prop · G603102 · 1982-12-31 00:00:00 — Det skulle därför uppstå en kedjebeskatlningseffekt om vinstskatt skullelas ut på såväl den utdelning som förvaltningsföretagen uppbär som de beloppsom förvaltningsföretagen vidareutdelar till sina aktieägare. Förvaltningsföretagenbör därför undantas från vinslskalten. En regel om detta har lagils in i andrastycket. Förvaltningsföretagen kommer alltså i detta sammanhang alt behandlaspå samma sätt som t.ex. ekonomiska föreningar. I 4 § fjärde stycket har 1982/83:102 , 14 uttryckligen slagits fast att ett bolag som ärförvaltningsföretag inte skall fillgodoräknas utdelning. Den avgörande faktorn vid prövningen av om elt bolag är etlförvaltningsföretag eller inte är om verksamheten i tillräckligt hög gradavser förvaltning av värdepapper och likartad lös egendom. Bolagetsutdelningspolitik saknar däremot betydelse för vinstskatlens del. Denomständigheten atl bolaget vidareuldelal endasi en mindre del av uppburenutdelning - vilket medför alt den överskjutande delen kommer all träffas avinkomstskall - innebär således inte all bolaget måste betala vinslskatt ellerfår tillgodoräkna sig mottagen utdelning. Med stöd av punkt 1 sjunde stycket av anvisningarna till54 § KL kan () medge att ett aktiebolag, som inle är ettförvaltningsföretag men vars verksamhet till viss del består i förvaltning avvärdepapper, i beskattningshänseende skall behandlas som elt förvaltningsföretag.RSV kan också medge att ett förvaltningsföretag, som är moderbolag i enkoncern, inte skall behandlas som etl förvaltningsförelag. Av ordalydelsen iandra stycket i förevarande paragraf följer att sådana dispenser påverkarskyldigheten atl erlägga vinstskatt. som efter dispensbeskattas som ett rörelsedrivande bolag träffas således av vinslskalten och fårföljaktligen räkna av utdelning från dotterbolag o.d. Ett bolag, som inte är etlförvaltningsföretag men som efter dispens från RSV skall behandlas som ettförvaltningsföretag vid inkomsttaxeringen, slipper däremot att betalavinstskatt. Bolaget förlorar möjligheten att tillgodoräknasutdelning. Av det sagda följer att det är väsentligt att bolagetsstatus som förvaltningsföretag resp. icke förvaltningsföretag kan bestämmasentydigt. Som framgår av lagtexten är det förhållandena för verksamhetsåret1983 som är avgörande. Det innebär atl man för vinstskatlens del får göra sammabedömning av karaktären av bolagets verksamhet som vid inkomsttaxeringen . Enligt tredje stycket är RSV beskattningsmyndighet. RSVskall alltså meddela beslut om bl.a. fastställande av vinstskatt ochutbetalningar enligl 4§.. 2§ Med utdelning avses vinstutdelning lill aktieägarna enligl12 kap. akfiebolagslagen (1975:1385), 52 § lagen (1955:183) om bankrörelseeller 12 kap. försäkringsrörelselagen (1982:173). Etl aktiebolag skall hålla sin ordinarie bolagsstämma från räkenskapsårets utgång. Vid bolagsstämman skall fattas beslulom bl.a. utdelning till aktieägarna. Enligl 12 kap. akfiebolagslagen(1975:1385), ABL, får utdelning till aktieägarna inte ske i annan ordning.Liknande regler gäller för bank- och försäkringsakfiebolag. Med utdelning för verksamhetsåret ,1983 avses i förstahand den vid den ordinarie bolagsstämman beslutade utdelningen för delavslutade räken- 1982/83:102 15 Omfattar undantagsvis tvåräkenskapsår (se 3 §) skall utdelningarna för de två åren läggas samman. Utdelningen utgår så gott som alltid i pengar. Dessa fallleder inte lill några tillämpningsproblem. Det förekommer dock alt egendom vederlagsfritlöverförs från bolaget till aktieägarna på annat sätt. Exempelvis kan elt bolagsom innehar aktier i elt annat bolag lämna dessa aktier i utdelning till sinaaktieägare. Aktieägarna kan också få möjlighel alt köpa aktierna tillunderpris. Även sådana förmåner skall - förutsatt alt bolagels beslul harfallals i enlighet med bestämmelserna i 12 kap. ABL - behandlas som utdelningvid fastställande av underlaget för vinstskallen. När utdelning lämnas i annat än pengar kan del råda olikameningar om vilket underlag som vinstskatten skall beräknas på. Liknandeproblem kan uppkomma vid inkomstbeskattningen. Enligt min mening bör någrasärskilda värderingsregler enbart för vinstskattens del inte införas ulanledning får hämtas från den praxis som utvecklats på skatteområdet. Det kan förekomma atl egendom förs över från ettaktiebolag till dess aktieägare i annan ordning än vad som är föreskrivet i 12kap. Ulgör en sådan överföring annat än utdelning - fråga är exempelvis omlönetillägg till anställda aktieägare eller utskiftning - bör transaktioneninte träffas av vinslskatt. I praktiken kan det emellertid vara ytterst svårtatt avgöra om en förmån till aktieägare utgör "otillåten" utdelningeller något annat. Med hänsyn till detta och då förmåner av dessa slag normaltavser förhållandevis obetydliga belopp, bör vinstskatten baseras uteslutande påutdelning som sker enligt reglerna i ABL. I detta sammanhang bör dock påpekas atlskatleflyktsklausulen i 10 § kan bli tillämplig om etl förelag vidtarotillbörliga åtgärder i syfte att undgå vinslskatt. 3 § Med avses elt räkenskapsår sominleds och som avslutas närmast efter denna dag. Ärdetta räkenskapsår kortare än skall ansesomfatta även det därpå följande räkenskapsåret. Omfattar två räkenskapsår skall detsista räkenskapsåret vara avgörande vid tillämpning av 1 § andra stycket och 5§. Enligt bokföringslagen (1976:125) får ell räkenskapsår omfattafiden , , och 1 september-31augusti. Om det föreligger synnerliga skäl kan RSV medge att räkenskapsåretfår omfatta annan tolvmånadersperiod. Räkenskapsåret kan också tillfälligt avseannan fid än . Så kan vara fallet om verksamheten just har inlettseller om den skall upphöra eller om räkenskapsåret läggs om. Etl förlängträkenskapsår får omfatta högst aderton månader. Vidare gäller all alla förelaginom en koncern skall ha samma räkenskapsår. Även här finns dock en möjlighet filldispens. I samband med atl jag redovisade den allmänna bakgrundentill förslaget om tillfällig vinstskatt framhöll jag atl skatten skall beräknaspå utdelning för 1*** 1982/83. 1982/83:102 16 För bolag med kalenderår somräkenskapsår kan några missförstånd inte uppkomma. avserdå naturligtvis räkenskapsåret 1983.1 fråga om bolag med brutna räkenskapsårkrävs dock uttryckliga bestämmelser. Det är önskvärt all i slörsla möjligautsträckning sammanfaller med . Enligl min mening bör avses del räkenskapsår som avslutas närmast efter den 1juli 1983. En förutsättning bör vidare vara atl räkenskapsåret inleds senastnämnda dag. För bolag med budgetåret som räkenskapsår kommer vinslskaltensåledes alt baseras på utdelningen för verksamhetsåret - den 30juni 1984. Vad nu sagts framgår av första stycket. Som jag nämnt kan elt räkenskapsår ibland omfattaannan lid än . Räkenskapsåret kan exempelvis kortas ned till fyraeller . Det är inte säkert all en sådan åtgärd medför en motsvarandenedsättning av bolagels utdelning. För att undvika all tillfälligheter av dettaslag påverkar vinstskatlens storlek har därför tagits in en bestämmelse skall omfatta två räkenskapsår när det förstaräkenskapsåret är kortare än . Vid tillämpning av 1 § andra stycket och 5 § är det avbetydelse om bolaget skall beskattas som etl förvaltningsförelag . Består verksamhetsåret av två räkenskapsår och harbolaget ändrat verksamhetsinriktning mellan dessa uppkommer frågan vilketräkenskapsår som skall vara avgörande. I dessa sällsynta fall skall enligtandra stycket i förevarande paragraf del sista räkenskapsåret ligga lill grundför bedömningen. 4 § Vinstskatten är av beskattningsunderlaget.Beskattningsunderlaget är skillnaden mellan den utdelning som bolaget lämnarför och lämnad utdelning som enligt 5 § skall tiUgodoräknasbolaget. Leder beräkningen till ett underskott (negativt beskattningsunderlag)är bolaget berättigat att från staten erhålla elt belopp motsvarande 20 procentav underskottet. Är för etl bolag som lämnar utdelningkortare än skall utdelningen vid beräkning av beskattningsunderlageträknas upp så atl den svarar mol etl verksamhetsår som är . skall utdelningen räknas ned påmotsvarande sätt. Utdelningpå akfier som är alt anse som nyemitterade ingår inte i beskattningsunderlageti den mån bolaget är berätfigat fill avdrag för utdelningen enligt lagen(1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. Har aktiernautgetts i samband med bolagets bildande anses aktierna som nyemitterade ombeslut om ökningen har anmälts för registrering under . Haraktierna utgetts i samband med ökning av bolagets aktiekapital anses aktiernasom nyemitterade om ,beslul om ökningen har anmälts för registrering . Bestämmelserna om rätt till betalning på grund av negativtbeskattningsunderlag gäller också bolag som inte lämnar någon utdelning , dock inte bolag som avses i 1 § andra stycket. 1982/83:102 17 I min inledande redogörelse tog jag upp vissa grunddrag i förslagelom tillfäUig vinstskall. Skatten skall utgöra av utdelningen för verksamhetsåret1983. Skatteri skall konstrueras så atl den inte hämmar nyemissionsverksamhetenunder . Vidare skall utdelningar inom en företagsgrupp inte leda fillnågon beskattning. I förevarande paragraf konkretiseras förslaget i dessadelar. I förstastycket införs begreppet beskattningsunderlag. Vinslskalten är avbeskattningsunderlaget. Ofta är beskattningsunderlaget idenfiskt med bolagelsutdelning för . Om bolaget lämnar utdelning på nyemitteradeaktier eller skall tillgodoräknas utdelning från närslående bolag måste dockbeskattningsunderlaget bestämmas med beaktande av reglerna i tredje stycket och5 §. Visar det sig vid denna beräkning att beskattningsunderlaget är negativt,dvs. all den skalteplikfiga utdelningen understiger den utdelning som skalltillgodoräknas bolaget, har bolaget rätt att erhålla av skillnadsbeloppet. omfattar i flertalet fall tolvmånader. Året kan dock vara så kort som och i extremfall så långtsom (första räkenskapsåret knappt ochandra räkenskapsåret aderton månader). Omfattar räkenskapsåret annan lid är det inte ovanligt all bolagsstämman beslutar om en jämkadutdelning. Är räkenskapsåret kortare än sänks utdelningen medanden höjs om räkenskapsåret förlängs. Jag anser atl en jämkning bör ske ocksåvid uttaget av tillfällig vinslskatt. Som framgår av andra stycket skall den fakliskautdelningen för i förekommande fall räknas om så alt densvarar mot etl räkenskapsår . Är exempelvisfemton månader och utdelningen 15 milj. kr. bör skatten beräknas på ettunderlag om 12 milj. kr. Bestämmelserna i tredje stycket motiveras av önskemåletatt slå vakt om bolagens försörjning med riskkapital. Utdelningpå nyemitterade aktier är avdragsgill vid inkomsttaxeringen enligtbestämmelserna i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaktieutdelning (Annellagen). Avdragsrällen medför att kapitalkostnaden vidfinansiering genom nyemission blir mer likvärdig den som gäller vidlånefinansiering. En förutsättning för alt Annellagen skaU vara tillämplig äratt bolaget bedriver rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Avdragsrällen har underåren utvidgats och avdrag medges numera med sammanlagt lika stort belopp somhar betalats in för aktierna. Detta avdragsulrymme får utnyttjas vidtaxeringarna som följer efter emissionen. Del årligaavdraget är dock begränsat till av vad som har betalats in för aktien.Avdraget får inte heller översliga årels utdelning på de nyemitterade aktierna.Rätt beskattningsår för avdraget är del år då utdelningen förfaller tillbetalning. Rätlen lill Annellavdrag bortfaller i princip omutdelningen fillfaller ett bolag som inte beskattas för utdelningen. Med hänsynfill svårigheterna att i 1982/83:102 18 detalj klarlägga ägarkretsen har dock vissa schablonreglerfått införas. Avdragsrätten prövas i två steg. I del första, steget bortfallerutdelning fill två kategorier av företag. Sålunda medges inte avdrag förutdelning fill ett svenskt förvaltningsförelag som tillsammans med närslåendeföretag behärskar av röstetalet i det utdelande bolaget. Vidare undantasutdelning lill etl svenskt förelag som röstar för av akfiekapitaleti del utdelande bolaget och som är frikallal från skattskyldighet förutdelningen. Det andra steget kan sägas bygga på en majoritetsprincip.Sedan eventuella "förstaslegsaktier" lagils bort medges avdrag förhela den återstående utdelningen (inom 10-procentsramen) eller inget avdragalls. Fullt avdrag medges om av dessa övriga akfier ägs av en ellerflera av följande kategorier, nämligen a) annan änsvenskt akfiebolag, svensk ekonomisk förening eller utländskt bolag, b) förvaltningsföretagsom tillsammans med närstående förelag behärskar högst av röstetalet, c) svenskt förelagsom är skattskyldigt för utdelningen och d) utländsktbolag som skall betala kupongskatt för utdelningen med helt eller nedsatt belopp. Äger defyra kategorierna tillsammans av aktierna bortfaller rätten tillAnnellavdrag på dessa akfier helt. Önskemåletall inle hämma nyemissionsverksamhelen kan lämpligen tillgodoses genom attutdelning på nyemitterade aktier undantas från vinslskatt. Bestämmelserna itredje stycket hänvisar fill avdragsrätten enligt Annellagen. Är bolagetberättigat till Annellavdrag för en viss del av utdelningen skall samma del avutdelningen undantas från beskattningsunderlaget för vinstskatten. Utdelningpå nya aktier skall undantas om ökningen av aktiekapitalet - eller iförekommande fall bolagets bildande -har anmälts för registrering . Undantagsregeln i tredje stycket blir således aktuell barai de faU då registrering har skett under och de nyaaktierna berättigar lill utdelning . För atl undvikamissförstånd vill jag tillägga alt undanlagsregeln naturligtvis kan tillämpasockså när bolaget helt avslår från alt yrka Annellavdrag eller yrkar avdrag medlägre belopp än del som bolaget i och för sig är berätfigat till. I fjärdestycket slås fast atl den omständigheten alt ell bolag helt avstår från atllämna utdelning inte hindrar all bolaget kan få utbetalning till följd avnegativt beskattningsunderlag. gäller dock självfallet inle förvaltningsföretagoch andra förelag - t.ex. ekonomiska föreningar - som generellt är undantagnafrån skyldigheten att erlägga vinslskatt. 5 § Utdelning som uppburits av etl bolag skalltillgodoräknas della om 1. bolaget är frikallal från skallskyldighet förutdelningen enligt punkt 1 1982/83:102 19 tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 § kommunalskatlelagen(1928:370) och 2.utdelningen har lämnats av ett bolag som är skattskyldigt för utdelningenenligt denna lag. Ett bolagskall vidare tillgodoräknas utdelning, uppburen av ett företag som är frikallalfrån skattskyldighet för utdelningen under de förutsättningar som anges i punkt1 andra stycket av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen(förvaltningsföretag), om 1. bolaget vidutdelningstillfället äger av aktierna eller andelarna iförvaltningsföretaget, 2. bolaget skulleha varit frikallal från skattskyldighet för utdelningen enligl punkt 1tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen för delfall alt utdelningen hade uppburits av bolaget i stället förförvaltningsförelaget saml 3. utdelningen harlämnats av etl bolag som är skattskyldigt för utdelningen enligt denna lag. Vid bedömningen av om bolaget eller förvaltningsföretagetenligt kommunalskattelagen är - eller skulle ha varit - frikallal frånskattskyldighet för utdelningen skall antas att utdelningen uppburits . I förevarande paragraf ges bestämmelser om i vilka fallutdelning, som lämnats av dotterbolag och andra närstående bolag, fårtillgodoräknas. Syflel med bestämmelserna är att uppfylla kravet på attskattereglerna skall vara neutrala med avseende på hur en viss verksamhet ärorganiserad. I detta ligger bl.a. atl skatleulfallet för en verksamhet sombedrivs i flera bolag bör bli detsamma som om verksamheten hade bedrivils i eltenda bolag. Ett uttryck för denna strävan är reglerna om koncernbidrag. Undervissa ganska strikta förutsättningar kan de skattemässiga resultaten i olikabolag inom en koncern jämnas ut genom koncernbidrag. Bidraget är avdragsgilltför det utgivande bolaget och skattepliktigt för det. mottagande bolaget.Resultaträkningarna för de bolag som berörs av koncernbidraget påverkasnaturligtvis också. Etl annat sätt att åstadkomma en utjämning inom en koncernär att gå vägen över skattefria utdelningar. Det är då fråga om envinstdisposition och bolagens taxerade inkomster behöver inte påverkas. För atten utdelning skall vara skattefri hos det mottagande bolaget måste vissavillkor vara uppfyllda. Dessa villkor är inte lika långtgående som de som gällerför avdrag för koncernbidrag. I fråga om utdelningar inom en förelagsgrupp bör manenligt min mening knyta an till om undanlag från kedjebeskallning.Av samma skäl som en viss utdelning är undantagen från kedjebeskattning bör deninte belastas med vinslskatt. Kedjebeskallning inom vinstskaltesysterhel kan undvikas påtvå olika sätt. Del ena är alt vid beräkning av det utdelande bolagetsbeskattningsunderlag undanta utdelning som tillfaller bolag som själva ärskyldiga all erlägga vinslskatt. Del andra är att beräkna skatten på skillnadenmellan egen utdelning och mottagen beskattad utdelning. Annellagen bygger på den förstnämnda tekniken. Prop.1982/83:102 20 rätten är således vem som mottagit utdelningen. Sammaprincip tillämpas också i lagen (1982:336) om avdrag för utdelning på ickebörsnoterade aktier. I analogi härmed skulle man kunna tänka sig att detutdelande bolaget inte skulle behöva betala vinslskatt för utdelning fill bolagsom själva omfattas av vinstskaltesystemel. Utdelningen skulle alltså klyvas ien skattepliktig och en icke skatleplikfig del. En sådan teknik har emellertid brister. I större bolag vara svårt alt helt klarlägga vilka som i etl visst ögonblick äger aktiernaoch vilka av ägarna som kan bU skyldiga alt erlägga vinslskatt. På samma sättsom enligl Annellagen och lag om utdelningsavdrag skulle det blinödvändigt med schablonregler. Även med schablonregler skulle utredningsproblemuppkomma i många fall. Jag anser därför atl den andra tekniken bör väljas. Mittförslag innebär närmare bestämt atl ett utdelande bolag får betala vinstskattpå all lämnad utdelning men att bolaget i vissa fall får tillgodoräknas vinslskattsom dotterbolag och andra närstående bolag erlagt i tidigare led. För alttidigare erlagd skatt skall tillgodoräknas bör gälla atl den mottagnautdelningen är undantagen från kedjebeskallning enligl . Lösningenkräver inget ingrepp i kedjebeskallningsreglerna och beskattningsmyndighelensgranskning kan i stort setl begränsas lill förhållanden som regelmässigtprövas vid inkomsttaxeringen. I första stycket uppställs mol denna bakgrund två villkorför alt utdelning, som bolaget självt uppburit, skall få tillgodoräknas närbeskattningsunderlaget bestäms. För det första skall bolaget vara frikallalfrån skattskyldighet för utdelningen enligt punkt 1 av anvisningarna lill 54 §KL. För ett bolag som driver annan rörelse än penningrörelse ellerförsäkringsrörelse är del villkoret uppfyllt om bolaget har avröstetalet i det utdelande bolaget eller - om röstetalet inte når upp till 25 %- aktieinnehavet är betingat av rörelsen. Det andra villkoret är atl detutdelande bolaget skall betala tillfällig vinstskatt för sin utdelning. Detutdelande bolaget får alltså inte vara ett bolag som avses i 1 § andra stycket.Utdelningen måste givetvis också hänföra sig till . Däremotuppställs inget krav all det utdelande bolaget fakfiskt har betalat sin skatt. Följande exempel belyser hur reglerna i första stycketfungerar. M är moderbolag lill D, som i sin tur är moderbolag fill DD. Allabolagen är rörelsedrivande och har kalenderår som räkenskapsår. delar DD ut 100 fill D. D:s egen utdelning till M är 70och M:s utdelning är 20. av bolagen har uppburit utdelningfrån annat håll. Beskattningsunderlagen för de tre bolagen blir då som följer. 1982/83:102 21 Lämnad utdelning 100 70 20 Utdelning som tillgodoräknas - -100 -70 Beskattningsunderlag 100 - 30 -50 Beskattningsunderlaget för de tre bolagen sammantaget blir20 (100-30-50), dvs. just det belopp som moderbolaget (M) delar ut fill sinaaktieägare. Bestämmelserna i andra stycket lar sikte på densituationen att ett helägt eller nästan helägl förvaltningsföretag har satts inmellan två rörelsedrivande bolag. Aktierna i förvaltningsföretaget måste vara direktägda.Ett förvaltningsföretag är - oavsett om det är elt akfiebolag eller enekonomisk förening - inte skattskyldigt till vinslskatt och kan inle heller fillgodoräknasskatlebelastad utdelning. Av andra stycket följer alt man så att sägaidentifierar förvaltningsföretaget med moderbolaget. Om förvaltningsföretagetuppbär utdelning på aktier och denna utdelning i moderbolagets hand skulle hafallit under punkt 1 av anvisningarna fill 54 § KL, skall moderbolagettillgodoräknas utdelningen. lämnar någon egenutdelning fill moderbolaget är betydelselöst. Om "D" i det föregåendeexemplet byts ut mot "F" (förvaltningsföretaget) ser det ut så här. Lämnad utdelning 100 70 20 Utdelning som tillgodoräknas - - -100 Beskattningsunderlag 100 - - 80 Beskattningsunderlaget blir således även i detta fall 20(100-80), dvs. det belopp som M delar ut till sina aktieägare. Jag har i kommentaren fill 4 § andra stycket beskrivit hurutdelningen skall jämkas när inle omfaltar tolv månader.Jag vill i del här sammanhanget erinra om all det är längden av verksamhetsåret1983 för det utdelande bolaget som avgör om jämkning skall ske. Hade i exemplenovan DD fått en skattefri utdelning om 60 från elt inlressebolag (I) skulle DDtillgodoräknas 90 om för I var . Är DD:sverksamhetsår 1983 15 månader skall DD:s utdelning räknas ned från 100 fill 80(12/15 x 100). Slutresultatet för DD blir då etl negafivt beskattningsun-deriag(80-90 = -10). Del kan förekomma alt elt företag är rörelsedrivande underelt räkenskapsår men förvaltningsföretag eller omvänt. Är såfallet uppkommer, särskilt om det utdelande bolagets räkenskapsår inte 1982/83:102 22 sammanfaller med räkenskapsåret hos det företag som uppbärutdelningen, risk för alt beskattningsunderlaget blir materiellt oriktigt. Det ärdärför viktigt att - den ibland hypotetiska - bedömningen av utdelningen iinkomstskattehänseende hänför sig lill en bestämd tidsperiod. En regel om dettafinns i tredje stycket. Avgörande för prövningen är om utdelningen skulle kunnaförmånsbehandlas med slöd av punkt 1 av anvisningarna till 54 § KL om den hade uppburitsunder . Saken kan också uttryckas så atl man utgår från atldet aktuella företaget inte byter skatterättslig status mellan verksamhetsåret1983 och det räkenskapsår då utdelningen förfaller lill betalning. 6 § Ett bolag vars aktier vid ingången av var inregislreradevid skall i avräkning på vinstskatt göra en preliminärinbetalning till . Preliminärbeloppet är avutdelning enligt 2 § som har beslutats efter och somförfaller till betalning under . Preliminärbeloppet skall betalassenast om utdelningen har förfallit till betalning den 1 juni1983 eller tidigare och i annat fall inom en månad från utdelningensförfallodag. Ett bolag, som för omfattas avbestämmelserna i punkt 1 andra stycket av anvisningarna lill 54 §kommunalskattelagen (1928:370), är inle skyldigt atl betala preliminärbelopp. Preliminärbelopp skall inte betalas för utdelning . Storleken av utdelningen för bestämsnormalt av en bolagsstämma . Först när stämmanhållits finns del förulsättningar alt bestämma beskattningsunderlag och denskatt som skall betalas in. I fråga om den vanliga inkomstskatten gör bolagenpreliminära inbetalningar med jämna mellanrum och en avstämning mellaninbetald preliminärskati och slutligt debiterad skatt sker efter beskattningsårelsutgång. Enligt min mening bör preliminära inbetalningar göras också i fråga omden tillfälliga vinslskalten. Preliminära inbetalningar är också i linje medönskemålet att skapa förulsättningar för måttliga lönekrav i 1983 årsavtalsförhandlingar. Med hänsyn till vinstskatlens tillfälliga karaklär börreglerna för den preliminära uppbörden göras så enkla som möjligl. Etl systemsom kräver elt särskilt deklarationsförfarande och en stor kontrollapparat börundvikas.