prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — De förmåner som gäller förvärnpliktiga m.fl. under repetitionsulbildning i fred gäller också underberedskap och krig i den mån inle särskilda beslämmelser meddelas för sådanaförhållanden. Frivilligpersonal och hemvärnsmän har räll lill dagpenning och befaltningspenning vidtjänstgöring under krigsförbandsövning. 1982/83:115 32 naskall även lillämpas vid beredskap och krig, om del inte har utfärdatssärskilda beslämmelser. Ikrigsavlöningsreglementet (1945:833), som beslulades av är 1945(prop. 1945:65, SU 137, rskr 311), finns särskilda beslämmelser förvämpliktiga, fast anställda och vissa frivilliga. Bestämmelserna skall träda ikraft som regeringen bestämmer. Regeringen har inle bestämt någonsådan tidpunkt. Jaghar i det föregående beskrivit hela värnpliklsförmänssystemel. Underrepetitionsutbildning tillämpas för värnplikfiga m. fl. dagpenningsyslemet.Detta innebär all de får en skattepliktig dagpenning som motsvarar helsjukpenning enligl lagen om allmän försäkring, dock lägst . per dag.Vidare får den som har en befälsbefallning en skattefri befallningspenning.VämpUktiga som fullgör sjö-, flyg-, fallskärms- eller dykeriljänsl kan fåsärskilda ersättningar för detta. Om den värnpliktige driver egen näring ellerrörelse kan han fä etl näringsbidrag. Därutöver är han berättigad fill friahemresor, fri förplägnad och inkvartering, fri hälso- och sjukvård samlbegravningshjälp. Han omfattas även av regler om statligt personskadeskydd ochstallig ersättning vid ideell skada. Nägra regler om fria hemresor under annantjänstgöring än utbildning finns dock inte. bedömning finns del inte något för förhållandena i krig anpassatsyslem för att betala ut ersättning till personal i försvarsmaktens ochcivilförsvarels krigsorganisation. Utredningenhar övervägt olika gmnder för ersätlning - behov, presta-fion ellerinkomstbortfall. Utredningen förordar all ersättningen skall grundas påinkomstbortfall och atl ersättningsnivån skall motsvara sjukpenningen.Utredningens förslag sarnmanfaUer i allt väsenfiigl med dagpenningsystemet,dock med tillägg av ett s.k. fälltraktamenle. De särskilda ersättningarna förvissa slag av tjänstgöring (sjötjänst m. Avsiklen är alldagpenningen i normalfallet skall utbetalas till hemmavarande anhörig somdärigenom kan sköta familjens ekonomi ulan allvarligare störningar. PåIjänslgöringsplalsen utbetalas- fälltraktamenle och eventuellbefallningspenning. Fälllraklamenlel är avsettatl läcka smärre ullägg på Ijänslgöringsplalsen. Utredningen föreslår altbeloppet skall motsvara statligt traktamente för endagsförrättning minskal meddet belopp som avräknas om myndighet lillhandahåUer samtliga måUider. Enligtdel reseavlal som gällde från skulle fälltraklamentel bli 15kr. Ävenanställd personal föreslås bli omfattad av dagpenningsyslemet. För frivilligpersonal föreslås elt annat syslem med skattefria belopp som endast utbetalaspå Ijänslgöringsplalsen. Prop.1982/83:115 33 Del övervägande flertalet remissinslanser tillslyrker detföreslagna systemet för ersättning, ofta med hänvisning till atl dellaersättningssystem redan fungerar i fredstid och av de flesta uppfattas somrimligl. Några remissinslanser är dock tveksamma till hela eller delar avförslagel, främst därför att systemet av olika skäl inte anses vara lämpligtunder en längre fid. Försvarels civilförvaltning befarar alt del efter hand kanuppfattas som orättvist atl befattningshavare med likartade uppgifter får olikaersätlning. Överbefälhavarenoch /SR anser all en starkare koppling bör finnas mellan ansvar ochersättning och pekar på möjligheten att differentiera befaltningspenningen.Bl.a. pekar på all den som strax föreinkallelsen saknade arbetsinkomst fär en låg ersättning som efter hand upplevssom orättvis. menar atl ersättningens maximeringlill ett belopp som avser inkomster på högst 7,5 basbelopp inte är godtagbarunder någon längre lid och påminner om risken för all lönenivån inom delar avsamhällsekonomin ökar snabbi sä alt orimliga inkomstskillnader uppstår mellandem som är kvar i arbetslivet och dem som får sina inkomster "frysta"i samband med inkallelse fill plikttjänstgöring. Den mUilärtekniska utvecklingen har medfört ökademöjligheter all genomföra överraskande angrepp mol oss. Detta ställer högakrav pä vår beredskap atl snabbi anpassa olika samhällsfunkfioner tiUkrigsförhällanden eller en omfattande beredskapshöjning. har sedanlång lid förändringar i samhället och den datatekniska utvecklingen medfört allkomplicerade administrativa syslem införts inom alla samhällsområden.Utredningen har funnit alt del inte finns någol för krigsförhållandenanpassat system för atl betala ul ersättning till personal i försvarsmaktensoch civilförsvarels krigsorganisation. Jag delar utredningens uppfattning atldella utgör en brist i vår beredskap. Utredningen föreslår all dagpenningsyslemet skalllillämpas under beredskap och krig. Dagpenningsyslemet infördes för all ge devärnpliktiga möjlighel att under repetitionsulbildning i fredsfid oförändratkunna bidra fill familjeförsörjningen och fullgöra betalningsåtaganden somavpassats fill den enskildes civila inkomstnivå. Från beredskapssynpunkl är deten väsenfiig fördel om omfallande inkallelser kan göras ulan att de inkalladebehöver vidta en rad åtgärder för sin privata ekonomi eller all någon form avmoratorium behöver införas. Om händelseutvecklingen medger att endastbegränsade inkallelser sker, kan den inkallade personalen efter hand avlösasoch återgå lill arbelsUvet ulan att den privata ekonomin blir allvarligtrubbad under inkallelseliden. Jag finner atl remissinstanserna fill helt övervägande delgodtar de 3 1982/83. 1982/83:115 34 föreslagnaprinciperna för ersättning och alt de invändningar som har förts fram iallmänhet avser effekter som uppslår försl efter en längre fid. Enligl minmening uppfyller dagpenningsyslemet de krav som är väsentliga frånberedskapssynpunkt. Om händelseutvecklingen framtvingar omfattande inkallelserunder en längre lid, är del troligt all en sädan silualion medför all nya kravefter hand kommer all ställas på ersättningssystemet. Del är inle möjligl allnu förutse dessa krav. Det bör dock vara möjligt all enkelt och snabbt anpassadagpenningsyslemet lill de ändrade fömtsällningar som kan uppslå. Jag anserdärför all dagpenningsyslemet, med tillägg av del fälltraktamenle somutredningen har föreslagit, bör fillämpas för värnpliktiga m. fl. vidtjänstgöring under beredskap och krig. Del bör ankomma på regeringen attfastställa etl med hänsyn till syflel avpassat belopp för fälllraktamenlel. Genombeslut av tillkom krigsavlöningsreglementet (1945:833).Reglementet har inte trätt i kraft och är myckel föråldrat. Vidaremåste verksiäUighetsföreskrifler utfärdas av regeringen för all del skall kunnafillämpas. I likhet med utredningen anser jag del vara uteslutet alt tillämpareglementet i krig varför del bör upphävas. Dagpenningsyslemetomfaltar personal med ovillkorlig tjänsteplikt i form av värnplikt, vapenfritjänsteplikt och civilförsvarsplikt. Även frivillig personal ochhemvärnspersonal får dagpenning vid motsvarande tjänstgöring. Anställdpersonal har löneförmåner m.m. enligl kollektivavtal. Under beredskap och krigsker tjänstgöringen för anställd personal normall med stöd avanställningsförhållandet. Utredningenhar haft alt pröva om del föreslagna syslemel kan lillämpas på de olika gmpperav frivillig personal som kan tjänstgöra inom försvarsmakten. Utredningen föreslåralt personal inom hemvärnets krigsorganisation skaU fä ersätlning enligt eltsärskilt syslem som bör omfalla även frivillig personal med B-avlal ochvärnpliktiga som tjänstgör i hemvärnet. Utredningenhar lagil upp frågan om del föreslagna dagpenningsyslemet i krig bör omfallaäven anställd personal och funnit starka skäl för atl även denna personal skallomfattas av samma ersättningssystem som övrig personal i krigsorganisationen.Del enda skäl som enligt utredningen talar mot ell sådant enhetligt system föralla personalkategorier är den fria förhandlingsrätten för arbetsmarknadensparter. All dessa i fredslid skall kunna träffa etl avtal som verkligen kanlillämpas i krig bedöms av utredningen som osannolikt. Utredningen föreslårdärför atl även anställda skaU omfattas av dagpenningsyslemet i den mån inleannat gäller enligl kollek- Prop.1982/83:115 35 tivavtal som uttryckligen reglerar ersättnings- ochijänslgöringsfrågor under krig eller därmed jämförbara förhållanden. Överbefälhavaren avslyrker förslagel om särskiltersättningssystem för personal inom hemvärnet, bl.a. därför all detta sysleminle kan anses administrativt mindre betungande än del system som föreslås förvärnplikfiga m. fl. Överbefälhavaren anser ocksä all tjänstgöringen för mängainom hemvärnet kan antas bli likartad tjänstgöringen för värnpliktiga och förordaratl all personal inom hemvärnet ersätts pä samma sätt som värnpliktiga m.fl.Rikshemvämschefen tillstyrker i princip utredningens förslag men pekar på vissamissuppfattningar om vilka personalkategorier som finns inom hemvärnet. Flerafrivilligorganisalioner är negativa till en särbehandling av frivilligagentemot värnpliktiga m.fl. och föreslår liksom bl.a. överbefälhavaren ocharbetsmarknadsstyrelsen alt frägan om ersättningssystem för friviUig personalinom totalförsvaret utreds särskill. Elt antal remissinslanser, bl.a. överbefälhavaren,försvarels civilförvaltning och , tillstyrkerutredningens förslag om atl även anställd personal skall omfattas avdagpenningsyslemet under beredskap och krig. Flera fackliga organisalioneranser alt utredningen har underskattat möjligheterna atl reglera dessa frägorgenom kollektivavtal. Enligl min mening bör del föreslagna ersättningssystemetomfatta värnpliktiga, civilförsvarsplikliga och vapenfria Ijänstepliktiga. Denämnda personalgrupperna bör erhålla ersätlning på samma säll oavsett var detjänstgör inom totalförsvaret under fömtsättning all tjänstgöringen ålagts denenskilde med slöd av värnpliklslagen, civilförsvarslagen eller vapenfrilagen.CivUförsvarspliktiga inom verkskyddet bör dock avlönas av ordinariearbetsgivare. Jag finneratl utredningens förslag i fråga om personal ur de frivilligaförsvarsorganisafionema har utformats främst mol bakgrund av atl de frivilligafömtsätts tjänstgöra endasi korta tider och nära hemmet. I likhet med bl. a.överbefälhavaren är jag dock för egen del tveksam om detta system äradministrativt mindre betungande än dagpenningsystemet. Jag är ävenprincipiellt tveksam lill om elt annat ersättningssystem bör lillämpas förfrivillig personal än för värnpliktiga m.fl. Jag förordar därför all denfriviUiga personal som skall tjänstgöra inom försvarsmakten, inkl. hemvärnet,och civilförsvaret omfattas av samma dagpenningsyslem som vämpliktiga m.fl.Frivillig personal inom drift värnet bör dock, liksom personal inomverkskyddel, avlönas av ordinarie arbetsgivare. Från flera remissinslanser harföreslagUs all ersättningssystemet för frivilliga ytterligare klariäggs. Jaganser all kommittén (Fö 1982:08) om förmåner m. m. vid frivilligförsvarsverksamhet inom ramen för sina direktiv även har att Prop.1982/83:115 36 pröva frågan om ersättning vid beredskap och krig. I denmån dagpenningsyslemet då befinns olämpligt för den frivilliga personalen börförslag till undanlagsregler m.m. utarbetas. I fråga omutredningens förslag om all dagpenningsyslemet även skall omfalla den anställdapersonalen vill jag anföra följande. har beslutatom .administrativ beredskap på arbetsrättens område (prop. 1981/82:179, AU1982/83:1, rskr 1982/83:16). I lagen (1982:1004) om skyldighet förnäringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m. fl. atl della ilolalförsvarsplaneringen föreskrivs bl. a. om skyldig-hel för arbetsmarknadensparter alt överlägga med motparter om kollekfivavtal för krissituationer somomfattas av lolalförsvarsplaneringen. Enligl riksdagsbeslutet skall delfortsatta planeringsarbetet inledningsvis ledas av en av regeringen tillsattdelegation, sammansatt av företrädare för arbetsmarknadens parter och berördalotalförsvarsmyndigheter. Med hänsyn till vad jag nu har anfört anser jag atlden anställda personalen inte bör omfattas av dagpenningsyslemet och inle heUerbör deras ersättningar på annat sätt förfatlningsregleras. Jag förutsätter atlde kommande överläggningarna kommer all visa om behov av författningsregleringfinns. För värnpliktiga m.fl. fastställs och betalas dagpenningut av försäkringskassa. Ersättningen utbetalas till den inkallade, som regelgenom anvisning eller kontoinsättning och efter tjänstgöringensslut. Syslemel fömtsätter datorstöd. Befattningspenning lill värnpliktigabetalas ul på Ijänslgöringsplalsen. Enligl utredningens förslag bör fälttraklamente ochbefallningspenning vara obeskattade och betalas ut pä ijänslgöringsplalsen.Dessa utbetalningar bör enligt utredningen inte innebära nägra särskildaproblem. Dagpenning, efter avdrag för preliminär skall, skall inle bara som ifred utbetalas lUl den tjänslepliktige utan bör även kunna lyftas av en anhörigsom kan befinna sig pä hemorten eller på annan ort. Utbelalningssystemel fårinte vara beroende av datorstöd eller fungerande kommunikationer meUan olikaorter. Utredningen har föreslagit alt den Ijänslgöringsskyldige fär en handlingsom visar behörighet alt få dagpenning och en fullmakt som kan ge anhörig ellerannan person behörighet alt lyfta dagpenningen. Denna handUng kan utformas somen talong som bifogas den krigsplace-ringsorder som den Ijänslgöringsskyldigenormalt får i god lid före tjänstgöringen. En sådan talong, försäkringsbeskedoch skatlekort ulgör tillsammans det underlag som behövs för atl hosförsäkringskassan få en "dag- Prop.1982/83:115 37 penningbok" som ger rätt atl lösa ul dagpenningen påvatfri penningme-delsinrältning. Om fullmakt ges skaU handlingarna föreinställelse lämnas fill exempelvis anhörig som då kan få en dagpenningbok upprättadhos . De flesta av remissinstanserna tiUstyrker del föreslagnaulbetalningssys-lemet. Flera remissinslanser har dock pekat på svårigheter.Värnpliktsverkel anför att en reviderad krigsplaceringsorder med exempelvistalong för behörighet, fullmakt m.m. kan las fram men alt del för dem som inteär krigsplacerade eller som av någol skäl förioral tidigare utsänd talongerfordras reservblanketter på mobiliseringsplatserna. Civilförsvarsstyrelsenanser all del för en civilförsvarspliklig inte är meningsfullt alt fädagpenninghandlingar i samband med krigsplaceringsorder med hänsyn till atl enkrigsplacering inom civilförsvaret ofta beslår . pekar på all ökad användning avdatorstöd hos försäkringskassorna efter hand kan medföra risk för all denkvarstående personalen inte klarar utbetalning av dagpenning om datorstödetfaller bort. Riksrevisionsverkel anser bl. a. all utredningen underskattatantalet tjänslgöringspUktiga som saknar anhöriga på hemorten. anserdel angelägel all dagpenningen utbetalas till en angiven person på hemorten,eftersom fältposlen inte dimensionerats för sådana utbetalningar påIjänslgöringsplatserna. För egen del finner jag att utredningens förslag i frågaom utbetalnings-systemet är väl anpassat till de övriga syslem förupprätthållande av olika samhällsfunktioner som förulsätls fungera även i enkrissituation. Jag förordar därför all en fortsall detaljplanering från berördamyndigheter genomförs med den inriktning som utredningen har föreslagit. Delankommer på regeringen all besluta om hur utbelalningssystemel närmare skallutformas. 2.2.4 Tidpunkt för ikraftträdande Några särskilda beslämmelser som rör dagpenning och somskall träda i kraft vid beredskap och krig finns f. n. inte. Utredningen har övervägt frän vilken tidigaste tidpunkt enövergäng från fredsbestämmelser bör kunna ske. Del av utredningen föreslagnaersällningssystemet har utformats med tanke på alt det skall kunna fungeraäven Prop.1982/83:115 38 vid elt överraskande angrepp. Utredningen anser all en merallmän beredskapshöjning framtvingar en övergång liU ell ersättningssystem somär avsett för krig. Men utredningen anser ocksä all en övergång tiU ettersättningssystem som är avsett för krigsförhållanden kan le sig omofiverat dåendasi begränsade inkallelser sker och försvarsmakten i övrigt behållerfredsorganisationén. Utredningen föreslär därför att del för krig anpassadeersällningssystemet för vämplikfiga m.fl. skall börja lillämpas närvärnpliktiga inkallas med stöd av 28 § värnpliktslagen ellercivilförsvarsplikliga tjänstgör under civilförsvarsberedskap. Enligl förslagelbör regeringen fä bestämma om detta ersättningssystem skall lillämpas närvärnplikfiga inkallas med stöd av 27 § 2 mom. vämpliktslagen (beredskapsövning)eller civilförsvarspUk-figa las i anspråk med stöd av 12 § 1 mom. andra stycketcivilförsvarslagen. Överbefälhavaren, chefen för marineri, försvarelscivUförvallning och /SR anser atl en övergång till ell för krig anpassatersättningssystem bör ske när värnpliktiga kallas in med slöd av 28 §värnpliklslagen. Någon allmän möjlighel för regeringen atl besluta om övergångnär 28 § värnpliklslagen inte tiUämpas bör inle finnas. Den huvudsakligamotiveringen för denna uppfattning är främst risken för all tvåersättningssystem annars kommer atl fillämpas . iStockholms län anser all övergången bör ske då beredskapstUlstånd inträder. Över\'äganden För egen del anser jag, i likhet med de tidigare nämndaremissinstanserna, att en övergång lill etl för krig utformatersättningssystem lämpligen bör ske så all erforderlig samordning medlolalförsvarets och övriga samhällsfunktioners övergång tiU beredskaps- ochkrigsmfiner kan åstadkommas. Del bör ankomma på regeringen alt utfärda deföreskrifter söm kan behövas för övergång till de administrativa rutiner somföreslås gälla vid beredskap och krig. Enligl min mening kan dock tjänstgöringen underberedskapsövning vara likartad den tjänstgöring som sker med stöd av 28 §värnpliklslagen. I båda fallen finns möjligheten all tjänstgöringen bliravsevärt längre än vad som gäller för tjänstgöring i fred. Jag anser del därförlämpligl atl i värnpliklslagen ange all värnpliktig är berättigad lillfälttraklamente om tjänstgöringen sker med stöd av 27 § 2 mom. eller 28 §värnpliklslagen. Delta gäller dä även för vapenfria tjänsteplikliga.Motsvarande förmän för civil-försvarspUkliga bör ske genom ändring i 12§ 5 mom.civilförsvarslagen. 1982/83:115 39 Enligtgällande bestämmelser kan näringsbidrag erhållas när värnpliktiga m.fl., dockinle frivilliga, fullgör Ijänslgöring då dagpenningsyslemet tilllämpas.Utredningen har funnit all bestämmelserna i huvudsak kan lillämpas även underkrigsförhållanden, och föreslår erforderliga ändringar och tillägg. Dessainnebär möjlighet även för annan än den IjänslepUklige själv all ansöka omnäringsbidrag, all näringsbidrag oavsett ansökningstidpunkt kan erhållas fr. o.m. inryckningsdagen saml all alla ärenden om näringsbidrag prövas av dekommunala familjebidragsnämnderna. Försäkringskasseförbundelanser all prövningen av näringsbidragsärenden bör läggas påförsäkringskassorna. I övrigt har remissyttrandena gällt friviUigas möjligheterall få näringsbidrag. Gällande beslämmelser innebär all näringsbidrag inle fårges till en frivillig när denne får dagpenning. De remissinslanser som yttratsig i frägan föreslår atl familjebidragslagen ändras så all frivilliga gesmöjlighet atl, liksom värnpliktiga m.fl., få näringsbidrag samlidigt meddagpenning. Enligtmin mening bör möjligheten alt fä näringsbidrag finnas även i krig. Jag finnerockså all utredningen i huvudsak föreslagit lämpliga anpassningar lillkrigsförhållanden. Jag kan dock inte bUräda förslagel om atl läggahandläggningen av sådana ärenden helt på familjebidragsnämnderna. F. n. prövasnäringsbidragsärenden i vissa fall av familjebidragsnämnder och i andra fall avförsvarets civilförvaltning. Jag har i del föregående (s. 29) redovisat minaöverväganden i fräga om vilken myndighet som bör pröva näringsbidragsärenden ifredstid. Jag har funnit all dessa ärenden t. v. helt bör läggas pä försvaretscivilförvaltning. Del bör ankomma på den ansvariga myndigheten atl utforma enberedskapsplanering som medger utbetalande av näringsbidrag även underkrigsförhållanden. Närdet gäller frågan om familjebidragslagen bör ändras sä alt även friviUiga kanerhålla näringsbidrag med dagersättning är jag inte beredd alt nu laslällning fill en sädan förändring. Jag anser all den tidigare nämnda kommitténom förmåner m.m. vid frivillig försvarsverksamhel bör studera denna fråga säall konsekvenserna av en sädan ändring blir ytterligare belysta. Ivärnpliktsförmånsförordningen anges vilka reseförmåner som gäller underulbUdning. Vid repetilionsulbildning erhålls en fri hemresa för varje heltjänstgöringsperiod . Tjänstgöring som inte är utbildning, t.ex.tjänstgöring under beredskap och krig, regleras inte. Utredningen föreslår altalla resor, som avser tjänsten eller är föranledda av enskild angelägenhet förvilken tjänstledighet beviljats, blir fria för dem som omfattas avdagpenningsyslemet under beredskap och krig. 1982/83:115 40 Överbefälhavaren tolkar utredningen sä alt fri resa skallerhållas även vid permission, krigspermission, tjänstledighet ochhempermillering. Jag föreställer mig atl del under sådanatjänstgöringsförhållanden som del här är fråga om inle är rimligt atl läggakostnadsaspekter på resandet. I , likhet med utredningen anser jag atl den somtjänstgör under beredskap och krig skall ha fria resor ulan begränsningar lillvisst antal resor per tjänstgöringsperiod, resmål eller liknande. böräven gälla frivillig personal. Jag fömlsätler därvid att resor utanför tjänstenunder här aktuella förhållanden kommer all kuiana ske endasi i jämförelsevisbegränsad omfattning med hänsyn lill möjlighelerna atl bevilja ledighel ochlill transportkapaciteten. Särskilda ersättningar vid vissa slags tjänstgöring Utredningen föreslår all särskilda ersättningar försjöijänslgöring, dykeriarbete, flygtjänslgöring och lallskärmstjänst slopas.Jag har i mina överväganden om värnpliktsförmåner under grundulbildningredovisat mina skäl för all de särskilda ersättningarna skall upphöra. Jaganser i likhet med utredningen och de remissinslanser som tagit upp denna frågaall sådana särskilda ersättningar för visst slag av ijänslgöring m. m. inteheller bör förekomma i krig. Förslagen om de generella förmånerna och förmånerna underberedskap och krig kräver endast smärre formella ändringar i värnpliklslagen(1941:967), civilförsvarslagen (1960:74) och kommunalskallelagen (1928: 370). 1övrigt regleras dessa förmåner i regeringsförordningar. I fräga om förslagen lill ändringar i det familjesocialaslödel till de tjänsteplikliga krävs del ändringar i familjebidragslagen(1978:520). I enlighet med vad jag nu har anfört har inomförsvarsdepartementet upprättats förslag lill 1. lag om ändringi familjebidragslagen (1978:520), 2. lag om ändringi värnpliktslagen (1941:967), 3. lag om ändringi civilförsvarslagen (1960:74), 4. lag omupphävande av krigsavlöningsreglementet (1945:833), 5. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928: 370). Lagförslaget under punkten 5 har upprättats i samråd medchefen för . Lagförslagen är i och för sig av den karaktär all defaller inom området för lagrådets granskning enligt 8 kap. 18 § regeringsformen.De föreslagna ändringarna rör emellertid mindre ingripande ålgärder och ärdärför av den beskaffenhet att lagrådets hörande kan underlåtas i detta ärende. 1982/83:115 41 4.1 Förslaget till lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) F.n. anges i paragrafen vilka former av familjebidrag som finns. Som framgår avden allmänna motiveringen skall flytlningsbidrag upphöra somfamiljebidragsform. I enlighet härmed föreslås att begreppet flyttningsbidragutgår ur paragrafen. Idenna paragraf anges de högsta belopp som kan ulgå i familjepenning. Beloppenhar höjts i enlighet med vad som har angetts i den allmänna motiveringen.