prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag anser atl länsstyrelserna genomglesbygdsstödet eller för övrigt genom insatser inom ramen för del härbehandlade anslagel bättre kan främja en eftersträvad utveckling i länen. Jagföreslår därför all särskilda medel för bidrag lill vissa oljetransporter iglesbygd inle längre skall anvisas. I stället har jag vid beräkningen avanslagel lagil hänsyn lill della genom all kompensera för bortfallet avbidraget. I enlighet med vad jag nuhar anfört har inom upprättats förslag lill lag omupphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortsfillägg förvissa oljeprodukter m. m. Med hänsyn tiU all förslagel från lagleknisk synpunktär helt okomplicerat får det anses uppenbart all lagrådels hörande skulle saknabetydelse. Förslagel bör fogas lill protokollet i deltaärende som bihang 1. Jag har beräknatmedelsbehovel för anslagets olika ändamål fill 298,25 milj. kr. Av della belopp beräknar jag all högst 56 milj. kr. skall användastill ändamålet regionall utvecklingsarbete. Med hänvisning lill vadjag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår atl 1. antagaförslagel lill lag om upphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande omsänkning av ortslillägg för vissa oljeprodukter, m.m., 2. till RegionalpoUlisktstöd: Regionala utvecklingsinsatser för budgelårel 1983/84 anvisa eltreservationsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 84 Täckande av förlusterpå grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagel bestridskostnader för atl infria statlig garanti för lån lill förelag i glesbygder ochfill anskaffning av vamlager enligl förordningen (1979:638) om statligt slödliU glesbygd (ändrad 1980:471 och 1982:678). Vidare bestrids från della anslagkostnader för atl infria garanfi för lån som har lämnals enligl förordningen(1973:608) om statligt stöd lill kommersiell service i glesbygd (omtryckt1978:186, upphävd 1980:877), förordningen (1976:208) om statligt slöd tillskärgårdsförelag och förordningen (1978:465) om särskill stöd tilllantbruksföretag i vissa glesbygder. Samtliga länsstyrelserhar inkommit med anslagsframställningar för /84. Sammanlagtföreslår länsstyrelserna en ram för statlig garanti på 85,4 milj. kr. Jag förordar atl ramenför statlig kreditgaranti för lån lill förelag i glesbygder och för lån lillanskaffning av varulager för nästa budgetår räknas upp med 2 milj. kr. Anslaget bör för nästabudgetår las upp med oförändrat . Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen alt 1. medgealt under /84 statlig kreditgaranti för lån till förelag iglesbygder och för lån lill anskaffning av vamlager beviljas med sammanlagthögsl . 2. till Täckande avförluster på grund av kreditgarantier tUl företag i glesbygder m.m. för budgetåret1983/84 anvisa elt förslagsanslag av . Ersättning för nedsättning avsocialavgifter 1982/83 Anslag 80000000 1983/84 Förslag 170000000 Från anslagel, somdisponeras av , läcks del bortfall av avgiftsinkomstersom blir följden av tillämpningen av lagen (1982:695) om nedsättning avsocialavgifter. Enligl denna lag skaU den procentsats efter vilkenarbetsgivaravgifter sammanlagt utgår enligt lagen (1981:691) om socialavgiftersällas ned för arbets- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 85 givare med fast driftsslälle i området Kimna,, och kommuner, i den mån avgifterna avser arbete somutförs inom detta område. Nedsättningen gäUer inte arbetsgivare som är kommun,allmän försäkringskassa eller statlig myndighet med undantag av statensaffärsdrivande verk. För en försäkrad, som avses i 1 kap. 2 § lagen (1981:691)om socialavgifter, skall den procentsats efter vilken egenavgifler sammanlagtulgår sältas ned om den försäkrade för året före dellaxeringsår då avgifterna debileras är mantalsskriven i någon av de nämndakommunema. Anslaget för budgetåret1982/83 avser 1 januari 1983-30 juni 1983. Föreslagetbelopp för /84 gäUer för en tolvmånadersperiod. Riksförsäkringsverketföreslår ätt anslagel för /84 förs upp med 160 milj.kr. Anslaget för innevarande budgetår avser . För en tolvmånadersperiod kan belastningen beräknas bli ungefärdubbelt så slor, dvs. Med hänsyn lill atl avgiftsunderlaget ökar itakt med löneutvecklingen finner jag det emellertid motiverat atl göra en vissuppräkning. Jag hemställer alt regeringen förslår all lill Ersätlning förnedsättning av socialavgifter för /84 anvisa ell förslagsanslagav . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 86 Elt bällre utnyttjande avSveriges egna råvaruresurser är från industri-, handels-, regional- ocharbelsmarknadspolitiska synpunkter angelägel. Etl investerings- ochutvecklingsprogram avseende gruv- och mineralindustrin skall därför utarbetas.Som ell första led i detta program har beslutat (prop.1982/83:50 bil. 6, NU 1982/83:18, rskr 1982/83:111) om en utökad prospekteringoch projektering i syfte alt öka livslängden hos befintliga gmvor ochmineralförelag saml atl lägga grunden för nya sädana. Detta arbete är avsettall genomföras för en sammanlagd kostnad av 300 milj. kr.Av vikt är härvid alt försöka åstadkomma en långsiktigt lönsam breddning avindustrin. En utökad sulfidmalmsbrylning för vissa basmetaller kan vara möjlig,liksom för legeringsmetaller, ädelmelaller och inle minst industrimineral. Vadgäller särskill legeringsmetaller talar även beredskapsskäl för en bättrekartläggning av de inhemska tillgångarna och möjlighelerna all utnyttja dessa. Stål- ochjärnmalmsproduklion har länge utgjortbasen för utvecklingen i Nortbotlens län. Även om de senasie åren har medförtstora svårigheter för dessa näringar kommer utnyttjandet av mineralråvarornaunder överskådlig lid ha avgörande betydelse för den industriella utvecklingeni , liksom i och delar av MeUansverige, framföralltBergslagen. Den utökade prospekleringen och projekteringen av nya gruvorkommer därför att inriktas mot i huvudsak dessa geografiska områden. Regeringen avser atl inledaöverläggningar med industrin, myndigheterna inom mineralområdet samt defackliga organisationerna om hur programmet bäsl skall kunna genomföras. En viktig trend i råvarupolitiken sådan den harutformats i de slörre industriländerna, liksom delvis även i , undersenare år har varit strävan atl trygga den egna försörjningen medmineralråvaror. tillhör de länder som har en hög förbrukning avmineralråvaror per capita. För t.ex. nickel är den högst i väriden. Vi är imånga avseenden helt beroende av import, men är för vissa råvaror relativistora exportörer, t.ex. avjärnmalmsprodukler. Av den globala gruvproduktionen svarade Sverigeår 1980 vad gäller järn för , bly och zink för ca 2,, silver för ca1,och koppar för . är således en betydande producent avjärnmalmsprodukler. Även gruvproduktionen av bly, zink och koppar är omfattande.Vid en internationell jämförelse måste dock de flesta svenska gmvorna belraktassom små, även om som malmproducent betyder mycket från europeisksynpunkt. De svenska järnmalmsgmvorna har en mycket svårkonkurrenssituation. En minskning av sysselsättningen i denna del avgmvindustrin kom- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 87 mer inle atl kunna undvikas. Även andra delar av gruv-och mineralinduslrin har på gmnd av de f. n. myckel låga melaUpriserna dåliglönsamhet. Där finns dock möjligheter atl långsiktigt växa i omfattning ochbetydelse. Utredningar m. m. Delegationen församordning av havsresursverksamheten har lill regeringen överlämnatelt förslag lill övergripande program för svensk havsresursverksamhet. Programförslaget,liksom en rapport från slalskonlorelavseende havsforskningens resurser och organisafion, remissbehandlas f n. Principförslag rörandehavsresursverksamhelen kommer atl läggas fram i en proposilion under år1983. Flera uiredningararbetar f n. med alt ta fram yllerligare beslutsunderlag inom råvam- och nalurresursområdel. Utredningen om vissa frågor inom mineralområdet (11982:02) tillkallades . De frågor man skall utreda är, dels om kretsen avinmutningsbara enligl gruvlagen bör utökas, dels hur arkivhållningen av borrkärnorbör organiseras saml dels om en ytterligare regionalisering av Sverigesgeologiska undersökning (SGU) bör ske och om bergsstaten bör förslärkas. Inom ramen energikommitté (I 1981:08) haren särskild arbetsgrupp påbörjat sitt arbete med atl utvärderaresultaten av del forsknings- och utvecklingsprogram som bedrivs i . Detta materialskalltjäna som underlag för den belysning kommillén skall göra av hur de svenskaskiffertillgångarna långsiktigt kan komma all utnyttjas. Utredningen omberedskaps- och fredskrislagring (H 1982:05) har påbörjat sillarbete och skall ulvärdera den nuvarande ordningen för lagringsverksamheten och övervägaalternativa former för beredskaps-ochfredskrislagring. Härvid berörs även mineralråvarorna. Jag ämnar föreslåregeringen att uppdra ål geologiska undersökning (SGU) all isamråd med berörda intressenter utreda och belysa SGU:s forsknings- ochutvecklingsuppgifter inom mineralområdel. SGU bör därvid också lämna förslag tillangelägna insatser inom delta område. Jag avser också atlföreslå regeringen att tillkalla en kommitté med uppdrag all göra en samlad översyn avminerallagstiflningen. Under år 1978tillkallades en kommitté (Jo 1978:01) med uppdrag alt utreda frågan omriktlinjerna för den framtida naturresurs- och miljöpolitiken. 1 utredningensdirekfiv (Dir. 1978:7) framhölls bl.a. viklen av att noga pröva de olika medel som kan ulnylljas för alt påverka samhällsutvecklingen i en riktning där större hänsyn tas till behoven av en förbättrad hushållning med naturresurser och lill miljökravi enlighet härmed. Kommitténs arbete slutförs f n. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 88 I syfte alt motverkaprisvariationer, som ger upphov till svårigheter för såväl förelag somnationer, har allt flera krav ställts på alt internationellaöverenskommelser skall träffas för all stabilisera råvarumarknaderna. Dessakrav har förts fram främst av utvecklingsländer, vilka för sina exportintäkteroch sin ekonomiska utveckling över huvud taget ofta är beroende avprisutvecklingen för ell fåtal råvaror. trädde detsjätte internationella tennavlalet i krafl provisoriskt. Avtalet skall bidratill stabilitet pä tennmarknaden via buffertlager och kvoter. deltar idetta avtal. Vid (för handel och utveckling) fjärde konferens fattades ellprincipbeslut om ell s. k. integrerat program för råvaror. De cenirala delarnaav programmet går ut pä atl stabilisera råvarupriserna på en rimlig nivå genombuffertlagring eller andra åtgärder. har beslul fallats om atlbygga upp en gemensam fond för bl. a. finansiering av buffertlager. Avtalet hardock ännu ej trätt i krafl som planerat p.g.a. otillräcklig anslutning frånmedlemsländerna. Tiden för ralificering av avtalet har förlängts lill den 30september 1983. har ratificerat avtalet. Inom (Organisationenför ekonomiski samarbete och utveckling) pågår studier områvaror. Studierna riktar sig mol säväl enskilda råvaror och deras skildafömtsättningar och eventuella restriktioner som mot råvaruproblem av mergenerell karaklär. Analysen i studierna har en bred ansats och behandlar såvälproducent- som konsumentintressen. Etl arbetsprogram har fastställts som bl.a.innebär alt vissa utvalda råvaror - av företrädesvis strategisk karaktär -skall studeras. Studier har färdigställts om bl.a. krom, bauxit och mangan.Vidare har beslutats att även koboU, vanadin och skall studeras.Avsiklen är alt dessa studier skall färdigställas . deltar även iarbetet inom den inlernalionella bly- och zinkstudiegruppen. Med deltagande aväven representanter för förelag i branschen hålls överläggningar mellanproducenter och konsumenter i frågor av internafionellt intresse. Förutomstudier inom för berörd industri vikliga sektorer ägnas särskild uppmärksamhetål alt ge konfinuerlig information om utvecklingen av utbud och efterfrågan.Medlemmar är, förutom de nordiska länderna, huvuddelen av samt yllerligareell anlal länder bl.a. , , , och . Samarbete mellanrävaruproducerande länder förekommer för flera metaller och , bl. a.koppar och bauxit. Strävanden all genom samordnat handlande uppnå högre priserhar dock haft endasi begränsad framgång . Organisationen för järnmalmsexporterande länder(APEF) har som hu- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 89 vuduppgifl att främja en balanserad global utveckling avjärnmalmsindu-slrin genom all skapa bällre fömtsättningar för varje enskiltmedlemsland atl vidta lämpUga ålgärder avpassade lill de egna problemen. Sverigeingår iorganisationen gmndande . Organisationen har ett mindre kansli ochfastställer löpande elt arbetsprogram, i vilket ingår uiredningar, sammanställningar avstatistik, m.m. Utvidgade kontaker medkonsumenter av järnmalm liksom en utvidgning av medlemskretsen står även på programmet. Medlemmarna är förutomSverige, , ,, , , , och Vene-zeula. FN:s tredje havsrättskonferens slutförde under år 1982sitt arbete med en konvention om havets nyttjande bl.a.vad avser mineralutvinning. Frågan om huruvida även skall tillträda konventionenbereds f. n. inom . Den nyamineralpolifiska verksorganisationen har i allt väsentligt kunnat träda ifunktion i enlighet med beslut (prop. 1980/ 81:130, NU1980/81:43 och 67, rskr 1980/81:349) . Uppdragsverksamheten inom SGUhar överförts fill bolagsform. Bolaget benämns () och harsitt huvudkontor i . SGU:s myndighetsuppgifter har breddals fill atl omfatta ävende huvudsakliga uppgifter statens industriverk tidigare hade inom mineralområdel. Deltahar bl.a. inneburit all SGUnu är chefsmyndighet för har tillförts ett egel kansli och fått endelvis ändrad verksamhetsinriktning. geologiskaundersökning (SGU) är den centrala förvaltningsmyndigheten för frågor om landetsgeologiska beskaffenhet och mineralhantering. - ulföraallmän geologisk kartering, - bedrivaprognos, informations- och dokumentationsverksamhet pä mineralområdel, - handläggaärenden enligl minerallagstiflningen och lagstiftningen om konfinenlalsockeln samt fr.o.m. den 1januari 1983 lagstiftningen om utländskaförvärv av fast egendom m. m. vad avser gmvrälligheter. Verksamheten skall bedrivas på sådant sätt attinsamlat material snabbt pubUceras och i praktiska former görs lättillgängligt.SGU skall i övrigt på bästa sätt söka främja tillgodogörandet av landelsmineralresurser. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 90 SGU ålar sig utrednings-och undersökningsuppdrag. Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. SGU leds av en styrelse.Chef för SGU är en generaldirektör. Inom SGU finns fyra enheter, två förkartering och dokumentation, en för myndighels- och utredningsuppgifter samlinformation och en för administration. Inom SGU finns också ellplaneringssekretariat. Till SGU är ocksä knutet elt kartråd, ettmineralresursråd och ell prospekleringsråd. Fr. o. m. är SGU chefsmyndighetför bergsstaten. Enligt den frän den 1juli 1982 gällande organisationen är antalet tjänster vid SGU 267 st. SGU är lokaliserat fill med filialkontori och . Vid SGU tillämpas programbudgetering medföljande programindelning, Verksamheten under programmen 1-3 finansierasfrån reservationsanslaget geologiska undersökning: Geologiskkartering m.m. Verksamheten under programmet 4 finansieras genom direktersätlning från konsumenterna. Investeringar i utrustningfinansieras från reservationsanslaget geologiska undersökning:Utmstning. geologiska undersökning: Geologiskkartering m.m. 1981/82 Ulgift '36050742 Reservalion '1132374 1982/83 Anslag '61385000 1983/84 Förslag 64065000 ' Anslagel Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering saml information och dokumentation. Anslaget Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering och dokumentation samtmyndighetsuppgifter och information. Fr. o. m. budgetåret1982/83 är anslagel uppdelat på fyra program, nämligen 1. Kartering, 2.Dokumentation, 3. Myndighetsuppgifter och information samt 4.Uppdragsverksamhet. Ulgifter och inkomster för dessa program redovisas underanslaget. Programmet Karteringomfattar den verksamhet som syftar lill att - i form av kartor i reguljäraserier - tillhandahålla beslutsunderlag för samhällsplanering rörandeutnyltjandel av landskapet, berggrund, jordlager och gmnd vatten. Programmet ärindelat i delprogram för berg-gmnds-, jordarts-, geofysisk-, hydrogeologisk-,maringeologisk-, geoke-misk- samt förenklad berggmnds- och jordartskartering. Programmet Dokumentation omfaltar den verksamhelsom syftar liU alt 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet insamla,bearbeta och bevara uppgifter inom SGU:s kompetensområde som inle innefattas i de geologiska kartorna.Programmet är indelat i delprogram för geologisk dokumentation,gmndvattendokumenlafion, geofysisk dokumentation, dokumentation av detradioakliva fältet och georegister. ProgrammetMyndighetsuppgifter och information omfattar vissa myndighels- ochutredningsuppgifter på mineralområdet samt den verksamhel som syftar lill altinformera såväl internt som externt i frågor inom det geovelenskapligaområdet. Programmet är indelat i delprogram för myndighets- och utredningsuppgifter samtinformafion. ProgrammetUppdragsverksamheten omfattar den verksamhel som finansieras genomdirekt ersätlning från konsumenterna. Uppdragen skall ha nära samband medkarterings- och dokumentationsverksamheten eller utrednings- och informationsverksamheten. Av följandesammansläUning framgår hur kostnader och intäkter för verksamheten fördelar sig pä program. 1981/82 Utfall 1982/83 Anvisat 1983/84 beräknar Under de olikadelprogrammen redovisar SGU - utöver pris- och löneomräkning av medelför pågående verksamhet - medel för förändring av verksamheten enligtföljande redovisning. Denna redovisning bygger enligl SGU påhuvudförslaget. Rationaliseringsålgärderna är främst förenklingar i produktionen och utökad ADB-användning. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 92 Under budgetåret kommertryckningen av en länskarta all ske. Kostnaden för delta beräknas fill ca500000 kr. Av detta belopp beräknas ca hälften, , kunna inrymmas ibudgeten. För all inte bryta kontinuiteten i övriga arbeten erfordras etlengångsbelopp om . Utgivningen av enlänskarta kommer under /84 all utgöra en tung post.Tryckkostnaderna för enbart denna karta uppskattas liU ca 650000 kr.Beskrivningen som medföljer kartan kostnadsberäknas lill ca . För alttryckningen av denna karta med beskrivning inte i alltför hög grad skallbegränsa arbetet med de reguljära jordartskartorna begär SGU ett engångsbeloppom . Den tolkning av denflygmagneliska kartan som bör vara gjord före del atl berggrundskarteringenpåbörjats har inte kunnat genomföras. Medlen har varit otillräckliga för atl gelillräckligt förspräng och vatfrihel vid påbörjandet av nya kartblad. För enökning av del geofysiska lolkningsar-betet begär SGU . Som etl hjälpmedel vid vattenprospekteringutnyttjas geofysiska mätmetoder. En stor del av sådana befintliga mätningar ärdock obearbetade. För bearbetning, kartframslällning och tolkning avkartmaterialet begär SGU . För atl bestämma jordlagertjocklek ochgmndvallennivåer i samband med jordartskartering resp. hydrogeologiskkartering, är vissa geofysiska mätningar angelägna. För detta ändamål begär SGU200000 kr. I samband med berggmndskarteringen är detönskvärt alt med seismiska arbeten kartlägga sedimentära bergarterslagertjocklek m. m. För della begärs . För delprogrammetberäknar SGU medel i enlighet med huvudalternativet. Den tvåprocenfigabesparingen inom delprogrammet innebär bl.a. inskränkningar i planerna påförbättringar av kartornas basuppgifter rörande 1. ex. risker för spridning avföroreningar lill gmndvalten och möjligheter lill utvinning av teknisk energi. För delprogrammetberäknar SGU medel i enlighet med huvudalternativet. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 93 Förenklad berggrunds- och jordkartering De förenklade kartornautnyttjas huvudsakligen som underlag för prospektering men framför allt deförenklade jordartskartorna kan också tjäna som underlag för andra områden inomsamhällsplaneringen. Mätresultaten från en del äldre geofysiskamätningar finns i obearbetad form. Del föreligger ett behov atlviss bearbetning utförs saml all materialet lagras på dala. Materialet skulledärigenom göras tillgängligt via georegislrel, för i första hand prospeklörer.För della ändamål begär SGU . För alt öka utgivningstakten av deförenklade berggmndskartorna fill , eller 8 karlblad, erfordras450000 kr. Geokemisk kartering Fördelprogrammet beräknar SGU medel i enlighet med huvudförslaget. Inom mineralseklorn ochmalmgeologin har SGU efter fått särskilda arbetsuppgifter.Arbetsuppgifterna med statistiska och ekonomiska uppgifter om malmerär tillgodosedda genom flyttningen av industriverkets mineralbyrå lill SGU.Verkels malmgeologiska kompelens representerades tidigare av geologer iprospekleringsorganisalionen och av dessa har större delen flyttals lill geologiska AB (SGAB). Försammanställningar och dokumentation av och malmanlédning-ar begär SGU500000 kr. För delprogrammetberäknar SGU medel i enlighet med huvudförslaget. En Ivåprocentig besparinginnebär atl en viss nedskärning av antalet mätstationer igmndvallenobservationsnätet blir nödvändig, liksom en minskad kvalitetskontrollav stationer och dala. Geofysisk dokumentationFör delprogrammet beräknar SGU medel i enlighet med huvudförslaget. Dokumentation av det radioaktiva fältet Verksamheten inomdelprogrammet syftar dels lill all tillhandahålla uppgifter om del naturligaradioakliva fältet och fördelningen av de radioakliva ämnena uran, torium,kalium och deras dotterprodukler i berggrund, jordarter och gmndvalten, delsatl öka kunskapen om naturlig urlakning, transport och utfällning av dessaämnen. För en ökning avmarkuppföljning och fältundersökningar av flygradio-metriska mätningar,flygmätningar av alunskiffer- och granitomräden saml Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 94 för viss dokumentation i anslutning tillradonfrågorna begär SGU . För /83har inga medel anvisats för detta delprogram. Inom delprogrammen förenkladberggmnds- och jordartskartering saml geokemisk kartering finns dock medelavsatta för geokemisk dokumenta-fion. SGU anser alt ellsärskilt delprogram bör inrättas för alt bl. a. följa upp den accelererande kemiskapåverkan naturen utsätts för. SGU begär för kemiska analyser med en bredareelementfördelning . Någol särskilt delprogramför detta ändamål finns inte under budgelårel 1982/83 dock har SGU fördelat ommedel från annan verksamhel lill uppbyggnaden av elt grusarkiv. För en snabbareuppbyggnad och en utvidgning av grusarkivet begär SGU . Något särskill delprogramför della ändamål finns inle under budgelårel 1982/83. SGU har fill torvarkivelinom anslaget fördelat om medel från annan verksamhel. De storakvalitetsskillnader som finns inom och mellan olika lorvområ-den har storbetydelse för utnyttjandet av torv som energiråvara. Det är betydelsefuUt fördet ekonomiska utbytet alt lorvinlressentema bryter och bearbetar den bästa ochvärdefullaste lorven. För att öka kunskaperna på della område krävs, enliglSGU, en anslagsfinansierad torvmarksinvenle-ring. För lorvmarksinventering ochför en utvidgning av torvarkivel begär SGU . Den treåriga uppbyggnadenav georegislrel påbörjas under /83. Den fortsätter /84 med syslemteknisk utveckling samt genomförandel av eltpilotprojekt då information från ell begränsat område lagras i registret. Förden fortsatta uppbyggnaden av georegislrel begär SGU . Delprogrammet består avden verksamhet som fördes över från statens industriverk lillSGU, dvs. handläggning av ärenden enligt minerallagarna samt prognos- ochutredningsarbete inom mineralsektorn. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 95 För all läcka vissakostnader som uppkommit i samband med överföringen begär SGU . SGU:s bibliotek bör varaetl ansvarsbibliotek för den geovetenskapliga sektorn i landet. 1 syfte attuppnå detta bör en indexering av den geovelenskapliga litteraturen genomförassaml en Utleralursökningsfunkfion byggas upp. För detta begär SGU 250000 kr.För driften av borrkärnarki-vet i Håksberg begär SGU .