prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Systemetanvänds bl.a. för automatisk uppdebitering av nya mål och avisering till gäldenärer, bevakning, kontroll ochredovisning. Kronofogdemyndighetemakan härigenom koncentrera sig på de gäldenärers mål, som är mest angelägna attbearbeta. har gett myndigheterna bättre möjligheter till styming av det exekutiva arbetet än vad man skulle hahaft i ett manuellt system. Målet är att mtiner skall utvecklas även för de enskildamålen, för vilka begäran om verkställighet sker genom att sökanden inger dom, utslageller annan exekutionsurkund. System- ochprogramutveckling pågår för att REX-terminalerna skall kunna användas förregistersökning även i andra ADB-system, exempelvis i det centrala skatteregistret. Länsstyrelser i län, där kronofogdemyndighetema anslutitstill , har hos regeringen gjort framställningar om att få anslutabildskärmsterminaler till . Två sådana terminaler är på prov installeradehos i Stockholmrespektive . Systemetscentralregister innehåller uppgifter om ca 650000 gäldenärer med ett sammanlagtskuldbelopp om ca . Dessutom finns i registret uppgifter om bl. a.de åtgärder kronofogdemyndigheterna vidtagit i samband med handläggningen av deolika målen. Nuvarande REX-KFM - med sammanlagt ca1400 anställda - är anslutna tillADB-systemet via 178 textskärmar och 163 terminalskrivare. Antaletterminalhändelser är i medeltal ca 40000 per arbetsdag. I budgetpropositionen 1981/82:100 bilaga 18 förordarregeringen att genomförs vid samtliga KFM i landet vissaresurser avsätts för fortsatt försöks- och utredningsarbete med mtinerna förenskilda mål KFM bör få terminalåtkomst till vissa uppgifter i detcentrala skatteregistret. har fattat beslut i enlighet medbudgetpropositionen. Planer finns för attår 1984 ha genomfört vid de resterande 59 KFM och då omfattasamtliga allmänna mål samt 1984 införa delsystem i även för enskilda mål. RSVskostnader för ADB-driften inkusive utmstningskostnader för KFM var /82 22 milj. kr. ochberäknas för / 83 till25 milj. kr. För /84 begärs 29 milj. kr. Beloppen för de två sistnämnda budgetåren inkluderargenomförandekostnaderna vid resterande 59 KFM. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 105 Statens centrala löne- ochpersonaladministraliva system Statens löne- ochpensionsverk (SPV) är huvudman för statens centrala löne- ochpersonaiadministrativa system. Statligtlöneuträkningssystem (SLÖR) SLÖR har funktioner för - löneberäkning,kontering av löneutgifter, framställning av lönespecifi-kationer till deanställda och överföring av uppgifter till utbetalande bank - beräkningav retroaktiv lön - framställningav utdata på ADB-media för samverkan med andra ADB-system - mtinför revisorer för att kartlägga ansluten myndighets lönerapportering. Ca 300 myndigheter inomden civila statsförvaltningen är anslutna till SLÖR. Under /82har antalet löneutbetalningar genom SLÖR uppgått till drygt 160000 st/mån ochde utbetalade nettolönerna till ca . Maskinell bearbetningsker vid datamaskincentralens för administrativ databehandling (DAFA)driftställen och samt (UDAC).Mellan SPV och dess driftställen finns avtal som reglerar samarbetet.Systemutvecklingsarbetet sker i sin helhet vid SPV. Det personaladministrativa informationssystemetPl. Pl är ett datorbaserathjälpmedel för SLÖR-anslutna myndigheter som sammanställer olika typer avpersonaladministrativa rapporter till myndighetema. Pl kan ses som ettkomplement till SLÖR. Anslutningen till Pl är frivillig och systemet är liksomSLÖR avgiftsfinansierat. Ijuli 1982 var-22 myndigheter med sammanlagt omkring55000 anställda anslutna till Pl. Standardutdata från Plbestår av listor som indelats i ett antal utdatablock 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 106 Det är också möjligt att beställa s. k.myndighetsspecifika utdata från Pl. Ettantal myndigheter som använder SLÖR har i olika former arbetat med att utveckla s. k. för- ocheftersystem till SLÖR samt för personaladministrativa ADB-system som kankomplettera och ersätta Pl. Även SPV arbetar med att utveckla ettförsystem som skall kunna byggas ut till lokalt PA-system, det s.k. VISP (vidareutvecklinginom SLÖR och Pl). Arbetet med VISP sker etappvis. SPV arbetar förnärvarande med ett försökssystem för automatiserad matrikelföring ochpensionsuträkning (det s. k. MP-systemet). System för utbetalning av pensioner tillstatspensionärer (). Systemet används iSPVs verksamhet för maskinell utskrift av pensionsbevis, samt förberäkning, samordning och utbetalning av pensionsförmåner (statlig kompletteringspension,folkpension, ATP, bostadsstöd m. m.). Underår uppgick utbetalningama av de olika pensionsförmå-nema till ca , fördelat på ca235000 pensionstagare. Dataproduktionensker på () dator i . För inmatningoch åtkomst av uppgifter har SPV 25 bildskärmsterminaler i kommunikation med RFVs dator. Utbetalning skergenom överföring av de uträknade pensionsbeloppen till PK-banken.Kostnaden för datorproduktionen hos RFV är ca 2,2 milj. kr. och för personkontoservicen ca3,7 milj. kr. Centralt antagningssystem (CA) Statskontoret fick i uppdragatt utveckla ett system för anmälan ochantagning till grundläggande högskoleutbildning. Systemet utvecklades isamarbete med och datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) samt representanter för de blivandeanvändarna. Systemet överlämnades till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), då det togs i drift. Syftet med systemet är i första hand att administrera antagningentill grundläggande högskoleutbildning och systemet innehåller bl.a.funktioner för: kontroll och poängberäkning av anmälningar kvotering och antagning av sökande utskrift av kontrollbesked och antagningsbesked till desökande utskrift av resultatlistor till de lokalahögskoleenheterna. I systemet behandlas ca 85000 anmälningar , däravca 65000 anmälningartill höstterminen. Antagningsenheten vid UHÄ har tillgång till systemen genom 16bildskärmsterminaler. UHÄ ansvarar för systemet. Driften är föriagd till DAFA. Efter riksdagsbeslut om vissa förändringar avtillträdesreglerna för grundläggande högskoleutbildning, genomfördes en översynav systemet Prop.1982/83:100. Bilaga 2 Gemensamma frågor 107 Ytterligare förändringar är beslutade attträda i kraft inför antagningen till . En anpassning avsystemet till de förändradereglema kommer att ske . Studiestödets informationssystem (STIS) () startade ett projekt för att utveckla ettADB-baserat informationssystem för den studiesociala administrationeninorn CSN och studiemedelsnämnderna. , som harbedrivits i samråd med statskontoret, avslutades i samband med att systemet togs i fulldrift. Syftet medstudiestödets informationssystem (STIS) har i första hand varit atteffektivisera administrationen av studiestödet och ge de studerande bättre servicebl.a. genom kortare behandlingstider. Behandlingstiden för ansökan omstudiemedel skall inte behöva överstiga ens . Systemet syftar även till att uppnå större säkerhet i verksamheten genom bättrekontroller m. m. STIS-systemet innehåller bl. a. funktioner för: - registreringvia terminal av studiemedelsansökningar, uppskovsansökningar m. m. - beräkning ochkontroll av studiemedelsbelopp m.m. samt utskrift av beslutsmeddelanden ochstudieförsäkran-intyg - bevakningav inbetalningar (avgifter och återkrav) - utskriftav in- och utbetalningskort m. m. I systemet administrerasbåde utbetalning (ca 3500 milj. kr. ) och återbetalning (ca 650 milj. kr.per år) av studiemedel. Antal studiestödta-gare i registret är ca 900000 ochomfattar nu såväl svenska som utländska studerande. CSN och de sex studiemedelsnämnderna hartillgång till systemet ochregistren via 95 textskärmsterminaler. CSN ansvarar för systemet. Datordriften är förlagd tilldatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). Ett särskilt datasystem (inom STIS) föråterkrav av studiestöd har utvecklats av CSN i samråd med statskontoret ochdatainspektionen. Systemet togs i drift . Enligt regeringens uppdrag till CSN ochriksförsäkringsverket (RFV) har en nyADB-mtin för samköming mellan studiestödets informationssystem och RFVssystem för utbetalning av bidrag tagits i drift . Rutinen förhindrar att olika former avstudiestöd betalas ut . Kostnaden förADB-drift var /82 11,4 milj. kr. och beräknas /83 till 11,4 milj. kr. För /84 begärs 11,6 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 108 Lokalt system för studiedokumentation, statistik ochlokal antagning (STUDOK) STUDOK börjadeutvecklas av UHÄ på uppdrag av regeringen . UHÄ svarar också för vidareutvecklingenav systemet. Driftstart skedde ochhuvudsyftet är att dokumentera studieresultat för den enskilde studerande. Funktioner för lokal antagning till enstaka kurser och vissa utbildningslinjer administreras ocksä med hjälp avSTUDOK. Uppgifterna i systemet utgörbl. a. underlag för planering och statistikframställning vid lokala högskolor, ()och UHÄ. STUDOK används av de sex universitetensamt sju högskolor och omfattar såvälenstaka kurser som flertalet utbildningslinjer vid dessa. Vid högskolor som inte använder STUDOK har i någotfall utvecklats egna system för studiedokumentation. Varje högskoleenhetansvarar för informationsinnehållet i respektive register. Datordriften är förlagd till motsvarandeuniversitetsdatacentral och bekostas tillstörre delen av de anslutna högskolorna. Antalet personer i registren är ca 350000. Antalet transaktionerär ca 700000/är. Ca 30 terminaler är vid normal drift i daglig kontakt medsystemet. Kontinuerligt skeren anpassning av STUDOK till högskolornas krav. I enlighet med enförordning (1981:516) om studiedokumentation m.m. i gmndläggandehögskoleutbildning pågår sedan ijuli 1981 arbete med en större översyn av registerinnehållet. Parallellt med denna översyn diskuterasförslag till en förändrad drtftorganisation. Vid högskoleenheterna pågår arbete med att överföra fler utbildningartill systemet. ADB-systemvid överstyrelsen för ekonomiskt försvar Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) har använt sig av ADB i sin verksamhet. Följandesystem är i drift eller under utveckling affärs- och lagerredovisningssystemet, inkl. ett reskontraregister (BUSA) statistik- och planeringssystemet (P/S-systemet) reglerings- och ransoneringssystemet. BUSA skall dels geunderlag för affärs- och lagringsverksamheten samt för denekonomiadministrativa verksamheten dels ge underlag för planeringen föruppbyggnad av beredskapslager m. m. Statistik- och planeringssystemet används för planering främstinom överstyrelsen men även för detekonomiska försvaret i övrigt. För driften av båda dessa system utnyttjas datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). Systemet föroljerapportering syftar bl.a. till att underlätta uppföljning av försöijningsläget. Sammanställningar ursystemet utgör dessutom underlagför rapporteringen till (lEA). Prop.1982/83:100 ' Bilaga 2 Gemensamma frågor 109 Beräkningsmodellernaanvänds för att räkna fram underlag för bedömning av beredskapslagringen. För dettaändamål utnyttjas (QZ). Utvecklingen avransonerings- och regleringssystem har påbörjats inom kemi- ochbeklädnadsprogrammet. Regringen har givit ÖEF i uppdrag att i samrådmed statskontoret utreda överstyrelsens behov av information och lämplig databehandlingav denna. Verksamheten i övrigt kommer att koncentreras till att upprätthålladriften i enlighet med resurstillgång och gjorda prioriteringar. Viss utvecklingkommer att ske inom BUSA-systemets ram och för P/S-systemet där ett särskiltfastighetsregister kommer att upprättas i samarbete med och länsstyrelserna. ADB utnyttjas sedanlänge för olika ändamål inom arbetsmarknadsverket (AMV). Ett antal administrativaADB-system används som stöd för olika verksamhetsgrenar inom () eller som underlag förverksamhetsplaneringen. Andra system utgör hjälpmedel i den platsförmedlande verksamheten vid arbetsförmedlingskontoren. Inom detta område pågår ett omfattandeutvecklingsarbete med olika försöksverksamheter. Ansvaret för deADB-system som utvecklats eller är i drift inom arbetsmarknadsverket liggerhos AMS. Ansvaret för drift, underhåll och teknisk utveckling reglerasi avtal mellan AMS och de servicebyråer som anlitas. System för framställning av platslistor. Sedan några åranvänds ett ADB-system för framställning av listor-över alla lediganmäldaarbeten. Systemet omfattar funktioner för registrering och statistikföringav lediga platser, framställning av platslistor samt inkodning och uttag av statistik överarbetssökande. Platslistorna (enper län) framställs på fem produktionsorter dit uppgifter om nya platser ochandra förändringar insamlas för fotosättning, tryckning och distribution. För den dagligaregistreringen används 225 terminaler med lokal lagringskapacitet.Underlaget för platslistorna framställs bl.a. vid datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). System förterminalsökning och automatisk bevakning. Systemet omfattar följande funktioner: - sökningvia terminal bland lediga platser - bevakningav nytillkommande platser för arbetssökandes räkning - uppdateringav registren med de nytillkommande platsema. Systemet har prövats sedan budgetåret1976/77 och utvärderas fortlöpande. För provdriften har medel beviljats /83 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 110 motsvarande ca 188 terminalarbetsplatser.Uppgifter överförs från de fem produktionsorterna till systemetscentrala databas. För ändamålet utnyttjas en privat servicebyrå. Försöksverksamhet med s.k. modellkontor har inletts i en första etapp vid förmedlingskontoret iSödermanlands län. Nya användningsområden är bl. a. uppföljning av ledigaplatser och arbetssökande. Syftet är bl. a. att ge personalen bättreinformation, dels om resultatet av förmedlingens insatser för de arbetssökande,dels de lediga platserna. I försökens andra etapp är avsikten även att förenklade mtinerna genom att slopa blanketter, statistikkort m. m.Försöksverksamheten med modellkontoren skall ge underlag för ställningstagandeom hur ADB-tekniken bäst kan utnyttjas i platsförmedlingsarbetet. använder ADBför flera olika ändamål. Bland de viktigste användningsområdena är följande: Övervakningav elproduktion och nätdrift, varvid informationssystemen skall utgöra stöd förcentral och regional driftledning att klara uppställda mål för leveranssäkerhetoch driftekonomi. har ett informationssystem för den övergripandedriften av statens elproduktion. kommer successivt system atttas i drift för operativ styrning och övervakning på regional nivå. Säkerhetsmässigövervakning av kärnkraftverk. Myndigheterna kräver en fortlöpande,säkerhetsmässig övervaknig av kärnkraftverken hksom en öppen redovisning avdensamma. eget krav är, med beaktande av myndigheternas krav, attdriva kärnkraftverken effektivt. Installation av ett nytt blockdatorsystem förRinghals pågår. Kundinformationssystemmed snabbt åtkomliga uppgifter om och för detaljabonnenter. Viktigareadministrativa mtiner såsom personaladministration, kraftförsäljning,lagerredovisning m. m. Den administrativa delen av databehandlingenbedrivs huvudsakligen i men en viss decentralisering pågår, vilketbl. a. resulterat i egna ADB-enheter vid kärnkraftverken. Produktions- ochdriftledningssystemens databehandling bedrivs i anslutning till den enhetsystemen stöder. En allt större del avanvändarnas dialog med ADB-systemen sker via bildskärmsterminaler. F.n. är ca800 terminaler anslutna till de större datorinstallationerna, vilka i sin turär förbundna i ett datanät. Den centrala.ADB-enhetens budget är /83 99 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 111 Pågrund av den till stora delar decentraliserade verksamheten är detta endast en mindre del av verkets totala insatserinom ADB-området. ADB-verksamhet inom förenade fabriksverken FFV utnyttjarADB-tekniken inom såväl tekniska som administrativa området. Enkoncerngemensam ADB-enhet finns organiserad inom huvudkontoret i . Den administrativadatabehandlingen bedrivs i huvudsak koncernge-mensamt. Utveckling, underhåll ochdrift av datasystemen är koncentreradetill koncernens ADB-enhet. Ett antal störte realtidssystem inom området material-och produktionsstyrning harutvecklats. Koncernens användare som i huvudsak finns på de olikaproduktionsenheterna är med hjälp av ett omfattande datanät knutna till den koncerngernensamma datacentralen.Inom koncernen har installerats ca 300 bildskärmsterminaler. Administrativasystem av olika typer finns utvecklade inom följande ämnesområden: - ekonomiskplanering och kontroll - marknads-och försäljningsadministration. Denadministrativa ADB-enheten som organisatoriskt är inplacerad inom koncernstab Ekonomi och Administration drivsmed lönsamhetsansvar. har det övergripande ansvaret för bl.a. koncernens ADB-politik och långsiktiga utveckling. Förstudie pågår f.n. i syfte att eventuellt distribuera datakraft för administrativa system till vissaproduktionsenheter. kommer en kraftfullutveckling att ske av produktionsnära system. En viss översyn skerf. n. även av dataavdelningens organisation i syfte att anpassaverksamheten till kommande krav inom bl. a. mini- och mikrodatorområdet. Fömtom denkoncerngemensamma ADB-enheten som handlägger administrativdatabehandling finns inom olika produktionsenheter installerat ett antal minidatorer företrädesvis förteknisk/vetenskaplig databehandling. Enviss provverksamhet inom området datorstyrd konstruktion/tillverkning(CAD/) pågår inom koncernen. Denkoncerngemensamma ADB-enhetens fakturering för beräknas uppgå till ca30 milj. kr. varav hälften utgör utvecklingskostnader. Inom koncernen har beslutats att inrättaen funktion för informationshantering, som skall vara styrande, samordnande ochrådgivande inom områdena ADB, kommunikation och kontorsutveckling. FFVs kostnader förADB under /82 uppgick till ca 23 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 112 Domänverketanvänder ADB i administrativa tillämpningar och för planering av den skogliga verksamheten. Inom administrationen finns ADB-system inom bl. - order - lager Inom skoglig planering finns bl. a. följande: - beskrivningav samtliga skogstillgångar som underlag för kort- och långsiktig planering - beräkningav skoglig tillväxt Vidare finns system som stöder den omfattande arrendeverksamheten. Den pågående utvecklingenhar bl. a. som mål att - ide administrativa systemen föra ut den direkta användningen till de ca 50 lokala kontoren.I samband med detta installeras bildskärmsterminaler och skrivare på kontoren - utvecklasystem som direkt stöder den operativa verksamheten (t.ex. kortsiktig planering, avverkningoch skogsvård) - gehjälpmedel som tillåter spontan användning av datorkraften för t. ex. registeranalyseroch uppbyggnad av egna ekonomiska modeller. har enADB-enhet som sysselsätter 30 personer och omsätter ca 13 milj. kr. Arbete pågår attsuccessivt installera terminaler på de lokala kontoren. Vid slutet av år 1983beräknas samtliga vara anslutna. 3 Vissa statliga publikationer inom ADB-området 1 bilaga 2.1redovisas en förteckning över avgivna och planerade betänkanden, rapporter m.m. från utredningsarbete på dataområdet som bedrivits underbudgetåren 1981/82 och 1982/83 på uppdrag av regeringen. I följanderedovisning av statliga publikationer om ADB ingår ett urval av rapporter, återkommande publikationerm.m. från (), ()och statskontoret. Systemkatalog 81 -översiktlig information om försvarets datorbaserade informationssystem. Försvarets rationaliseringsplan 1982. "Struktur90". Förslag till långsiktig inriktning av försvarets administrativa databehandling (FRI rapport nr 4,80-8402). 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 113 10 myndighetersADB-verksamhet - styrning, kostnader m. m. (RRV dnr 1976:375). Utredning av vissa frågorrörande planering, styrning och samordning av ADB-verksamhet. (RRV dnr1978:248). Den statligarevisionsverksamheten - antal revisionskontor ADB-revision. (RRV dnr1980:1447). Beslut vidsystemutredning - rapport från projektgmpp bestående av representanter frånstatskontoret, DAFA och . Att gå igenom effekteroch göra kalkyler i en systemutredning (rapport 1980:4). Anslagsframställningenför /83 avseende reservationsanslaget VIII B2 Anskaffning avADB-utrustning. Statliga datorer 1982. Statliga ADB-system (rapport 1982:11). ADB-personal i statsförvaltningen (rapport1982:25). Statskontorets skrifterförtecknas i en årlig sammanställning (nr 1 i statskontoretsrapportserie). Allmän del - förteckning över lagar, förordningar ochmyndighetsanvisningar samt centrala myndigheter och andra organ för styrningoch samordning av ADB (rapport 1980:20). 8 1982/83. Prop:1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 114 1 Översiktlig information............................................................................... ...... 49 1.1 Användningsområden ....................................................................... ...... 49 1.1.1 Störte tillämpningar m.m........................................................ ...... 49 1.1.2 Kontorssystem ochutvecklingstendenser ............................. ....... 52 1.2 Kostnader ......................................................................................... 54 1.2.1 ADB-kostnader för dencivila statsförvaltningen .................. ....... 54 1.2.2 ADB-kostnader föraffärsverken ........................................... 56 1.2.3 ADB-kostnader förförsvaret ................................................. 56 1.3 Organisation ...................................................................................... ...... 57 1.3.1 ADB-drift - organisation m.m................................................ 57 1.3.2 Systemutveckling -organisation .............................................. 60 1.4 Personal ............................................................................................. ...... 62 1.5 Utmstning .......................................................................................... ...... 62 1.5.1 Datomtvecklingen inom denstafliga sektorn .......................... 62 1.5.2 Terminaler ochdataregistreringsutrustning ............................ ...... 63 1.5.3 Datorleverantörernasmarknadsandelar i den statliga sektorn 63 1.5.4 Behov av ADB-utrustning ...................................................... ...... 65 1.5.5 Datorernas geografiskafördelning .......................................... ...... 65 2 Information om enskilda myndigheter ochADB-system ......................... 67 2.1 De ADB-användande myndigheterna .................................................. ..... 67 JustUiedeparlementet ....................................................................... ..... 69 Datainspektionen ............................................................................. ..... 69 Styrelsen för internationell utveckling ............................................... ..... 70 Försvarsdepartementet ............................................... .................... 71 Försvarets civilförvaltning ................................................................. 71 Försvarets datacentral ....................................................................... 72 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor " 115 meteorologiska och hydrologiskainstitut.............................. 75 Datamaskincentralen för administrativdatabehandling .................... 78 Statens löne- och pensionsverk .......................................................... ... 79 ochpersonal utbildning .......................................................................................... ... 79 Universitets- och högskoleämbetet ................................................. 80 Lantbmksstyrelsen ........................................................................... ... 82 Statens pris- och kartellnämnd ......................................................... 84 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 116 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar ............................................. ....... 84 Arbetarskyddsstyrelsen ......................................... ...................... ....... 85 för byggnadsforskning ................................................... 86