prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Dess inkomster ochutgifter redovisas dock endast i begränsad utsträckning på statsbudgeten.Inkomstema av lagstadgade socialavgifter beräknas för /84 uppgåfill ca , varav ca . tillförs statsbudgeten.Socialförsäkringssektom har därmed stor betydelse för såväl bedömningen av denoffentliga sektoms utveckling som den samhällsekonomiska utvecklingen. Denkommunala sektorns utgiftsutveckling har vidare en avgörande betydelse för densamhällsekonomiska balansen. Inkomster och utgifter som styrs via statsbudgetenoch socialförsäkringssektorn påverkar också kommunemas ochlandsfingskommunernas ekonomiska förhållanden. /84 beräknasstatsbidragen till den kommunala sektom uppgå till . Det ärdärför av intresse att belysa den ekonomiska utvecklingen i denna sektor isamband med långtidsbudgeten. Nedanredogörs först för hur kostnader och utgifter för socialförsäkringssystemetpåverkar budgetsaldot. Därefter görs en konsolidering av statens och vissastörre fonders inkomster och utgifter för att studera det finansiellasparandet. Slufligen tas kommunsektorns ekonomiska utveckhng upp. Tillsocialförsäkringssektorn räknades tidigare, enligt det svenskana-tionabäkenskapssystemet, allmän tilläggspension (ATP), folkpension, delpension,sjöfolkspension, frivillig pensionsförsäkring, sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring,arbetslöshetsförsäkring samt lönegaranti. Denna indelning har legat till gmndför tidigare långtidsbudgetkalkyler. ändrades dock denna avgränsning såatt enbart sektorer med en egen administration hänfördes tillsocialförsäkringssektom; dvs. ATP, sjukförsäkringen och de erkändaarbetslöshetskassoma. Utöver vad som ingårenligt denna definifion finns ett flertal socialförsäkringsformer med en egenfondering av medel. Syftet med fonder inom vissa av socialförsäkringarna är attde skall utjämna tillfälliga variationer mellan inkomster och utgifter isystemet. Pä detta sätt undviks att tillfälliga utgiftsvariafioner behöverpåverka avgiftsuttaget. Det bör emellertid påpekas att fondernas behållninginte är avgörande för utbetalning av resp. förmåner. Vid eventuella underskottskjuter staten till de medel som fattas. Föratt bättre belysa den offentliga verksamhetens reala och finansiella utvecklingredovisas här den ekonomiska utveckhngen inom sjukförsäkring, delpension,arbetsskadeförsäkring, arbetsmarknadsavgift samt ATP. 1982/83:150 BUaga1.3 Långtidsbudget 85 Denredovisningsmässiga anknytningen till statsbudgeten varierar för de olikadelförsäkringssystemen inom socialförsäkringen. Någon enheUig princip förgränsdragningen mellan statsbudgeten och socialförsäkringssektom utanförstatsbudgeten finns inte. I det följande ges en kort beskrivning av hur en delav de beloppsmässigt mer betydande sociala förmånema inom systemet finansierasoch redovisas. a. sjukpenning, föräldraförsäkring, ersättning för kostnader försjukvård, läkemedel och tandvård. Föräldraförsäkringen omfattarföräldrapenning vid vård av barn samt havandeskapspenning.Föräldraförsäkringen är en integrerad del av sjukförsäkringssystemet såväl vadgäller finansieringen som administrafionen av försäkringen. Kostnaderna försjukförsäkringen (inkl. föräldraförsäkringen) beräknas för /84uppgå till . Sjukförsäkringen finansieras avstatsbidrag och till av lagstadgade socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Avgiften till sjukförsäkringen utgör fr. o. m. 9,avavgiftsunderlaget. Förinkomster och utgifter för sjukförsäkringen tillämpas en redovisningsmetod påstatsbudgeten som innebär att viss del av kostnaderna avräknas direkt motavgiftsinkomsterna pä statsbudgetens inkomstsida, medan viss del av kostnadernatäcks genom statsbidrag på statsbudgetens utgiftssida. Till sjukförsäkringen ärknuten en fond, sjukförsäkringsfonden. Dess uppgift är i princip endast attfungera som ett avräkningskonto för att reglera över- eller underskott förresp. år på sjukförsäkringsavgiften jämfört med de utgifter som skall täckas. 1982/83:100 anförs att denna fondering t. v. skall upphöra sedan 1981 årsöverskott fonderats. Kostnadernaför delpensioneringen beräknas fill . för år 1983.Delpensionsförsäkringen finansieras genom en avgift från arbetsgivare ochegenföretagare som utgör 0,av avgiftsunderlaget. Avgiften förs till ensärskild fond. Kostnadema har t. o. m. /83 varit högre änavgiftsintäktema. Avgiften höjdes från 0,till 0,för att på siktge full kostnadstäckning för de löpande pensionsutbetalningarna och dämtöverlämna successiv täckning av de underskott som uppstått i delpensionsfonden.Underskottet den var 774 milj. kr. Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare. Den ger i princip fullersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete.Kostnadema beräknas för uppgå till 1,5 miljarder kr.Arbetsskadeförsäkringen ligger utanför statsbudgeten och skall helt finansierasgenom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften tillarbetsskadeförsäkringen förs till en särskild fond och utgör ,av avgiftsunderiaget. Arbetsskadeförsäkringsfondens behållning var 1157milj. Arbetsmarknadsavgiften,som höjdes från till av avgiftsun- Prop.1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget 86 derlagetden , far användas för att täcka av kostnadema förstatsbidragen till arbetslöshetskassorna, det kontanta arbetsmarknadsstödetoch utbildningsbidragen. Inflytande avgifter omförs till ett konto hosriksgäldskontoret. För att kunna klara tillfälliga svängningar i fondensinkomster och utgifter får disponera en rörlig kredit om100 milj. kr. Ett underskott pä fonden redovisas som ennegativ post pä statsbudgetens inkomstsida. Ackumulerade nettoöverskott påfonden reducerar i stället statens och socialförsäkringssek-toms totalafinansiella sparandeunderskott. Inkomsteroch utgifter inom ATP-systemet Utgiftemaför den allmänna tilläggspensioneringen (ATP) beräknas uppgå till 32,6miljarder kr. Försäkringen omfattar ålderspension, förtidspensionoch familjepension. ATP-systemets andel av transfereringama frånsocialförsäkringen har pä ökat från ett par procent till ungefar år1980. Det totala antalet ATP-pensionärer var drygt 1,4 miljoner.Kostnaderna för ålderspension utgjorde ungefar två tredjedelar avpensionskostnaderna, medan förtidspensionsutbetalningarna stod för enQärdedel. Pensionsförmånema är basbeloppsanknutna och räknas upp medkonsumentprisindex. ATP-försäkringenfinansieras genom kollektiva socialavgifter och genom avkastningen påAP-fonden. Avgiftsuttaget skall vara avvägt sä, att avgifterna tillsammans medandra tillgängliga medel räcker fill pensionsutbetalningar,förvaltningskostnader och andra utgifter för försäkringen samt för erforderligfondering. ATP-försäkringens inkomster och utgifter redovisas inte till någondel över statsbudgeten. Enligt lagen om allmänförsäkring åligger det () att lägga framförslag beträffande avgiftsuttag till ATP. Uttagsprocenten fastställs sedan avriksdagen i taget. Senast fastställdes avgiften för åren 1980-1984efter förslag från RFV. är uttaget 9,och för 9,. I en skrivelse tillregeringen föreslår RFV avgiftsuttag för perioden1985-1989. Förslaget baserar sig på en framskrivning av beräknade inkomster ochutgifter för ATP-försäkringen utifrån vissa antaganden om den samhällsekonomiskautvecklingen. Verkets skrivelse har remissbehandlats, varvid synpunkter bl.a.framförts vad avser RFV;s bedömning av den ekonomiska utveckhngen. Förslagettill avgiftsuttag bereds f. n. inom . Enligt RFV:s redovisningberäknas pensionsutbetalningama för översfigainkomstema frän pensionsavgifterna. Detta beror på att en försämradlönetillväxt resulterat i lägre avgiftsinkomster till ATP-systemet än beräknat,medan pensionsutbetalningarna på gmnd av anknytningen fill prisutvecklingenökat snabbare än väntat. För att undvika en ogynnsam utveckling avseendefondernas kapital räknar RFV med 1982/83:150 BUaga1.3 Långtidsbudget 87 attavgiftsuttaget måste höjas med 0,under perioden1985-1989. Om hänsyn tas fill att pensionärerna inte skall kompenseras förprishöjningar till följd av devalveringen blir avgiftsbehovet ca 0,1procentenhet mindre än vad som angetts vid de av verket valdaantagandena. Nedanredogörs för några av de faktorer som påverkar ATP-systemets ekonomiskautveckling. Pensionsutbetalningarnasstorlek bestäms av antalet ATP-pensionärer och den genomsnittliga pensionensstorlek. Ökningen av pensionskostnaderna, som fill största delen är att vänta förålders- och förtidspensionärerna, beror på flera faktorer. Antaletpensionärer i systemet har ökat, eftersom allt fler intjänat rätt tillATP-pension. Ökningstakten i antal ATP-pensionärer frän är 1982 fram till år1990 ligger på frän ca 1,4 miljoner till ca 1,8 miljonerpersoner. ökar antalet betydligt långsammare. hade ca 5%av ålderspensionärerna . uppgick andelen män med ATP-pensioner tillca , medan andelen kvinnor endast utgjorde . beräknasandelarna ha ökat så att av både kvinnor och män har ATP. Vatjeny årgång pensionärer har också fler intjänandeår än tidigare, vilket ger högrepension. var det genomsnittliga antalet år med intjänad ATP-poäng(exkl. födda ) ca 16 för män och ca 13 för kvinnor. beräknasantalet år ha stigit fill ca 28 för både kvinnor och män. Vidarehar regeln att pensionen räknas pä de 15 bästa årens inkomst successivt fåttgenomslag i takt med ATP-systemets utbyggnad. Eftersom den kvinnligaförvärvsfrekvensen ökat har en aUt högre andel kvinnor fått egen intjänadpensionsrätt. Pensionsförmånerna i systemet har också utvidgats. Rätten tillförtidspension (bl. a. på gmnd av arbetsmarknadsskäl) utvidgades i böljan av1970-talet. Vidare har pensionsåldem sänkts frän den urspmngliga 67 till . Itakt med att ATP-systemet byggts ut har en kraftig förskjutning skett irelationen mellan den förvärvsaktiva befolkningens storlek och antaletATP-pensionärer. Förändringar i befolkningens sammansättning gör att deförvärvsaktiva åldersgmppema får bära allt störte kostnader för ATP-pensionentill de allt störte årsklasserna . svarade i genomsnitt 4,1aktiva för betalningen fill vaije ålders- eller förtidspensionärs ATP. Dennasiffra sjunker successivt 2020 vara 2,3, dvs. nästan en halvering.Befolkningsutvecklingen beskrivs utförligt i kapiflet Befolkningsutvecklingenoch den offenfliga sektorn. Somtidigare nämnts betalas ATP-avgiften in fill AP-fonden. Fondens medel förtäntasgenom utlåning till staten, bostadssektorn och näringslivet. Per den I januari1983 beräknas AP-fonden uppgå fill ca 200 miljarder 1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget kr.År 1981 var av kapitalet placerat i bostadsobligationer, i statspapperoch i industriobligationer och andra lån till nänngslivet. Undersenare har det, främst på gmnd av den högainflationstakten, inte varit möjligt att bevara AP-fondens reala värde. Fondensstorlek i förhållande till samma års utgifter (fondstyrkan) har därför minskatvatje år. minskade fondstyrkan nära nog fyra gångerfrån 31 till 8,6. Eftersom räntan på de av fonden placerade medlen i storutsträckning ligger fast har inflationen kommit att leda negativ realränta på fondens medel. Detta har tillsammans med de ökadekostnadema för pensionsutbetalningarna inneburit att fondens tillväxt blivitmindre än beräknad. Avdiagram 5 framgår den faktiska utvecklingen av de löpande inkomstema frånavgifter för ATP-systemet samt utgiftema för pensionsutbetalningar fram tillår 1982. Därefter visas den beräknade utvecklingen av dessa utgifter ochinkomster . ATP-systemets avgiftsinkomster och kostnaderför pensionsutbetalningar Prop.1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget 89 Omman, i enlighet med principerna för längtidsbudgetberäkningarna, utgår från enoförändrad avgiftsnivå på 9,efter är 1984 beräknas utgiftema och inkomstemaför ATP-systemet att utvecklas på följande sätt. AP-fondens utveckling budgetåren 1983/84-1987/88 (Miljarderkr., löpande priser) Inkomster Räntor m. m. (därav på statspapper) Arbetsgivaravgifter (6,2) 30,3 23,4 (7,0) 32,3 24,5 (7,5) 33,9 24,7 (7,6) 35,6 24,3 (7,8) 37,4 Utgifter Utbetalda pensioner Administration Avtabellen framgår att inkomsterna från ATP-avgifterna beräknas öka med igenomsnitt per är och avkastningen frän AP-fonden med i genomsnitt ca 2%per år , dvs. den totala inkomstökningen underperioden blir under antaganden om oförändrat avgiftsuttag efter år1984. Ökningen av pensionsutbetalningarna förväntas bli igenomsnitt . De löpande avgiftema täckte inte längrepensionsutbetalningarna. Prognosen för längfidsbudgetperioden visar att en alltstörre del av avkastningen på fonden måste tas i anspråk. Därav följer attAP-fondens finansiella sparande /84 minskas med 10,4 miljarderkr. fram t. o. m. /88. Som fidigare nämnts bereds f.n. RFV:sförslag fill höjda avgiftsuttag inom . 10.2Inkomster, utgifter och finansiellt sparande i stat och socialförsäkringssektorn Idet följande redovisas inkomsterna och utgifterna för den utvidgade stathgasektom. Redovisningen sker genomgående enligt bmttoprincipen. Utöver de delarav socialförsäkringssystemet som redan redovisas enligt bmttoprincipen pästatsbudgeten omfattar kalkylen som tidigare nämnts allmän tilläggspensionering(ATP), delpensions-, sjuk-, arbetsskade- och arbetsmarknadsförsäkringen. Beräkningamabaseras i första hand på material som tagits fram av riksrevisonsverket ochriksförsäkringsverket. beräkning av utgifter och inkomster över statsbudgeten och isocialförsäkringssektorn som görs i längfidsbudgeten används definitioner 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 90 som pä vissa punkter avviker frän de definitioner somanvänds i den till finansplanen fogade nationalbudgeten. Beräkningen i långtidsbudgetenoch i den reviderade nationalbudgeten är således inte direkt jämförbara. Beräkningen över den samlade statliga verksamhetenresulterar för /84 i totala inkomster på ca 297 miljarder kr.och totala utgifter pä ca . Statens och socialförsäkringssektornsinkomster, utgifter och finansiella sparande budgetåren 1983/84-1987/88 (Miljarder kr.) tioner (brutto) -72,6 -84,8 -95,2 -101,9 -112,2 tioner (netto) -58,8 -70,1 -80,0 Inkomsterna i den konsoliderade beräkningen överstigerdärmed den redovisning som sker på statsbudgeten med ca . Av ökningen är ca . att hänföra tilllagstadgade socialavgifter. Den mycket kraftiga ökningen beror inte enbart påatt fler arbetsgivaravgifter ingår. Bruttoredovisningen av bl. a. inkomsternaav sjukförsäkringsavgiften ger också högre inkomstbelopp än vad som är falletvid beräkningen av statsbudgeten, där en nettoredovisning görs. Inemot 22 miljarderkr. av nivålyftet jämfört med statsbudgeten är hänför-bart till ränteinkomster.Den helt övervägande delen härav är ränteinkomsterna pä AP-fonden. Den samlade beräkningen för den stafliga verksamheteninnebär att omslutningen pä utgiftssidan ökar med ca . Ökningen beror främst på utbetalningarna av ATP-pensionersamt bmttoredovisningen av utgiftema från sjukförsäkringen. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 91 Underskotteti det finansiella sparandet för /84 för den samlade statligaverksamheten beräknas därmed bli ca . För statsbudgeten är somfidigare nämnts motsvarande underskott ca . Underskottet ifinansiellt sparande för den samlade statliga verksamheten beräknas /88 uppgå till ca , vilket innebär en försämringmed ca . För statsbudgeten ärförsämringen i det finansiella sparandet mindre -ca . Skillnaden i utvecklingen i finansiellt sparande mellanden samlade statliga verksamheten och statsbudgeten beror främst påutvecklingen inom AP-fonden. Försämringeni det finansiella sparandet för statsbudgeten och socialförsäkringssektornställer krav på ökat sparande inom övriga sektorer för att bytesbalansen inteskall försämras. Enligtlångtidsbudgetkalkylen ökar det beräknade sammantagna sparandeunderskottet förstaten och socialförsäkringssektorn. I detta perspektiv är det också avintresse av belysa de förutsättningar som kommer att råda för kommunsektornsfinanser . Uppgifter om kommun-sektoms reala och finansiellautveckling redovisas i prop. 1982/83:90 om kommunalekonomiska frågor inför är1984. Här tas frågan om den finansiella utvecklingen ilångtidsbudgetperspektivet upp. Formelltgäller att den kommunala budgeten skall balansera. De kalkyler som genomförtsav den särskilda arbetsgmppen om den kommunala ekonomin () indikerar ökandefinansiella problem för kommunerna . Beräkningarna bygger påantaganden om oförändrade kommunala skattesatser och en volymökning av denkommunala konsumtionen om . Från ett positivt finansiellt sparande är1982 pekar beräkningama pä ett sparandeunderskott är 1983 i storleksordningen 3miljarder kr., som sedan ökar till ca . och ca 15miljarder kr. Tendensen till försämring av kommunernas finanser ärdensamma i de samhällsekonomiska kalkyler som har gjorts i anslutning till denreviderade finansplanen. Där baseras beräkningarna på olika antaganden rörandepris- och löneutveckling, kommunala utgifter och skattehöjningar, vilketmedför att sparandeunderskotten skiljer sig frän dem som redovisats iKEA-kalkylerna. Efterår 1985 finns inte några kalkyler utförda. Utvecklingen kommer då att varaavhängig främst av skatteunderlagsutvecklingen och av kostnadsutvecklingen.Långtidsbudgetens antaganden ger dock inte gmnd för en bedömning att enpåtaglig förbättring kommer att ske av det finansiella sparandet. 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 92 Ävenom kalkylerna närmast skall ses som räkneexempel och trots att effekternamildras av de förslag till åtgärder avseende den kommunala ekonomin som nyligenlagts fram i prop. 1982/83:90 ger kalkylerna en klar antydan om den finansiellasituationen i kommunsektorn åren framöver. Effekterna av en minskadtillväxt slår igenom på den kommunala sektorn. Under perioden1975-1980 ökade BNP i genomsnitt med 1,och den kommunala konsumtionenmed 4,. sjönk fillväxten i ekonomin och blevgenomsnitfiigt sett negafiv; - 0,. Den kommunala konsumfionensökningstakt minskade och kan exkl. vissahuvudmannaskapsskiften beräknas fill 2,per är. Genom en kraftig höjningav kommunalskatten är 1978 samt den resursöverföring som följde av den underåren 1980-1982 genomförda reformeringen av skatteutjämningen uppstod ingafinansiella underskott i kommunsektorn trots den allmänna nedgången iekonomin. Kommunalskattehöjningen samt skatteutjämningsreformen kanberäknas ha givit en finansiell förstärkning motsvarande /skr., ellerinemot . har dock staten genom neddragningar ispecialdesfinerade statsbidrag och vissa indragningar av skatteunderlagbegränsat de finansiella resurserna i kommunsektorn. Indragningarna avskatteunderlag uppgår till . Långtidsbudgetenvisar det mycket starka beroende som finns mellan staten,socialförsäkringssektorn och kommunala sektorn. a. gäller dettafinansieringsfömtsättningarna. T. ex. torde en höjning av ATP-avgifterna fåeffekter på det kommunala skatteunderlaget om en sådan höjning avräknas motlönesumman. En höjning av kommunalskattema inverkar på den privatakonsumtionen, vilket får effekter på vissa av statens inkomster - t. ex.mervärdeskatten. Dessutom påverkas tillväxtbetingelserna i samhällsekonominoch därmed även skatteunderlagets utveckling. 11 Utvecklingen av hushållsinkomsterna Långtidsbudgetenliksom de statliga långtidsutredningarna behandlar de ekonomiska förhållandenai samhället i ett makroekonomiskt perspekfiv. Ett viktigt underlag förbudgetpolitiska avgöranden är emellertid också information om den ekonomiskasituationen för olika gmpper i samhället. har behov av sådantunderlag accentuerats när kraven på en mer restriktiv budgetpolitik ökat.Samfidigt har huvuddelen av den yrkesverksamma delen av befolkningen underflera år fått uppleva reallönesänkningar, vilket medfört att utformningen avtransfererings- och skattesystem kommit att spela en alltmer avgörande roll förmånga Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 93 Utgifterna för transfereringssystemen och inkomsterna avskattesystemet har emellertid en central roll för utveckhngen av detfinansiella sparandet i den offenfliga sektorn. Avvägningen mellan inkomsteroch utgifter kan vidare i sig medföra betydande omfördelningar mellan ohkagmpper och över tiden. I det följande redovisasresultat av förenklade framskrivningar med sedvanUg långtidsbudgetteknik avnågra hushållstypers disponibla inkomster. Redovisningen är närmast attbetrakta som ett försök att komplettera den information som normalt finns ilångtidsbudgeten. Olikafamiljesammansättningar har studerats genom att antal vuxna och antal barn harvarierats. Utgångspunkten för inkomstberäkningarna har varit de faktiskagenomsnittslönema för industriarbetare resp. högre tjänstemän enhgt denofficiella lönestatisfiken. Vid beräkningen av årsinkoms-tema har normalarbetstid varit utgångspunkt. Vidare har hushåll med normal folkpension resp.hög ATP (2,5 basbelopp) studerats. Avsevärdaförenklingar har gjorts vid bestämningen av typhushållens inkomster. Sålundaingår endast inkomster av lön och pension i beräkningarna. Samtligainkomsttagare fömtsatts ha minimiavdrag enligt beskattningsreglerna för resp.år. Vidare fömtsatts samtliga hushåll bo i hyresrätt med en hyra motsvarandeövre hyresgränsen i bostadsbidragssystemet. För vatje hushåll har dendisponibla inkomsten beräknats genom att årsinkomsten (pensionen) minskas medskatt och tillägg görs för bambi-drag, bostadsbidrag samt bidragsförskottenligt gällande regler för resp. är. Kommunalskatten har beräknats på gmndvalav den beräknade medelutdebiteringen i riket för (/skr.) somfömtsatts vara oförändrad . För pensionärer utan ATP fömtsattsdet kommunala bostadstillägget (KBT) att täcka fulla hyreskostnaden upp tillövre hyresgränsen med undantag för /mån. Medde principer och antaganden som gäller för långtidsbudgetberäk-ningama ilöpande priser erhålls följande bild av några hushållstypers disponiblainkomster (1983-1987). Ensamståendemed en årslön som motsvarar vad en genomsnittlig industriarbetare tjänade år1981, dvs. ca , samt makar utan barn som båda har en inkomstmotsvarande en genomsnittlig industriarbetare beräknas bibehålla sindisponibla inkomst på oförändrad real nivå . Pensionärshushållenfår smäme reala förbättringar, men effekten varierar främst beroende på om dehar ATP eller inte. I övrigt är det endast hushåll med höginkomsttagare somerhåller en ökad real disponibel inkomst under fömtsättning attunderskottsavdrag inte beaktas. Skälet härtill är marginalskattereformen. Vidantagen pris- och löneutveckling samt beräknad basenhet beräknasen ensamstående höginkomsttagare med en inkomst på ca I lOOOO kr.erhålla en real ökning av den disponibla inkomsten med 3 . ()i förhällande fill . 1982/83:150 BUaga1.3 Långtidsbudget 94 Fören bamfamilj med två höginkomsttagare blir den reala ökningen av disponibelinkomst något lägre än för den ensamstående höginkomsttagaren, eller ca 3%.Orsaken härtill är att marginalskattereformen inte ger samma tillskott förkvinnan på gmnd av att hon enligt inkomststatistiken för har en årligbruttolön pä ca , medan mannen har ca . Den utveckling avdisponibel inkomst som här har redovisats för de förvärvsarbetande gäller underfömtsättning av att inkomsttagaren inte har några underskottsavdrag, varsskattemässiga värde sjunker genom marginalskattesänkningen och den särskildaavdragsbegränsningen. Ett underskottsavdrag i storleksordningen 15000 kr.medför för den ensamstående höginkomsttagaren en oförändrad real disponibelinkomst i stället för den ovan redovisade ökningen. En ensamståendeindustriarbetare får med motsvarande underskottsavdrag en sänkning av realdisponibel inkomst med . (ca 3,) i jämförelse med oförändradreal nivå om underskottsavdrag helt saknas. Hushåll med bara somerhåller bostadsbidrag får med den vedertagna beräkningstekniken genomgåendevissa reala minskningar av disponibel inkomst. Dessa bidrag räknas nämligeninte om automatiskt i motsats fiU sådana transfereringar som är knutna t. ex.till basbeloppet. Såväl bostadsbidrag som barnbidrag och flerbarnstilläggberäknas således till samma nominella belopp .