prop · G60368 · 1982-12-31 00:00:00 — skyldighet avseende Karisborgs bruk skall efterges.Resultatutvecklingen vid bruk väntas även vara svag. Eneftergift av lånet skulle medge att anläggningarna kan skrivas ned medmotsvarande belopp och bidra till atl får en tillfredsställandeekonomisk bas. Med en sådan åtgärd bör anläggningen kunna redovisa etl positivtresultat över en konjunkturcykel. Jag förordar därför alt statens lån lill på 275 milj.kr. avseende bruk efterges. bemyndigande härför börinhämtas. Genom deltidigare föreslagna tillskottet på 2000 milj. kr. får också möjlighel altfinansiera de miljöinvesteringar som är aktuella vid bruk. 8 Samordning mellan de statliga skogsföretagen Frågan om samordning mellan statens skogsförvallande och skogsindu-slriellaverksamheter behandlades i ell riksdagsbeslut (prop. 1968: 103, JoU1968:32, rskr 1968:269) där nu gällande riktlinjer för domänverkels verksamhetoch samordningen med fastslogs. Enligl beslutet skall gälla ell gemensamtekonomiskt mål för företagen och ske en samordning av deras verksamheter. Dåbetydande verksamhetsgrenar fanns där beröringsspunkler saknades avskrevs fräganom sammanslagning av förelagen. Samordningen avsågs i stället i första handske via företagens ledningar. Styrelserna för domänverket och samman-saltesav i slorl selt samma personer. En ytterligare förutsättning för ell effektivtstatligt skogsföretagande var enligl alt domänverket och gavssamma betingelser för ell affärsmässigt handlande som dess konkurrerandeenskilda företag. Affärsverksformen för domänverket behölls med hänsyn lillfrämst behovel av insyn i markförvaltningen samt svårigheter all övertorastatens fastigheter lill etl bolag. Vissa ändringar i affärsverksformen skeddedock i syfte att öka verkels möjligheter till affärsmässigt handlande.Riksdagsbeslutet innebar vidare atl ell långsiktigt virkesförsörjningssamarbelemellan domänverket och etablerades. Samordningenmellan domänverket och har varit föremål för vissaöverväganden. Således föreslog en för företagen gemensam arbetsgrupp atlen överföring av domänverkets affärsmässiga verksamhel till bolagsform saml eltsamgående med skulle ske. Genom all personalorganisationerna viddomänverket inle accepterade förslagel kom della inle alt föreläggas regeringen. Slalsförelagsulredningenföreslog i betänkandet Statligt företagande i samhällets tjänst (SOU1978:85) att domänverkets affärsmässiga verksamhel skulle överföras lill etlaktiebolag saml alt skulle få arrendera domänverkets marker inom sina råvarufångstområdeni mellersta och norra . Samtliga remissinslanser avstyrkte dockutredning- Prop.1982/83:68 32 ens förslag, men påpekade vikten av attverksamheterna inom domänverket och samordnas i syfte att erhålla etteffektivt statligt skogsföretagande. Vid sidanav domänverket och äger staten numera andelar i skogsindustriföretagenNorrlands (Ncb) och (prop.1978/79:207, NU 1978/79:61, rskr 1978/ 79:451). Berörda skogsägarföreningargavs 1979 en rätt till återköp av statens aktieandelar i Ncb ochSödra . a. detta skäl placerades statens aktieposterdirekt under staten. Vad gäller Ncb har nämnda avtal upphört genom beslulår 1981 om nya kapitaltillskott till bolaget (prop. 1980/81:98, NU 1980/81:49, rskr1980/ 81:282). Staten äger nu samtliga A-aktier i . Genom en successivemission kommer enskilda skogsägare att via B-aklier äga av företagetssamlade aktiekapital. Statens ägarandel i är . Densvenska skogsindustrin genomgår L n. en intensiv strukturomvandling.Nedläggning av olönsamma enheter, nyinvesteringar samt samarbete över företagsgränserutgör viktiga inslag i omvandlingen. Strukturomvandlingen innebär även enanpassning av industrins råvarubehov till det långsiktiga utbudet av svenskskogsråvara. Pågåendeomställningsprocess inom skogsindustrin engagerar även de statligaskogsföretagen. ASSLs strukturutveckling har tidigare berörts. Inom Ncb ochSödra sker f. n. strukturförändringar med sikte på avveckling avolönsamma verksamhetsgrenar och koncentration till utvecklingsbaraproduktområden. vars aktier förvaltas av domänverket,sker en löpande slrukturutveckling inom främst sågverksamheten. Domänverketsårliga råvaruutbud motsvarar L n. av skogsindustrins samladeråvaruförbrukning. av verkets leveranser går till . Övrig råvaragår till övervägande del till den privatägda industrin. För många företaginnebär domänverkets leveranser att dyrbar import av råvara kan undvikas. Isammanhanget bör nämnas att domänverkets avverkningar med hänsyn lillskogarnas ålderssammansättning kommer atl minska . Domån\crkcisnuvarande pris- och leveranspolitik styrs huvLidsakligen av en striktlönsamhetsplanering i enlighet med verkels affärsmässiga huvudmålsättning. Vissaavsteg hän detta föreligger dock. Leveranserna till styrs av den förverket och gemensamma lönsamhetsmålsättningen. har i praktikenäven påtagit sig en regional- och sysselsättningspolitisk roll genom ettlångsiktigt leveransstöd till etl stort antal inlandssågverk, främst i norraSverige, samt genom att hålla jämn avverkningsvolym i glesbygd. Statenshuvudsakliga uppgifter i skogsindustrins strukturomvandling är enligt minmening att främja dels regional balans, dels utbudet av skogsråvara. Genom denstatliga ägart"unktionen i nämnda skogsförelag - som Prop.1982/83:68 33 tillsammans utgör en betydelsefull del av den svenskaskogsindustrin skapas särskilda möjligheter för lösandel av dessa uppgifter. En ökadsamordning mellan domänverket, och bör förbättra det statligahandlingsutrymmet för medverkan i strukturomvandlingen inom den svenskaskogsindustrin. Förelagens produktionsanläggningar samt verkelsråvaruleveranser utgör delar i ell samlat slrukturmönsler, där t.ex. samarbetemed andra skogsindustriförelag i syfte alt förbättra den svenska skogsinduslrislrukturenoch motverka en regional obalans är både möjligt och angeläget. Jag villframhålla alt samtliga statliga skogsföretag har en affärsmässigt inriktadmålsättning för sina verksamheter. Ur ägarens/statens synvinkel är del därförlämpligt all tillse atl företagens verksamheter bedrivs på ett sådant sätt allsammanlaget setl den bästa lönsamheten uppnås. Endasi härigenom torde statenssamlade tillgångar inom del skogsproducerade och skogsinduslridla området las tillvara på etl effektivt sätt. Detta var också vägledande vid utformningen av dennuvarande för domänverket och gemensamma målsättningen. Områden däraffärsmässigt motiverade samverkansfördelar enligt min mening bör kunna nås ärbl.a. råvaruförsörjning och integration, investerings- och finansiellplanering, marknads- och organisationsutveckling m. m. Enfortsall och breddad samordning mellan de statliga skogsföretagen är mot nämndabakgrund angelägen. En sådan samordning bör i första hand omfatta samtligastatliga skogsindustriföretag där staten har ell majoritets-ägande. Det är enliglmin mening väsentiigl all i första hand ta till vara den förändringskapaciletsom finns inom förelagen själva. och behandlas kontinuerligt olika samverkansfrågor. F.n.innefattar detta främst ASSLs råvaruförsörjning saml slruk-lursamarbete inomförelagens sågverksrörelser. Pågående samordningsarbete inom domänverket och ASSIbör intensifieras och breddas samt även innefatta Ncb. Frågan om alt samordnade statliga skogsindustriella tillgångarna är så slor och komplicerad alt denbör bli föremål för en särskild analys. Jag avser atl senare återkomma medförslag om lämplig samordning av den statliga skogsinduslrisektorn. I avvaktanpå atl frågan har undersökts ingående är jag nu inte beredd att föreslå några ägarmässigaförändringar för de statliga skogsföretagen utöver vad jag tidigare förordatavseende . Prop.1982/83:68 34 Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen dets föreslår all 1. för Förvärv av aktier från påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av , 2. bemyndigaregeringen all ikläda staten de ekonomiska förpliktelser i övrigt som följerav avtalet mellan staten och Statsförelag, 3. bemyndigaregeringen all förvärva samtliga aktier i. Svelabi enlighet med vad jag har förordat, 4. lill för föriusttäckning i Regioninvest i påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under fjortondehuvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av , 5. till för rekonstruktion på tilläggsbudget I lill statsbudgelenför /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa etlreservationsanslag av . 6. bemyndigaregeringen atl efterge fordran på . på grund av lån lill AB StatensSkogsindustrier i enlighet med vad jag har förordat, 7. bemyndigaregeringen all överlåta aktierna i , och Svelab till av staten ägdaaktiebolag i enlighet med vad jag har förordat, 8. medge allstaten utfäster sig all säkerställa AB:s möjligheter attfullgöra sina förpliktelser enligl konsortialavtal mellan parterna i i enlighet med vad jag har förordat. dels bereder tillfälle atl la del av vad jag haranfört i fråga om målsättningen för Statsförelagsgruppen och om tillämpningenav offertförfarandet. Regeringen ansluler sig till föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposilion förelägga vad föredraganden haranfört för den åtgärd eller del ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1982/83:68 35 , nedan kallat Statsföretag, ä ena sidan, och staten, å andrasidan, har denna dag följande avtal träffats. Statsföretagäger samtliga 6750000 aktier i , nedan kallat ,700000 aktier i , nedan kallat , och 4500000 aktier i , nedan kallat NJA. 12500000 aktier, motsvarande av samtliga aktier, i , nedan kallat , och 1 375000 aktier, motsvarande 50 procentav samtliga aktier, i Svenska , nedan kallat SP. Förhållandelmellan aktieägarna regleras i vad gäller genom konsortieavlal av den 15december 1977 med de ändringar som aktieägarna överenskommit om i avtal av den5 och beträffande SP genom konsortieavlal av , ivilket avtal Statsföretag i samband med förvärv av aktier i den 1januari 1978 övertagit alla rältigheler och skyldigheter. Idet följande benämnes , , , SP och NJA gemensamt för Bolagen. Statsföretagöveriåler och försäljer och slaten förvärvar per samtligaStatsföretags 6750000 aktier, envar på nominellt , i , 700000aktier, envar på nomineUt , i , 12 500000 aktier, envar pånominellt , i , I 375 000 aktier, envar på nominellt ,i SP saml 4 500000 aktier, envar på nominellt , i NJA. Överlåtelsenoch försäljningen av Statsförelags aktier i och SP sker på de villkor föraktieförsäljning och hembudsskyldighet som gäller enligl konsortieavlal mellanaktieägarna och bolagsordning för respektive bolag. Statenförklarar atl Statsföretag till alla delar fullgjort sin upplysningspliktgentemot köparen med anledning av överlåtelsen av aktierna i i vadgäller bl.a. Bolagens ekonomiska slällning saml ålaganden och förpliktelser avolika slag. §2 Köpeskilling m. m. Köpeskillingenför aktierna i skall vara tillhopa med den fördelningpä de olika bolagen som anges i bilaga I lill detta avtal. Statenskall möjligt efter det all regeringen enligt § 10 godkänt 1982/83:68 36 detta avtal eriägga köpeskillingen till Statsföretag genomalt dels kontant betala med villkor att regeringen i sambandmed beslut om utbetalning av beloppet äger föreskriva antingen alt medlen skallinsättas på ett särskilt räntebärande konto, från vilket Statsföretag inle ulanmedgivande av regeringen får lyfta medel, eller användas för förvärv avstatsskuldväxlar, dets efterge fordringar pä Statsföretag om 225 108000 kronorpå grund av lån som staten lämnat Statsförelag för aktieteckning m.m. i SP delsock överta betalningsansvaret för Statsföretags skuld till NJA intill etlbelopp av . Härjämte skall Statsföretag utansärskilt vederiag till staten överlåta sina fordringar på SP intill ell beloppav . Statsföretagskall vidare senast vid i föregående stycke avsedd tidpunkt lill NJA kontantåterbetala elt belopp motsvarande skillnaden mellan Statsföretags skuld lillNJA, vilken skuld uppgår till , jämte ränta därå till dessbetalning sker och . Statsföretag äger rätt till utdelning i NJA för om67000000 kronor, dock endasi i den mån della slår i överensstämmelse medaktiebolagslagens bestämmelser om vinstuldelring. Staten förbinder sig tillsean NJA betalar utdelningen till Statsförelag efter del att ordinariebolagsstämma hållils i NJA . Mot att staten eriägger den § 2 angivna köpeskillingenskall Statsföretag överiämna akliebrev avseende de överiåtna aktierna iBolagen, vederbörii-gen transporterade in och i förekommande falltillsammans med kuponger och talonger. Per inträder staten i Statsförelagsställe i konsortialavtal av rörande så söm deländrats genom avtal av och i konsortialavtal av den 10 juni1975 beträffande SP. Staten övertar följaktligen per nämnda dag alla Statsföretagsrättigheter och skyldigheter enligt konsortialavialen. Genom statens övertagande av Statsföretags aktier i samtliga aktier i alt ägas av staten, till följd varav konsortialavtaletden lOjuni 1975 rörande SP upphör att gälla per . Staten förklarar sig införstådd med an Statsförelag den 31december 1982 till NJA överiåler sin fordran på , vilken fordran efteramortering och betalning av upplupen ränta till Statsföretag den 30 december1982 uppgår till . NJA skall eriäggabetalning för den övertagna fordran på genom all överiämna en revers lillStatsföretag på motsvarande belopp. Villkoren i den av NJA 1982/83:68 37 utfärdade reversen skall överensstämma med de lånevillkorsom gäller mellan Statsföretag och med undanlag för alt NJA:s skuld lillStatsföretag inle skall vara efterslälld bolagets övriga skulder och förpliktelser. § 6 Borgensförbindelser m. m. Slaten åtager sig all verka för all Statsföretag iförekommande fall ulan kostnad friskrives från borgens- och ansvarsförbindelserför bolagens lån och andra förpliktelser saml från skyldigheter med avseende påBolagen som kvarstår från den lidpunkt då Statsförelag förvärvade vissa avdessa. § 7 Statsföretags åtagande i egenskap av aktieägare Per övertar staten från Statsföretagalla de rättigheter och skyldigheter av vad slag de vara må som Statsföretaghar i sin egenskap av aktieägare i och som grundar sig på lag,bolagsordning eller i förekommande fall konsortialavtal med övriga aktieägare.Statens överlagande av här nämnda rättigheter och skyldigheter innefattarsåledes även sådana anspråk som eventuellt riktas mol Statsföretag idess egenskap av tidigare aktieägare i och som härflyter ur lag,bolagsordning eller i förekommande fall konsortialavtal mellan aktieägarna.Statsföretag garanterar all några sådana anspråk inle riktats mol Statsföretagoch förklarar sig inte känna lill några omständigheter som skulle kunna liggatill grund för krav mol Statsföretag i dess egenskap av aktieägare i . § 8 Styrelse och revisorer Statsföretag svarar för alt nuvarande av bolagsstämmanvalda styrelseledamöter och revisorer i Bolagen på begäran av staten slällersina platser lill förfogande på bolagsstämma i anslutning till den i §2 avseddatidpunkten ulan krav på annan ersättning än arvode lill styrelseledamöterefter de normer som gäller inom och skälig ersätlning lillrevisorerna för utfört arbete. Staten förbinder sig atl på nästkommande ordinariebolagsstämma i Bolagen rösta för all nuvarande styrelseledamöter beviljasansvarsfrihet för sin förvaltning för tiden fram lill den dag då de entledigasfrån sina uppdrag under förutsättning atl Bolagens revisorer tillstyrker sådanansvarsfrihet, Tvist rörande detta avtal, dess innehåll, tillkomst,giltighet eller tillämpning, så ock annan tvist härflytande urrättsförhållandet mellan parterna på grund av avtalet får inte hänskjutas tilldomstol ulan skall avgöras genom skiljedom enligt gällande lag om skiljemän vidtidpunkten för skiljeförfarandets anhängiggörande. 1982/83:68 38 § 10 Giltighet m. m. Regeringen kommer - under förutsättning all riksdagenfattar de beslul som behövs härför - att slutligt godkänna avtalet. Avtalet förutsätter för sin giltighet godkännande av såvitt avser överlåtelsen avStatsföretags aktier i lill staten samt statens överlåtelse därefter av dessa aktier till NJA och statens inträde i Statsföretags ställe samt NJA:s inträde i statens ställe i konsortialavtalet mellan aktieägarna i ; 2. berörda långivare till Statsföretag och innehavareav Statsföretag ut ställda obligationer pä oförändrade villkor. Skulle skriftligt godkännande enligl punkierna 1 och 2ovan inte föreligga eller skulle regeringen inle hagodkänt avtalet , skall detta avtal vara utan verkan, ivilket fall ingendera parten äger räll lill anspråk mol andra parten. Delta avtal har upprättats i två exemplar varav parternatagit var sill. 1982/83:68 39 BUaga1 till avtal mellan och staten om förvärvav aktier m. m. Fördelningav i avtalet överenskommen köpeskilling Avden enligl i avtalet för aktierna i överenskomna köpeskillingen omtillhopa belöper 570000000kronor på aktierna i 780000000kronor på aktierna i I på aktierna i 162608000kronor på aktierna i 450000000kronor på aktierna i 3012608000 " ASSl Utveckling Sex försäljningsbolagStab Karlon Säckar Plastbelagt papper delägare av aktiekapitalet SwedishMatch delägare av aktiekapitalet Omsättning 1982 milj. kr. Koncernstaber m. m. 1982/83:68 42 1 Inledning ....................................................... 2 2 Slatsförelagsgruppensekonomiska utveckling ...... 3 2.1Moderbolagets utveckling .......................... .... 5 3 Organisatoriskaförändringar av Slalsföretagsgruppen 6 3.1 Förvärv av , och ................... .... 7 3.2 Förvärv av ....................................... 8 3.3 Förvärv av ..................... .... 9 3.4 Köpeskilling, aktietransaklioner,m.m................ .... 9 4 Målsättningför Slalsföretagsgruppen ................. 10 5................................................................... Ekonomiskaeffekter på Statsföretag av förändringar i gmppens sammansättning .............................................. 15 5.1 Moderbolagets resultat ochställning 17 5.2 Svetab ................................................... 19 6 Föriusttäckning i Regioninvest ........................... 21 7 Finansiell rekonstruktion av ....................... 23 7.1 ASSLs ekonomiska utvecklingåren ..... 24 7.2 ASSLs kapitalbehov ................................... 26 7.3 Förslag till statligainsatser ......................... 28 8 Samordningmellan de statliga skogsföretagen ... .. 31 9 Hemställan ................................................... 34 10Beslul ......................................................... .. 34 Bilaga 2 .......................................................... 40