prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vill erinra om socialdemokraternasprincipiella avvisande av självstudier i rent besparingssyfte vidriksdagsbehandlingen av den nämnda propositionen (motion 1981/82: 32). Jaganser det dock inte nu möjligt att återföra några insparade medel tUl justårskurs 4 av T-linjen. 4.2.4 Kompletteringskurs för vårdare i ambulans Gmndutbildning avambulanspersonal () förekommer på ca 30 orter. Enligtregeringsbeslut får en 20 veckors kompletteringskurs förvårdare i ambulans anordnas försöksvis under /83. Den har enligtvad jag inhämtat rönlett stort inresse och finns inrättad på tolv orter. SÖföreslår att försöket med 20 veckors kompletteringskurs för vårdare i ambulansförlängs till att omfatta även /84. Jag avser att återkommatill regeringen med förslag om sådan förlängning. 4.2.5 Tvåårigtransportleknisk utbildning på fordons teknisk linje Liksom beträffande Du-linjen (avsnitt 4.1.3) har SÖ haft i uppdrag att pröva möjligheterna att minska kostnaderna förden försöksvisa transporttekniska utbildningen på Fo-linjen (FoTs) införeventuellt beslut om regularisering. SÖ skulle bl. a. beakta möjligheternatill inbyggd utbildning. I den redovisning avuppdraget SÖ inkommit med bedöms den inbyggda utbildningen inteytteriigare kunna ökas utöver nuvarande omfattning av såväl pedagogiska sompraktiska skäl. SÖ finner också att förutsättningarna för ett slutligtställningstagande till erforderliga resurser för FoTs i viss utsträckningförändrats på grund av den tidigare regeringens förslag enligt proposition1981/82:81 om rikfiinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbelet m. m.Konsekvenserna av de beslut som avser förarkompetens inom den transporttekniskautbildningen (/82:19 och 26, rskr 1981/82:231) har nämligen ännu inte isin helhet klarlagts. SÖ saknar därför tillräckligt underlag för de slutligajusteringar av resursbehov som kan komma att erfordras. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 329 Mot bakgmnd av redovisadesynpunkter finner SÖ att ytterligare besparingar inom FoTs f. n. inte ärmöjliga. Enligt min mening börförsöksverksamheten med tvåårig transportteknisk utbildning fortsätta t. v.och i samma omfattning som f. n. 4.2.6 sReviderad timplan för tvåårig distributions- och kontorslinje (Dk-linje) En reviderad timplan förDk-linjen prövas fr. o. m. /83 i fyra kommuner. I försöket prövasett integrerat ämne, handels- och kontorslära. Genom att grendelningen slopasi årskurs 2 får eleverna större valfrihet, när de söker anställning inomhandels- och kontorsområdet. Den reviderade timplaneningår också som en del i försöket med sammanhållet ekonomisktutbildningsområde som kommun bemyndigats bedriva under läsåren1982/83-1985/86. Vid kontakter medförsöksskolorna har SÖ konstaterat att samarbetet i ettlärarlag inom blockämnet kräver en noggrann utvärdering, innan den revideradetimplanen efter eventuella justeringar kan införas generellt. Ävenläromedelsfrågan motiverar att försöket fär bedrivas och därefterutvärderas. SÖ anser därför att en generell tillämpning av den nya limplanen ärmöjlig först fr. o. m. /86. Enligt min mening börförsöksverksamheten med reviderad timplan på Dk-linjen fortsätta t. v. Jagavser att ta upp frågan om regularisering, när en utvärdering har skelt. 4.2.7 för barna- och ungdomsvård påtvåårig vårdlinje (Vd) Försöksverksamhet harbedrivits på vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård (VdBu) sedan läsåret1978/79. Från /83 fär alla kommuner som så önskar delta i försöket.Det i budgetpropositionen 1982 omnämnda förslaget från SÖ om revidering har nuremissbehandlats. Remissopinionen är splittrad. Flertalet instanser önskarytterligare justeringar, även genomgripande sådana. SÖ har också den 3november 1982 inkommit med en skrivelse i frågan av samma innehåll. Jag är därför inte nuberedd att föreslå att tim- och kursplaner i försöksverksamheten på Vd görsreguljära. Försöket bör få fortsätta i oförändrad form under budgetåret1983/84. Utbildning tillortopedtekniker har hittillsbedrivits som en tvåårig högre specialkurs i gymnasieskolan. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) hade föreslagit att utbildningen skulleöverföras till högskolan och där bli en allmän utbildningslinje om 80 poäng.UHÄ har senare Prop.1982/83:100 Bilaga 10 330 inkommit med kompletterande underiag avseendebl.a. de ekonomiska konsekvenserna. Jag bedömer detta så, att den tvåårigautbildningen till ortopedtekniker nu kan inordnas i högskolan enligt UHÄ:sförslag med början /84. Till denna fråga återkommer jag underanslaget E6. Utbildning för vårdyrken. länslandstingskommun är huvudman för de specialkurser inom tekoområdet sombedrivs vid i . EnUgt beslut av 1981/82års (prop. 1981/82: 100 bil. 12, UbU 1981/82:24, rskr 1981/82:312)skall en ny högskoleutbildning, textil- och konfektionslinjen, inrättas vidhögskolan i /84. Denna linje skall ersätta flertalet avde gymnasiala kurser som anordnas vid Textilinstilutet. beslutinnebär dock inte att skall förstatligas. En alltför snabbavveckling av den gymnasiala utbildningen vid bör enligt minmening undvikas av två skäl. För det första är det angeläget att examinationenav utbildade blir någorlunda jämn . Detta talar för altden gymnasiala utbildningen bör avvecklas successivt och i takt med atthögskoleutbildningen byggs upp. För det andra bör landstingskommunen - som haransvaret för personalen vid ges rimlig tid att finnaalternativ sysselsättning för denna personal. Den landstingskommunalautbildningen på tekoomrädet bördärför bedrivas t. o. m. utgången av budgetåret1984/85. Som ett första led iavvecklingen bör de ettåriga specialkurserna i konfektionsteknik, textilteknikoch Irikåteknik upphöra fr.o.m. nästa budgetår. 5.3 Tandsköterske- och tandteknikerutbitdningar UHÄ har haft i uppdragatt planera för en avveckling av de statliga tandtekniker- ochtandsköterskeutbildningarna, och SÖ har haft i uppdrag att planera för enerforderiig utökning av motsvarande utbildningar inom gymnasieskolan. SÖ har delvis redovisatsitt uppdrag, och förhandlingar har inletts om överförande av de båda berördautbildningarna till huvudman. Någon avveckling av de statligautbildningarna kan således inte ske . Vad avsertandteknikemtbildningen vill jag erinra om att sådan försöksvis har anordnatssom en treårig specialkurs i gymnasieskolan /76. SÖ har isamråd med gjort en översyn av försöksläroplanen och efter remissbehandlingden inkommit med ett förslag till ny läroplan förtandteknikemlbildning i gymnasieskolan. Jag finner förslaget väl avvägt och anser attden reviderade läroplanen Prop.1982/83:100 Bilaga 10 331 bör kunna tillämpas för tandteknikerutbildning igymnasieskolan med början /84. Förtandsköterskeutbildning finns bl. a. en tvåårig specialkurs igymnasieskolan. Den av mig tillsallagymnasieulredningen (U 1976:10) avlämnade sittprincipbetänkande En reformerad gymnasieskola (SOU 1981:96). Detta följdessenare av bl.a. en rad ämnesanalyser samt specialbetänkandel Undersökningarkring gymnasieskolan samt forskningsrapporten ochelevströmmar (SOU 1981:97 resp. 98). En särskild försöksledningsgrupp inomutredningen har initierat ett antal försök inom viktiga problemområden såsomÖvergången gmnd-skola-gymnasieskola och alternativa studievägar. En bredarestart och senare differentiering. Värvning av studier och praktik samtSamverkan mellan olika utbildningsanordnare. Jag anser utvecklingsarbete inomdessa områden vara särskilt värdefullt. Det är därför angeläget att det kanfortsätta och utvecklas ytterligare. Ärendet bereds f.n. i . 6.2 Ett schabloniseratstatsbidragssystem i gymnasieskolan och kommu nal vuxenutbildning (komvux) Den lOjuni 1982 erhöllstatskontoret i uppdrag att i samarbete med SÖ och de två kommunförbunden delskartlägga fömtsättningarna för etl schablonsystem för statsbidrag lillgymnasieskolan och komvux, dels inkomma med förslag till alternativa modellerför utveckling av elt nytt statsbidragssystem. Uppdraget skall redovisas tillregeringen . Bidraget till lokalskolutveckling för gmndskola, gymnasieskola, komvux och gmndutbildning förvuxna (gmndvux) beräknas som en viss procentandel av vissa driftbidrag tillgmndskolan och gymnasieskolan. Däremot beräknas ingen procentandel avdriftbidrag till komvux och gmndvux. I stället är procentandelen avdriftbidragen till gymnasieskolan högre än den annars skulle vara. Jag kommersenare, under anslaget F4. Bidrag lill vuxenutbildning m. m. attföreslå att bidrag till lokal skolutveckling skall beräknas på gmndval avbidrag till komvux och gmndvux. Bidraget skall utgå ur det nämnda anslaget. 1982/83; 100 Bilaga 10 332 Delta medför attprocentsatsen för det bidrag till lokal skolutveckling som beräknas på driftbidragtill gymnasieskolan bör justeras nedåt till 1,. 7.2 Studie- och yrkesorientering (syo) Enligt riksdagensbeslut med anledning av föregående budgetproposition utgår innevarandebudgetår statsbidrag till syo i gymnasieskolan, med undantag av högre specialkurser och gymnasialläriingsutbildning, i form av ettschablonbidrag. Bidraget utgår med belopp motsvarande . per elev räknat enligt löneläget den 1 januari 1982.Regeringen har sedermera givit SÖ iuppdrag att inkomma med förslag till ett nytt system för statsbidrag till syo senast i samband med anslagsframställningenför /85. Jag förordar därför alt samma statsbidragsgivning försyo i gymnasieskolan skall tillämpas för nästkommande budgetår som förinnevarande budgetår. Det börankomma på regeringen alt bestämma beloppet per elev med hänsyn tilllöneutvecklingen efter . 7.3 Skoltedarresurserna vid tillfällig svacka ielevunderlaget och vid tillba kagång för Te-linjen Med början läsåret1984/85 minskar, somjag tidigare redovisat (avsnitt 1), antalet16-åringar kraftigt för alt /87 åter öka något. Lägst blir antalet eleveri gymnasieskolan /87 (ca 320000 mot nu ca 340000). Vid ett antalgymnasieskolor kan då klassantalei tillfälligt minska såatt skolornakommer under de 70 s.k. skolpoäng som enligt 13 kap. 5 och 21 §§skolförordningen berättigar dem till en andra ordinarie tjänst som studierektoreller en tjänst som biträdande rektor. 70-poängsgränsen hartillkommit av ständigt ökande elevunderlag och medger intenågon flexibilitet vid tillfälliga svackor i elevunderlaget. Det är enligt minmening inte rimligt att sådana tillfälliga nedgångar skall medföra betydandeförsvagning av skolans ledning genom indragningav tjänster som det redan elt par, åter finns tillräckligtunderiag för. föreslår i annat sammanhang denna dag att SÖ ges i uppdrag attföreslå ett nytt system för tilldelning av statsbidrag för kommunernaskostnader för rektorer och studierektorer i gymnasieskolan. Det nya systemetskall vara sådant, alt det blir mer oberoende av tillfälliga förändringar av detslag som jag här redovisat. Det bör ge kommunerna möjlighet all själva i vissomfattning påverka den faktiska skolledarorganisationen. Uppdraget skaU redovisas isamband med SÖ:s anslagsframställning för /86. 1 avvaktan påatt uppdraget redovisas föreslår jag att en gymnasieskola som på gmnd av70-poängsgränsens utformning skulle förlora sin andra ordinarie studierektor eller sinbiträdande rektor fårbehålla tjänsten efter medgivande av SÖ, om antalet poäng beräknas uppgå till minst 70. Del bör fåankomma på regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer alt avgöra hur reg- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 333 lerna för detta skall utformas. Jag beräknar deökade kostnaderna för staten till följd av atl vissa skolledartjänster vidtillfällig svacka i elevunderlaget inte dras in lill 1,5 milj. kr. SÖ har i sin anslagsframställning ullalat attTe-linjen bör avvecklas och där sä är möjligt ersättas av Du-linjen. Jag hartidigare föreslagit en regularisering av Du-linjen (avsnitt 4.1.3) ochförklarat att jag inte redan nu är beredd atl la slällning till frågan omavveckling av Te-linjen (avsnitt 1.3). Jag räknar emellertid med alt Te-linjenstillbakagång kommer att fortsätta. Skolledarproblem har redan uppstått på någraskolor till följd av kravet i 13 kap. 2§ skolförordningen på visslinjeuppsättning för s.k. allmänna skolenheter. Med tillbakagången förTe-linjen förlorar nämUgen vissa skolor status av allmän skolenhet och därmedäven skolledarresurser. Ett överförande från annan skolenhet, där det finnssådan, av en klass av annan tvåårig teoretisk linje (Ek eller So), för att deformella kriterierna skall uppfyllas, är i flera fall ingen god lösning. T. ex.saknas normalt lokaler för maskinskrivning och naturkunskap. För vissa av de berördakommunerna framstår Du-linjen, som ju delvis bör kunna bli en ersättning förTe-linjen, som det naturliga alternativet. Därför bör kriterierna för allmänskolenhet ändras, så att Du-linjen i sammanhanget jämställs med Te-linjen. Förkommuner, där Du-linjen inte kan bli aktuell, bör regeringen, när förhållandenai det enskilda fallet så motiverar, kunna medge undantag i fråga om detaktuella kriteriet. Jag vill här tillägga att SÖ också i det uppdrag som jagredan omnämnt skall överväga, humvida ett nytt system för statligresurstilldelning för kostnader för skolans ledning kan göra det möjligt attslopa nuvarande bestämmelser om olika typer av skolenheter i gymnasieskolan. Regeringen bör föreslåriksdagen att godkänna vad jag förordat om dels tillfälligt undantag frånkravet på 70 skolpoäng för vissa skolledartjänster, dels ändring av kriteriernaför allmän skolenhet. 7.4 Stopande av krav på miljöpraktik föravgångsbetyg från årskurs 3 av T-linjen SÖ konstaterar i enskrivelse att det blivit allt svårare att fåfram lämpliga praktikplatser för T-eleverna, beroende kanske främst på attantalet T-elever ökat kraftigt . /83 är antaletintagna i årskurs 1 12262, eller av 16-års-kullen. Med svårigheterna attskaffa praktikplatser följer att man i vissa fall måst ge avkall på kvaliteteni miljöpraktiken för att över huvud taget få platserna att räcka åt allaT-elever. Praktik är, framhållerSÖ, en väsentlig del i en ingenjörsutbildning, och därför är det angeläget attslå vakt om miljöpraktiken på T-linjen. SÖ föreslår dock att inga krav längreskall ställas på sex veckors miljöpraktik för att erhålla avgångsbetyg frånårskurs 3 på T-linjen. Jag delar helt SÖ:s synpå miljöpraktik som en viktig del av ingenjörsutbildningen och jag finner detoroväckande att brist på praktikplatser kan Prop.1982/83:100 Bilaga 10 334 leda till sämre kvalitet på praktiken. Jag vill dock förmin del inte acceptera att arbetsmarknadsläget vid ett givet tillfälle tillåtspåverka en så viktig fråga i ett längre perspektiv. Jag är alltså inte bereddatt förelägga regeringen förslag om någon ändring. Platstillgången bör f. ö. redanom kunna bli bättre genom att antalet elever på T-linjen småningomaulomafiskt minskar tUlföljd av minskande 16-årskullar. Jag vill erinra omatt uttalade sig till förmån för att arbetsmarknadsmyndigheterna, som har ansvaret för att anskaffa praktikplalser,skall kunna -sedan andra utvägar prövats- "med stöd av lag ålägga arbetsgivarna alt ställa nödvändigaplatser till förfogande för studerandemed obligatorisk praktik ingående i gymnasieutbildningen" (motion 1981/82:774, UbU 1981/82: 18 s. 25 och 1981/82:23,rskr 1981/82: 252). 7.5 Tvåårig specialkurs för yrkesdansare kommunanordnar fr.o.m. innevarande läsår tvåårig specialkurs i gymnasieskolan förutbildning av yrkesdansare. Utöver kostnader för lärariöner har jag för /84beräknat ett verksamhetsstöd om 1,6milj. kr., i vilket ingår kostnader förgäslpedagoger och ackom-panjatörer. Jag har emellertid inte beräknat särskildamedel för tjänst som konstnärligledare för utbildning av yrkesdansare. 7.6 Pedagogisk gymnasieskolklinik i I och med läsåret1982/83 avvecklas försöksverksamheten med s.k.pedagogisk gymnasieskolklinik. Detta innebär en besparing med . 7.7 LanlhushåUsskolor med enskild huvudman Statsbidrag lämnastill vissa lanthushållsskolor med enskild huvudman, vilka bedriverutbildning som motsvarar vissa specialkurser i landstingskommunernasgymnasieskolor. har tre kvarvarande skolor uppburit bidrag.En av dem. , har upphört som enskild skola och ingårsedan läsåret 1982/83 i kommuns gymnasieskola. För destatsunderstödda lanthushållsskolorna med enskild huvudman gäller bl.a.stadgan för lantbrukets yrkesskolor. Den översyn av reglerna för vissa enskilda skolor somaviserades i budgetpro-posUionen 1982(prop. 1981/82: 100 bil. 12 s.326f.) kom inte att omfatta lanthushållsskolorna. Enligt min mening är detlämpligt att företa en översyn i samband med behandlingen av detslutbetänkande som väntas från kommittén(U 1979:13) angående skolor med enskild huvudman (SEH--kommittén) . Jag utgår frånatt nuvarande ordning beträffandelanthushållsskolorna får bestå i avvaktan på översynen, i den mån inte annat följer av beslut som harfattat eller kan komma att fatta med anledning av förslag frånregeringen. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 För de ändamål som avses med detta anslagbehöver enligt mina beräkningar anvisas medel enligt följande, nämligen förbidrag till 1. lönekostnaderför utbildning på gymnasieskolans linjer och specialkurser m. m. 2. särskildakostnader för försöksverksamheten med gymnasial utbildning försvan rörelsehindrade och andra svårt handikappade m.fl. vid () 3. särskildakostnader för gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebrokommuns gymnasieskola 4. tekniskaoch organisatoriska stödåtgärder förhandikappade elever vid Skärholmensgymnasium och gymnasieskolan i 5. särskildakostnader för inbyggd utbildning 8. speciellaåtgärder för invandrarelever 9. studie-och yrkesorientering 10. lokal skolutveckling 11. kostnader för lilläggspensions- avgifter 12. kostnader för sjukförsäkrings- och folkpensionsavgifler Hämtöver behöver anvisas för 119951000 7425000012000000 16740000 50604000 37 877000 Jag hemställer att regeringen 1. bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag anfört om en omläggning för tiden fr. o. /86 av studievägarnas fördelning mellan å ena sidansektorsramarna och å andra sidan den s.k. lilla ramen (1.2),' 2. föreslår attgodkänna vad jag har förordat om möjligheter till vissa länsvisaomfördelningar av överskottsplatser (1.2), 3. föreslår attgodkänna vad jag för /84 har förordat om ramar för elevplatser igymnasieskolan (1.3), 4. föreslår attbemyndiga regeringen att - i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar- /84 medge att totalramen för elevplatser i gymnasieskolan utökas(1.3), 5. bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag anfört om särskilt försök med vissa högrespecialkurser (1.3), Hänvisning görs till avsnitt i föredragandens anförande. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 336 6. föreslårriksdagen atl bemyndiga regeringen alt fastställa planeringsramar för elevplatser igymnasieskolan för budgetåren 1984/85 och1985/86 i enlighet med vad jag förordat (1.4 och 1.5), 7. föreslårriksdagen atl godkänna de gmnder för stimulansbidrag som jag förordat (1.6), 8. föreslårriksdagen att godkänna att möjligheterna lill mindre studiekurs utökas enligt de principer somjag förordat (2.6), 9. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört om försöksverksamhet medkombinafion av speciahdrott och studier i hemortskommunens gymnasieskola (3.1), 10. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört om försöks verksamhet med kost- ochnäringsinriktad gren pä konsumtions linjen (3.3), 11. föreslårriksdagen att godkänna att ett reguljärt system med alter timplaner och B-form införs i huvudsaklig överensstäm melse med de riktlinjer som jag angett (4.1.1), 12. bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag anfört om införande av vissaalternativämnen på N-linjen (4.1.2), 13. föreslår riksdagenatt godkänna vad jag förordat om inrättande av en tvåårig drift- och underhållsteknisklinje såsom reguljär linje i gymnasieskolan(4.1.3), 14. bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag anfört om upphävande av de provisoriskasärbestämmelserna för den ekonomiska specialkursenom tre terminskurser (4.1.4), 15. föreslår riksdagenatt godkänna vad jag förordat om regularisering av anordningen med kinesiskasom C-språk (4.1.5), 16. föreslår riksdagenatt godkänna mitt förslag om förlängning av försöksperioden för gymnasiallärlingsutbildning (4.2.2), 17. föreslär riksdagenatt godkänna den av mig föreslagna föriängningen av försöksverksamheten medkombination av ramtimplaner och friare resurstilldelningssystem i årskurs 4 avfyraårig teknisk linje(4.2.3), 18. föreslår riksdagenatt godkänna vad jag förordat om en minskning av procentsatsen för det påbidrag till gymnasieskolan baserade bidraget tilllokal skolutveckling (7.1), 19. föreslår riksdagenatt godkänna de principer för statsbidrag till syo i gymnasieskolan somjag förordat (7.2), 20. föreslår riksdagenatt godkänna vad jag förordat om tillfälligt undantag frän kravet på 70skolpoäng för vissa skolledartjänster (7.3), 21. föreslår riksdagenatt godkänna vad jag förordat om ändring av kriterierna för allmän skolenhet (7.3) samt 22. föreslår riksdagenatt till Bidrag titt driften av gymnasieskolor för /84 anvisa ett förslagsanslag av3628000000 kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 337 Kostnader för viss personal vidstatliga realskolor 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Med utgången av läsåret1972/73 var samtliga statliga realskolor avvecklade.' Vissa ordinarie tjänsterfördes då på övergångsstat. 1 den mån innehavarna av tjänsterna inte harkunnat beredas tjänstgöring vid annan skolform får medel för lönekostnader ochsjukvård för dem utgå ur förevarande anslag. Anslaget bör t. v. föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Kostnader förviss personal vid statliga realskolor för /84 anvisa ettförslagsanslag av I . Bidrag till driften avriksinternatskolor 1981/82 Utgift 15638630 1982/83 Anslag 14901000 1983/84 Förslag 16477 000 Från anslaget bestridskostnader för bidrag till driften av riksintematskolorna Grännaskolan ochSigtunaskolan Humanistiska . För riksinternatskolornagäller förordningen (1970: 333) om riksinternatskolor (ändrad senast 1980:1101 och 1981:515) och vissa där angivna delar av privatskolförordningen(1967:270, omtryckt 1971:259, ändrad senast 1980:24, 1981: 197, 929 och1982:746). Statsbidrag utgår enligt den förstnämnda förordningen. Tillskolverksamheten vid riksinternatskola utgår statsbidrag enligt samma gmndersom till gymnasieskola. Detta gäller även den del som avsergrundskolan. För gmndskoldelen utgår dessutom bidrag till resurstimmar ochfritt vall arbete. För riksinternatskola utgår också statsbidrag förföreståndare och fritidsledare samt för skolhälsovård. Vidare utgår tillägg sommotsvarar lönekostnadspålägg. För elev som har utlandssvenska föräldrar utgårstatsbidrag till kostnader 22 1982/83 1 samt. 1982/83:100 Bilaga 10 338 för skolgång och skolmåltider med belopp som gäller förmotsvarande ersättning vid samverkan pä skolväsendets område. Enligt särskildaföreskrifter utgår också statsbidrag till studie- och yrkesorientering, statsbidrag till kostnader för stödundervisning i svenska för svenska elever som kommer från utländskaskolor samt statsbidrag till kostnader för pedagogisk stödpersonal. Ur anslagetbekostas även statsbidrag till internationell gymnasial utbildning vidSigtunaskolan Humanistiska . Föratt Grännaskolans elever skall kunna erbjudas ett bredare utbildningsutbudföreslår () att en modifierad form av alternativa timplaner skall få tillämpasvid skolan. SÖföreslår att medel för lokal skolutveckling beräknas av lärariönebidraget (. SÖföreslår ändringar angående statsbidrag till föreståndare m. m. vid riksinternatskolor(+459 192 kr. SÖberäknar medelsbehovet under anslaget till 17645000kr. Jag vill försterinra om vad jag under anslaget D 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor haranfört angående inräknande av elevplatser vid riksinternatskolorna idimensioneringen av gymnasial utbildning /84. Vad Grännaskolanbeträffar har staten och enats om att förlänga avtal under ihuvudsak oförändrade villkor t. o. m. utgången av . harbemyndigat regeringen att ingå nytt avtal med om verksamhetenvid på väsentligen oförändrade villkor (prop. 1980/81:100 bil.12 s.327, UbU 1980/81:25, rskr 1980/81:332). Förhandlingar har upptagits medJönköpings kommun om ett nytt avtal.