prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — a. föranleds av det ständigt ökande antaletbesökare i säväl de i första hand frän friluftslivssynpunkl som de frånekologisk synpunkt avsatta nalurvärdsobjeklen. Förutom ansvar förnaturvärdsförvallningen tillkommer även ansvar för allt som sammanhänger medgängse fastighetsförvaltning för fasligheter bokförda pä naturvårdsfonden,säsom underhåll av byggnader och markanläggningar, delaktighet igemensamhetsanläggningar, ansvar enligl arrende- och hyreslagsliflning m. m. En översyn avnaturvärdsförvallningen har genomförts. Elt handlingsprogram föreffektivisering av naturvärdsförvallningen har fastställts av . Naturvårdsverketuppskattar del sammanlagda medelsbehovel under anslaget för budgelårel 1983/84 till47955000 kr., vilket innebär en ökning avanslaget med . Med anledning av decenirala direktiven om sträng älerhällsamhel stannar verkets yrkandevid 28milj. kr., en ökning med 3,7milj. Anslagetbör för /84 höjas med 2,5 milj.kr. Jag har därvid även beaktat kostnaderna för nytillkomnavärdarealer. Jag hemställer atl regeringen föreslär all lill Vård avnaturreservat m. m. för /84 anvisa etl reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 39380216 Reservation 6808955 1982/83 Anslag 42800000 1983/84 Förslag 48200000 Från anslagetbestrids utgifter för tillämpad forskning inom miljövårdsområdet. En särskildforskningsnämnd med företrädare för såväl forskare som avnämare beslutar omanslagets närmare användning. Prop.1982/83:100 Bilagall 118 Forskningen skall bidramed vetenskapligt grundat faktaunderlag för planering, initiativ och beslul iolika miljövårdsfrägor. Utgångspunkt för forskningsplaneringen är därförinformationsbehoven pä kort och läng sikt hos berörda avnämare, i första handcentrala, regionala och lokala miljövårdsmyndigheter. kommer miljövården i ännu högre gradän att behöva göra en strikt prioritering mellan olika krav päåtgärder och restriktioner. Prioriteringen måste bygga på kunskaper omtillståndet i miljön, om förväntade risker och hälso- och miljökonsekvenser avolika åtgärder och om deras ekonomiska och sociala konsekvenser. Del finnsdärför starka skäl som talar för en ökad satsning på miljövårdsforskning, trotsde besparingar som behöver göras. Utformningen av en framlida naturresurs- ochmiljöpolitik måste baseras på etl välgrundat faktaunderlag, som innefattar kunskaperom olika nalurtypers och arters tolerans för olika grader av påverkan. harunder den senasie fyraårsperioden gjort omfattande omprioriteringar avverksamhetens inriktning. Huvuddelen av anslaget har använts för samordnadesatsningar pä avgränsade problemområden, s.k. projektområden. Följandeprojektområden drivs /83: - metallerspåverkan pä den yttre miljön - testsystemför kemiska substanser vattenmiljön - miljökonsekvenserav odlingsåtgärder inom jord- och skogsbruk - växt-näringsläckage - konsekvenserav skogs- och myrdikning - miljö/cellulosa,miljökonsekvenser av skogsindustriella vatlenutsläpp - bevarandeav nalurtyper och arter - denmarina kustzonen. Samfinansiering med andraanslagsbeviljande organ sker pä vissa områden. Miljöforskningsanslaget bidrarexempelvis med . till del av forskningsrädsnämnden initieradeproblemområdet Kemiska hälsorisker i vår totala miljö, och med . Anslaget förmiljövårdsforskning bör för /84 innefatta satsningar inomområdena Eulrofiering - , Miljömedicin och Testsystem för markmiljön.De av verkel prioriterade forskningsområdena ligger väl i linje med deprioriteringar som görs i propositionen om forskning m. m. (prop.1981/82:106). Eutrofieringsomrädetmotiveras av de svära kvalitetsproblem som föreligger längs den svenskavästkusten. Området är en utvidgning och komplettering av forskningsprojektsom påbörjats inom projektområdet Den 1982/83:100 Bilaga 11 119 kustzonen och som ställ för merparten avden information somframkommit om nämnda problem. Behovet avkunskaper om samband mellan miljöstörningar och effekter hos människan ärstort. Kända exempel pä områden där sådana kunskaper efterfrågats ärRönnskär, och . Elt projekt med inriktning päregisleran vändning inom miljöepidemiologin har påbörjats. Det är angelägel allen mer omfattande satsning pä utveckling av miljöepi-demiologisk metodik- dos- och effeklbeskrivning - kan inledas frän /84. I regeringensproposilion om forskning m. m. förs markekologiskl inriktad forskning till den högst prioriteradegruppen. Detta mofiveras både från deareella näringarnas och miljövårdens synpunkt. Marken fungerar som mottagare av en rad föroreningar, som kan hamenlig inverkan pä den långsiktigaproduktionsförmågan och på dess förmåga all oskadliggöra andra antropogena föroreningar. Inom flera av depågående projektområdena (t.ex. försurning, metaller) har därförmarkekologiska momenl getts hög prioritet. En kraftig nysatsning behöverdock ske för att utveckla metoder sommöjliggör riskbedömningar i samband med beslul om registrering av nya ämnen och åtgärder mol existerandeämnen. Del är inle möjligtall inom oförändrad anslagsram prioritera dessa områden, bl. a. beroende på atl enhårdhänt omprioritering av verksamhetens inriktning skelt under de senasie åren. /83 avslutas endast ett av de pågående projektområdena(Metallers påverkan på den yttre miljön). Delta område har hög prioritet och enfortsatt satsning pånuvarande nivå är nödvändig. I forskningspropositionen framhålls atl seklorsorganenmer systematiskt bör pröva förutsättningarna för alt förlägga uppdrag om långsiktig kunskapsuppbyggnad ochannan forskning till högskolan. är positivt tilldessa tankegångar. har sålunda se-, dan etl år fillbakafinansierat en professur i växtekologi, särskill metallers omsättning ochbiologiska verkningar, vid . haräven beslutat att successivt i samråd med högskolan låta inrätta yllerligare forskartjänster påprofessors- och docent/forskarassistentnivåerna.Detta bidrar lill alt yllerligare minska utrymmet för satsningar pä nyaområden. Anslaget förmiljövårdsforskning bör för /84 räknas upp med 5,4milj. lill totalt 48,2milj.kr. Den forskningnaturvårdsverket stöder omfattar projekt som är nödvändiga om vi skall fäde kunskaper som behövs för en aktiv politik, syftande lill en bättre livsmiljö.Miljövärdsforskningen hör därför ges ökade re- Prop.1982/83:100 Bilagall 120 surser.Anslaget bör för nästa budgetär i enlighet med förslag höjasmed 5,4milj. fill 48,2 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslärriksdagen all fillMiljövårdsforskning för /84 anvisa elt reservationsanslag av . Stöd till kollektiv forskning inom miljövårdsområdet 1981/82 Ulgift 6400000 Reservation 1982/83 Anslag 9000000 1983/84 Förslag 8500000 Statens slöd lillkollektiv forskning inom miljövårdsområdet regleras i etl mellan statenoch träffat avtal om gemensam finansieringav forsknings- och utvecklingsverksamhet pä vatten- och luflvärdsomrädet.Avtalet avser tiden den Ijuli 1982den 30juni 1985. Parterna medverkar ifinansieringen av verksamheten genom bidrag från vardera parten av 8milj. kr.under /83, 8,5milj. under budgelårel 1983/84 och 9milj. under budgelårel1984/85, sammanlagt 25,5 milj. kr. Verksamheten bedrivs i enlighet med ell lillavtalet fogalramprogram. Ansvaret för programmets genomförande åvilar enligl avtalet . Forskningen och vissuppdragsverksamhet utförs sedan den Ijuli 1982 i etl av Stiftelsen ägl bolag, AB IVL. Anslaget bör ienlighet med föreliggande avtal föras upp med etl belopp av 8,5 milj. kr. Jag vill i dettasammanhang anmäla alt bokslutet för luflvårdsforskning förverksamhetsåret den Ijuli 1981-den 30juni 1982ulvisar etl underskott pä 7,0 milj. kr. För alt läcka underskottet har av statenoch näringslivet orda garantiåtaganden pä för vardera parten 3,5 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Stöd tiUkoUektiv forskning inom miljövårdsområdet för /84anvisa ett reservationsanslag av . Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor 1981/82 Utgift 4008695 Reservalion 4284783 1982/83 Anslag 4000000 1983/84 Förslag 4500000 Från anslagetbestrids efter beslul i varje särskilt fall av produktkontrollnämnden kostnaderför undersökningar rörande hälso- och miljöfarliga varor. 1982/83:100 Bilagall 121 I samband medproduklkonlrollens organisationsutredning (Ds Jo 1980:4) framkom frän flerahåll klara besked om atl kontrollen av hälso-och miljöfarliga varor behöverskärpas kraftigt. medel atl stärka produklkonlrollen ulan all förlora lidi avvaktan på resultatet av organisationsöversynen är anslaget förundersökningar av hälso- och miljöfarliga varor. har anslaget i huvudsak utnyttjats förkompletterande undersökningar. Bristen på bl.a. personella resurser förproduktkontrollfrägor har varit slarki begränsande för möjlighelerna allinitiera, styra och följa upp sädana undersökningar och därmed för etleffektivt utnyttjande av anslaget. Som ell led i ansträngningarna att sä snabbi sommöjligt fä lill stånd den nödvändiga effektiviseringen av kontrollen av hälso-och miljöfarliga varor har anslaget under /82 utnyltjals nägolannorlunda . Med hjälp av konsulter och utomstående expertis, sombekostas via anslaget, kan de personella bristerna delvis kompenseras. /84 erfordras ell anslagsbelopp av 4,5 milj. kr. Del är angelägel atl ökade insatser kan görasför all tillgodose undersökningsbehovet i samband med kontrollen av hälso- ochmiljöfarliga varor. Anslaget bör därför i enlighet med naturvårdsverketsförslag höjas med 0,5 milj.kr. lill 4,5 milj. kr. Jag hemställer all regeringenföreslår atl lill Undersökningarav hälso- och miljöfarUga varor för /84 anvisa eltreservafionsanslag av . Särskilda undersökningar inommiljövårdsområdet, m. m. 1981/82 Ulgift 11009927 Reservalion 4322228 1982/83 Anslag 7700000 1983/84 Förslag 12800000 Anslaget används för altbekosta utredningar och undersökningar inom miljövårdsområdet, i första handrörande miljöskydd inom industrin och inom kommunerna samlnaturvärdsulredningar. Den bundna delen avulredningsanslagel är relativt stor. Under innevarande budgetär krävsexempelvis för fjällutredningen, vålmarksinvenle-ringen och utredningen om desamlade utsläppen från petrokemiindustrin i ca 2,6milj. Del ären medveten strävan hos verket atl 1982/83:100 Bilagall 122 använda en betydande del av utredningsanslagetför denna typ av slörre, långsiktiga utredningar. 1981/82:220 om ändring i naturvårdslagen(1964:822) föreslås ell program för regionala inventeringar av naturgrus m.m.Invenleringspro-grammel är om avsett allkoncentreras lill befolkningsläla områden där behovet av läklmassor är stortoch fill områden där betydande naturvärdsinlressen finns. Del ceniralaansvaret för inventeringarna kommer alt ligga hos naturvärdsverkel medan delregionala genomförandel ankommer pä länsstyrelserna. I propositionen anges entotal medelsram för femårsperioden om 15milj. beräknarett medelsbehov för invenleringsprogrammels första är (/84) omsammanlagt 3 milj. kr. En fortsallvålmarksinventering för alt ge underlag för en bedömning av våtmarkernasbetydelse och skyddsvärde i förhållande lill intressena för bl. a. lorvläkt ochskoglig virkesproduktion är angelägen. En sädan inventering bör genomföras isamverkan mellan och berörda länsstyrelser. Naturvårdsverketbör därvid svara för bl.a. planering, utbildning och samordning medan resp.länsstyrelse genomför inventeringen och sammanställer regionala redovisningar.En fortsall vålmarksinventering för län med särskillstort inventeringsbehov beräknas kunna genomföras för en sammanlagd kostnad om6,2 milj. kr. uppskattar kostnaden för /84 lillsammanlagt 1,6milj. kr., varav 1 250000kr. lill de fem län som inventeras i enförsta etapp. I likhet med invenleringsprogrammel för grus bör en finansieringvia täktavgift övervägas. En genomgäng inom verketvisar etl behov av nya utredningar och undersökningar för ca 18 milj. kr. De sammanlagda anspråken fördelar sig pä följande sätt: Utredningar rörandemiljövård i samhällsplaneringen inkl. Utredningar rörandemiljöskydd inom industrin 3000000 Utredningar rörandemiljöskydd inom kommunema 4000000 Utredningar rörandenaturvård inkl. naturinventeringar 3000 000 Grus- och vålmarksinventeringar 4600000 Efter en prioritering avde mest angelägna uppgifterna och en samordning av olika aktiviteter harverkel kommil fram lill atl med en anslagsram av 12,8milj. börmålsättningen med verksamheten på anslaget kunna upprätthållas. För en effekfivhushållning med naturresurserna krävs ett fullgott beslutsunderiag. Del ärdärför angeläget all de av redovi- 1982/83:100 Bilaga 11 123 sadeprogrammen för grus- och vålmarksinvenleringar kan genomföras. För nästa budgetär bör anslaget höjas med 5,1milj. till 12,8 milj. kr. Kostnaderna förinvenleringsverksamhelen bör finansieras genom avgifter. Regeringen avserdärför all uppdra åt naturvärdsverkel all skyndsamt lägga fram förslag lill utformningen av en sädan avgift. Jaghemställer atl regeringen föreslär all lill Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m. m.för /84 anvisa eltreservationsanslag av . Program för övervakning av miljökvalitet 1981/82 Ulgift 8208562 Reservalion 572591 1982/83 Anslag 9700000 1983/84 Förslag 11200000 Frän anslagetbestrids kostnader för programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK).Inom ramen för programmet skall regelbundna provlagningar och undersökningargenomföras vid mätstationer och inom ob-servationsomräden över hela landet. Undersökningarnaskall belysa hur föroreningarpåverkar miljön och hur de transporteras i luft, mark och vatten. Långsiktiga och allmännamiljöförändringar skall kunna spåras och följas. Programmet byggs upp successivt, men anslagsutvecklingenhar medförtall uppbyggnaden försenals i förhällande lill de ursprungliga planerna. Denanslagsframställning som görs för /84 är all anse som en slutkalkylför ell fullt utbyggt program för övervakning av miljökvalitet i dessförsta skede. I anslagsframställningen för /81 angavs kostnadenför elt fullt utbyggt PMK till 11 milj. kr. Kostnadsutvecklingen sedan dessskulle innebära en uppskrivning av detta belopp lill 14,1 milj. kr.Naturvårdsverket vill understryka att ett miljöövervakningsprogram av PMK:s nalur aldrig är statiskt. Nyamiljöproblem kan uppkomma och nyaregioner behöva kontrolleras. Strategi och metodik kan behöva förändras i taktmed utvecklingen inom forskning och miljökontroll. Del luft- ochnederbördskemiska nätet byggs ul till full omfattning i anslutning lill de 20PMK-omrädena. European Monitoring and Evaluation Program är nu fullt utbyggt enligt nuvarande programhandlingar. Två avancerade almosfärkemiska stationer i västraresp. östra byggs upp. 1samverkan med de nordiska länderna, inom ramen för ministerrådelsstyrgrupp för miljöövervakning, upprättas en s.k. baseline station enligt FN:sprogram GEMS. För sölvallen förutses en etablering av ett fulltutbyggt grundvatten- och 1982/83:100 Bilaga 11 124 ytvallenprogram i samtliga 20 PMK-områden. Dessutomplaneras en kontroll av ullakningen från landels viktigaste nalurgeografiska regioner.Vissa större sjöar avriksintresse övervakas ocksä inom sötvaltenprogram-mel. De marinainlensivslationerna i och byggs ul med en övervakning i del fria vattnet. Dettaökar utvärderingsmöjlighelerna bl.a. för deinternationella utsjöprogrammen. Revisionen av Baltic Monitoring Program ökarkraven pä insatser av denna typ. Automatisk vattenprovtagning etableras pä två stationer, liksomell rullande sedimentprogram. Programmet för enintegrerad övervakning luft/mark/byggs ul till alt omfalla 20 områden.En ökad satsning på framför allt analys av organiska föreningar inommiljögiflsprogrammet bedöms nödvändig. Programsekretarialelvid verkel för planering, programutveckling, samordning av dalahantering,fillhandahällande av slatistik och samlad rapportering av resultaten frän verksamhetenbehälls vid nuvarande omfattning. En fortsall utbyggnad av statistik och rapporteringförutses. Naturvårdsverketföreslår alt anslaget höjs med 4,4milj.kr. lill 14,1 milj. kr. Programmetför övervakning av miljökvalitet bör byggas ul. Anslaget bör därför höjas för nästa budgetår med 1,5 milj.kr. till 11,2 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslär att till Program för övervakning avmiljökvalitet för /84 anvisaetl reservationsanslag av . Stöd till miljöskyddsteknik, m.m. 1981/82 Ulgift 62873617 Reservation 124912796 1982/83 Anslag 63000000 1983/84 Förslag 63000000 Från anslaget utgärbidrag lill anläggningar för utprövning av nya tekniska metoder inommiljöskyddsområdet. Bidrag ulgår ocksä lill anläggningar för återvinning aveller annan behandling av avfall, om en sädan anläggning är av betydande intresse förhela landet samt till anläggningar för avloppsrening eller avfallsbehandling inommindre orter med omfattande turism eller avloppsreningsanläggningar inomområden som omfattas av förordnande enligt 8§ miljöskyddslagen (1969: 387) eller inomandra områdendär skyddet mol vattenförorening bedöms vara av särskill intresse från miljövårdssynpunkt.Bidrag kan vidare lämnas för atl läcka förluster vid längfidsförvaring ellerförvaring under viss lid av kemiskt avfall eller annat avfall som ärmiljöfarligt. Bidragsbestämmelserna finns i för- Prop.1982/83:100 Bilagall 125 ordningen (1981: 576) om statligt slöd lillmiljöskyddsteknik, m. m. Anslaget fär dessutom disponeras för handräckningskoslnad somenligl 23 § miljöskyddsförordningen (1981:574) får förskjutas av allmänna medel. Frän anslaget färhärjämte bestridas utbetalningar i anledning av tidigare gällandebeslämmelser om slöd lill avfallsbehandling m. m. Syflel med slödellill ny teknik är alt underlätta tillkomsten av sädana anläggningar, därden tekniska-ekonomiska risken kan bedömas vara så slor altanläggningen inle skulle komma fill slånd ulan slafiigl slöd. Stödet skall ses som etlkomplement till styrelsens för teknisk utveckling (STU) slöd till tekniskt utvecklingsarbete. Erfarenheterna av den nya inriktning somanslaget fick den Ijuli 1981 är av naturliga skäl begränsade. Redan nu kanverket emellertid konstatera all anspråken pä medel frän anslaget är stora. Det kommerall erfordras en hård prioritering av de aktuella projekten. Det är t. ex. aktuellt alt stödja projekt, där nyatekniska lösningar provas för att återvinna fiber och energi inomavfallsområdet saml för atl omhänderta miljöfarligt avfall. Exempel på projektinom jordbruksområdet är reningsanordningar för illaluktande gaser ivehlilalionsluflen. Inom industriområdet är det aktuellt att stödja reningsprojektför omhändertagande av lösningsmedelshalliga, illaluktande, fluorhalligaoch/eller kvicksilver-halliga gaser samt för atl avlägsna specifikaföroreningar ur avloppsvatten. Pä energiområdet sker en snabb teknisk utveckling och detär aktuellt atl stödja förenklade metoder för rökgasavsvavling, begränsning avkväveoxider samt kvicksilveravskiljning. Exempel på projekt inom trafikområdet är provning avnya tysta fordon och tillämpning av ny avgasreningsteknik medblyresislenla katalysatorer. Sammanlagt beräknar verkel alt stödet till ny teknik bör uppgå lill 50milj.kr. När del gäller stödet lill anläggningar för återvinningeller annan behandling av avfall, där anläggningen är av gemensamt intresseför hela landet, beräknar verkel all bidrag kan behöva lämnas till ell beloppav 5 milj. kr. Stödet lill avfalls- och avloppsanläggningar inom mindreorter med omfallande turism, inom områden med förordnande enligl 8§ miljöskyddslagen saml inom andra fränvallenvårdssynpunkl riksinlressanta områden kan beräknas till 15 milj. kr. Slödel lill längtidsförvaring eller förvaring under visstid av miljöfarligt avfallsamt kostnader för handräckning beräknas uppgå lill sammanlagt 4milj. Anslaget bör enligl /84 höjas till 74milj. Prop.1982/83:100 Bilagall 126 Anslaget bör föras upp med etl oförändrat belopp av 63milj. för nästa budgetår.Jag hemställer all regeringen föreslär alt lill Stöd tiU miljöskyddsteknik, m.m.anvisa elt reservationsanslag av . 1981/82 Ulgift '15924368 Reservalion '28762938 1982/83 Anslag 40000000 1983/84 Förslag 65000000 ' Anslaget Bidrag fill kalkning av sjöar och vallendrag. Frän anslaget utgår bidrag lill kalkningav sjöar och vallendrag saml medel förförsöksverksamhet avseende kalkning av mark och grundvatten. beslutadeär om en femårig försöksverksamhet med kalkning av sjöar och vallendrag.Syflel med försöksverksamheten har främst varit att samla erfarenheter beträffande metoder,medel och kostnader förkalkning samt att bedöma effekterna av kalkning på växt- och djurliv. Genom de kalkningsinsalser som gjortshar del också varit möjligl atlhejda fortsall försurning av många värdefulla vattenområden. Erfarenheterna frän försöksverksamheten är klartpositiva. Det är möjligt all motverka såväl de kemiska som de biologiskaförändringarna som är en följd av för stor syralillförsel lillvattensystemen. Sä länge försurningen inle kan motverkas vid källan bör därförkalkningsverksamheten bedrivas i sädan omfattning alt en betydande del avförsurningshotade sjöar kan bevarasoch redan drabbade återställas. Verkel anser all för bidragsverksamhelför åtgärder mol försurning i sjöar ochvallendrag bör för /84 utgå minsl 60 milj. kr. Länsstyrelserna skall svara för kalkningsplaneringoch bidragsgivning i enlighet med deriktlinjer som utformats för verksamheten. En fortsatt centraluppföljning, rådgivning och information är nödvändig. ochfiskeristyrelsen skall svara för en kvalificerad effekluppföljning av vissautvalda kalkningsobjekl, fördelade över landet och representerande olikakalkningsmetoder. Med hjälp av dessa undersökningar skall generella slutsatserkunna dras av de långsiktiga effekterna av kalkningsverksamhel. För vissaspeciella frägor behövs särskilda insatser, t.ex. vad gällerkvicksilver i fisk vid kalkning, standardiserings- och melodulvecklingsfrägor isamband med försurning kalkning. och skall tillsammans svara för dennakvalifi- 1982/83:100 Bilagall 127 cerade effekluppföljning och för rådgivning ochinformation. skall ocksä ha ansvaret för upprättande ochdrift av ell kalkningsre-gisler, i vilket skall ingå alla uppgifter omkalkningsförelag samt om de kemiska och biologiska förhållandena i kalkade sjöar.Kostnaderna för den ovan redovisade cenirala uppföljningen, rådgivningen ochinformationen uppgår fill 5 milj. kr. för /84. En försöksverksamhetavseende kalkning av mark och grundvatten skall inledas. Syftet är alt, päsamma sätt som tidigare skett för sjöar och vattendrag, pröva olika åtgärderall motverka försurningens effekter på främst skogsmark och grundvatten.Försöksverksamheten kommer all behöva utsträckas under relativt länglidsperiod, varav en första bör omfatta fem är. Redan under del första åretbör vissa anvisningar kunna tas fram, bl. a. för vilka åtgärder som kan vidtasi enskilda brunnar. Förutom en detaljerad uppföljning av positiva ocheventuella negativa effekter av olika metoder, skall en metod utarbetas och lillämpasför kartering av kalkningsbehovel i olika delar av landet. En analys av andrametoder än kalkning skall ocksä göras. Kostnaderna förförsöksverksamheten avseende kalkning av mark och grund beräknas /84 uppgå till 8 milj. kr. Planeringen av verksamheten kommerall ske i nära samverkan med andra berörda myndigheter, t. ex. ,lantbruksslyrelsen, kommuner och länsstyrelser. Vid genomförandel kommer bl.a.den kompelens som finns vid alt utnyttjas. Det behövs ell omfallandeinformationsarbete i försurningsfrågor som vänder sig bäde till andra länderoch lill allmänheten i . En kampanj med målsättningen all skapaförståelse för försurningsprobjemel och som i sin förlängning skall resultera iändrat beleende både inom landet och internafionellt bör genomföras. Förinlernalionella informationsinsatser bör upptas 2milj. Sammanfattningsvis anserverkel att anslaget skall för /84 räknas upp lill 75milj. Det är angeläget allinsatserna mot försurningen kan intensifieras. Anslaget bör därför i enlighetmed det av antagna långfidspro-grammet höjas med 25 milj. kr. för nästa budgetär. Kostnaderna förälgärdsprogrammet bör, såsom ullalal vid sin behandling av prop.1981/82:151 om åtgärder mot försurningen, finansieras genom en höjning av densärskilda beredskapsavgifien pä olja. Avgiften behöver för della ändamål höjasmed . per m'.