prop · G603151 · 1982-12-31 00:00:00 — Iett inledande avsitt redovisas byggsektorns strategiska betydelse för sysselsättning,ekonomisk tillväxt och för bytesbalansen. Byggsektornstår för en Qärdedel av bruttonationalprodukten (BNP) om man räknar inoljeförbrukning för uppvärmning och kostnader för bebyggelsens förvaltning.Var femte förvärvsarbetande är verksam inom byggsektorn. Beståndet avbyggnader och anläggningar utgör mer än tredubbla värdet av BNP. Under1970-talet ökade byggsektorns exportöverskott i löpande priser från ca 1,5miljarder kronor till ca . Sektornsroll framgår också genom dess stora betydelse för bl. a. bostads-, social-,energi-, arbetsmarknads-, naturvårds- och jordbrukspolitiken. 1982/83:151 65 Rådetframhåller byggsektorns strategiska betydelse för svensk ekonomi ochreformpolitik. Med en kraftig ökning av satsningarna på forskning, utveckling,experimentbyggande och demonstrationsverksamhet kan bostadspolitikoch stora ombyggnads- och energiomvandlingsprogram bli framgångsrika. Enfortsatt gynnsam utveckling av bygg- och materialexporten blir också möjlig.Den låga prioriteringen av forskning och utveckling inom sektorn är emellertidmycket oroande. Rådet konstaterar att en kraftig ökning av statsmakternas ochföretagens insatser i fråga om forskning och utveckling blir nödvändig underden. Teknikoch produktion FoU inför 1990-talet Denbyggnadstekniska kompetensen i är hög. 1960-talets omfattandenybyggnadsprogram gav ett teknikförsprång, som bygg- och materialföretagenkunnat utnyttja utomlands, när hemmamarknaden har ändrat karaktär. Nybyggandethar inte längre samma omfattning och projekten är betydligt mindre. I ställethar ombyggnadsverksamheten och åtgärder för energihushållning fått ökadbetydelse. Därför behövs kraftfulla forsknings-och utvecklingsinsatser som germöjlighet till strategiska tekniska genombrott för byggandet och förvaltningenunder . Icentrum för 1980-talets utveckling står ambitionen att minska kostnaderna förförvaltning och byggande, att hålla en hög kvalitet i fråga om funktion ochutformning samt att vidareutveckla den svenska industrins förutsättningar tilllångsiktig konkurrenskraft såväl hemma som utomlands. Forskningoch utveckling inom det byggnadstekniska området har enligt rådet inte den omfattingsom är nödvändig för att trygga konkurrenskraften på lång sikt. Eftersattaområden måste uppmärksammas och tillgängliga kunskaper ständigt utvecklas. Enökad användning av datatekniken i projektering, administration, materialtillverkning,drift och förvaltning gör det möjligt att öka effektiviteten och sänkakostnaderna. bör datautvecklingen ges enmycket hög prioritet och syfta till ett genombrott på bred front inombyggprocessens alla led och i förvaltningen av byggnaderna. Rådethar undersökt vilka tekniska problem som föreligger beträffande nya materialoch konstruktioner samt under vilka betingelser och i vilken typ av byggnaderoch konstruktioner byggskador uppträder. En kraftsamling i företagen och inomramen för rådets forskning om byggskador bör kunna ge väsentligt bättre ochbilligare material och konstrukfioner för 1980- och 1990-talens byggande ochombyggnadsverksamhet. Rådetpekar på behovet av forskning och utveckling rörande bestän-5 Riksdagen1982/83. 1982/83:151 66 dighetoch långtidsegenskaper hos material. Ansvaret för att utvecklingen på dettaområde går framåt ligger till största delen på byggmaterialföretagen. Somexempel på angelägna utvecklingsområden framhåller rådet plaster, trä ochträprodukter, in- och utvändiga ytskikt, färger, hälsoskydd i byggnader m. fl.områden. Rådet stryker i det sammanhanget också under material- ochkomponentegenskapernas avgörande betydelse för byggnaders och anläggningarsfunktion och totalkostnad. Förbyggsektorn innebär en definitiv omställning från nybyggande tillreparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsverksamhet (). Huvuddelen av dennaverksamhet kommer att omfatta 1940-, bostadsproduktion. Mendet handlar också om ombyggnad av skolor, sjukhus, kontorshus, industrilokaleroch serviceinrättningar som skall anpassas till nya funktionskrav. Eftersomkostnadsutvecklingen allvarligt kan bromsa ombyggnadsverksamheten krävs någotav ett tekniskt genombrott. Rådet föreslår som ett medel att teknikupphandlingutnyttjas för att utveckla och producera objekt med klart formulerade funktionskrav.Forskning, utveckling, experimentbyggande och demonstrationsverksamhet börinriktas på utveckling av nya material, verktyg och arbetsmetoder,installationssystem, system för byggledning, administration och organisationsamt prqjekteringsmetoder. Olika energibesparandeåtgärder för befintlig bebyggelse har utvecklats och bötjan av1980-talet. Funktionssätt och verkningsgrad studeras och utvärderas underförsta i praktisk tillämpning. finns enligt rådetteknik för att nå det av beslutade energisparmålet, dvs. Fortsatt forskning och utveckling,informations- och demonstrationsverksamhet är dock viktiga förutsättningar föratt energisparmålet skall kunna förverkligas. Forsknings- ochexperimentverksamheten tyder på att ytterligare besparingar kan erhållas främsti ny bebyggelse. Då handlar det inte längre om energihushållningsåtgärder itraditionella byggnads- och installationssystem utan om helt nyabyggnadssystem, där man har ett effektivt samspel mellan byggnads-,installations-, uppvärmnings-samt styr- och reglersystem. Infrastrukturensandel av byggnadskostnaderna ökar. Rådet genomför under innevarande treårsplanen omfattande satsning på geoteknik, vatten-och avloppssystem samtanläggningsbyggande. Eftersom dessa frågor har stor betydelse både förutvecklingen på den svenska marknaden och för utlandsbyggandet förordar rådeten kraftig satsning på forskning, utveckling, experimentbyggande,demonstrations- och informationsinsatser . Som exempel påviktiga områden framhåller rådet behovet av bättre metoder för grundläggning,säkrare teknik för hantering av dag-och grundvatten, ny och småskalig VA-teknik,tekniker för avfallshantering, teknik för billigare drift och underhåll avgator, vägar och ledningsnät samt teknik för undermarksbyggande och anläggningpå utlandsmarknaden. Prop.1982/83:151 67 Enminskad nyproduktion och en ökad ombyggnadsverksamhet har ställtbyggnadsindustrin inför en ny marknadssituation. De delvis ändrade förutsättningarnamedför behov av utvecklingsinsatser inom produktion och ekonomi. Rådet anserdet särskilt angeläget att satsa på forskning och utveckling för att anpassaproduktionens styrning och organisation, projektmanagement vidutlandsbyggande, nya utvecklingsstimulerande upphandlingsformer och produktionsstrategiför diversifierat och småskaligt byggande. Byggarbetsplatsensmiljö - kemiska hälsorisker och byggergonomi -bör också få en framträdandeplats forsknings- och utvecklingsarbete. Energihushållningenskall bedrivas kraftfullt. Den framtida energiförsörjningen skall i huvudsakbaseras på uthålliga - helst förnybara och inhemska - energikällor med minstamöjliga miljöpåverkan. Dessa långsiktiga mål för utvecklingen på energiområdetär fastlagda genom beslut av . Desenaste årens omfattande satsningar på forskning och utveckling avkastar nuresultat. Ett tillräckligt kunskapsunderlag för att skissera ett stegvisinförande av energihushållning och ny energiteknik under 1980-och 90-talenfinns tillgängligt. Flera tekniker är under införande . En fortsattkraftig satsning på forskning och utveckling är nödvändig för att lyckas. ingår insatser från näringsliv, organisationer, förvaltare,kommuner, statliga myndigheter och verk m. fl. Nyaforskningsresultat kan givetvis komma att leda till en delvis annan prioriteringmellan olika system. Men även om fördelningen mellan olika energislag kommeratt påverkas av många faktorer, kan huvudlinjerna i en ny energiteknik förbyggnadsuppvärmning nu identifieras. Sverigehar redan byggt upp en god tillverkningskapacitet och håller f. n. på attsammanställa systemerfarenheter från ett stort antal experimentanläggningarinom värmepumps- och solvärmeområdet. Den snabba svenska utvecklingen inomlagringstekniken uppvisar intressanta kostnadsnivåer även för värmelagring imark. Energilagring har stor betydelse för möjligheterna att utnyttjasolvärme, industriell och spillvärme, skapa effektiva kraftvärme- ochvärmepumpssystem m. m. Internationelltligger således redan nu långt framme vad gäller komponenter ochsystemkunnande inom vissa områden av ny energiteknik. Dessa kunskaper behövernu integreras i befintliga energisystem, provas ut och vidareutvecklas. Med ettkraftfullt stöd till forskning och utveckling kan svenskteknik utvecklas till en internationellt sett mycket slagkraftig nivå. 1982/83:151 68 Medkännedom om dagens lokala energikällor och med utgångspunkt i en ekonomisktoptimal tidpunkt anser rådet att det är möjligt att stegvis införa ny ocheffektivare energiteknik för uppvärmning av bebyggelsen. För att få svar på defrågor som återstår fordras vid sidan av andra insatser även en kontinueriigforskning och utveckling kring värmepumpar, solvärmesystem, lager, distriburionoch systemfrågor. För att få mer exakta ekonomiska bedömningar och underlättaindustrins produktutveckling måste även experimentbyggnadsverksamhetenfortsätta. Rådetföreslår en stegvis övergång till nya energisystem enligt följande modell. Energihushållning kan införas i alla typer av byggnader.Genom en förutseende planering, där sparåtgärder vägs mot andraåtgärder på tillförselsidan, kan konflikter identifieras och undvikas. Värmepumpar som utnyttjar olika lokalt tillgängliga värmekällor införs.Fortsatta utveckhngsinsatser, bättre systemopfimering och erfarenheter frånexperimentprojekt ökar tillföriitligheten hos medelstora och stora värmepumparoch underiättar deras användning i fjärrvärmenät och i gruppcentraler. Solvärme med energilager. Avancerade värmepumpar och solvärmesystem med termokemiska lager. övergripande energiplaneringen måste produktion och distribution av kraftoch värme vägas mot åtgärder på användarsidan både lokalt och regionalt. Dettakommer att kräva omfattande planeringsinsatser av kommunerna. Planering,bostadsförsörjning och förvaltning Denkommunala planeringen har grundläggande betydelse för kvalitet och ekonomi ibyggande och förvaltning. behöver kommunerna få ökadekunskaper om den kommunala planeringen och en ökad forskning kring dess villkoroch förutsättningar behöver komma till stånd. Samhällsförändringarnagör det nödvändigt att utveckla samhällsplanering och samhällsbyggande i nyariktningar. Vid sidan av bostadsförnyelsen blir utbyggnad och förnyelse av transport-och försöijningssystemen viktiga områden under de kommande decennierna. Motbakgrund av tillgänglig kunskap framhåller rådet några exempel på utvecklingsområdensom är särskilt angelägna . Planeringenför samhällsförändringar i eft hårdare ekonomiskt klimat kommer bl. a. attställa krav på bättre och mer omfattande kunskaper om de befintligaförhållandena i olika bebyggelsemiljöer. En stram ekonomi ställer ocksåkommunerna inför nya och svårare avvägningsproblem än Prop.1982/83:151 69 fidigare.Utvecklingen av planeringsorganisation och planeringsmetoder samt atttillgodose behoven av faktaunderlag som är anpassade till den förändradesituationen kan bedömas vara inslag i en långsiktig process rned behov avbetydande utveckingsinsatser . Rådet har givit högprioritet åt forskning och utveckling kring frågor om ekonomisk planering ochkostnadsstyrning. Nuvarande verksamhet är dock inte tillräcklig. Det behövs välsamordnade och målinriktade insatser om den önskade styrningen tillräckligtsnabbt skall komma till stånd. Under de senastedecennierna har lagstiftningen inom bebyggelsesektorn byggts ut och blivitomfattande. Regelsystemet har sarhtidigt blivit svårt att överblicka. Detbrister ibland i samordningen mellan olika lagar. Studier av lagarnas roll förbebyggelseutvecklingen och för den enskilde saknas dock i stort sett. Under 1980-taletkommer reformer av den lagstiftning som tillämpats under efterkrigstidensexpansiva utbyggnadsskede att genomföras. Den mest betydelsefulla lagreformengäller byggnadslagstiftningen. Lagar har lång livslängd. Forskningen kanmedverka till ett mer kontinueriigt reformarbete där brister i lagstiftningensnabbare kan rättas till. Kommunernahar ett stort ansvar för övergången till nya energisystem. Kommunerna haremellertid liten erfarenhet av en sådan strategisk planering som både främjaren energisnål bebyggelsestruktur och ger goda förutsättningar för införande avde nya energisystemen. Det råder ett ömsesidigtförhållande mellan bebyggelse och transportsystem. Bebyggelsens lokaliseringoch utformning påverkar omfattningen av transportarbetet och därigenomenergikonsumtionen. Planeringen av transporter är därför en viktig del av forskingenom bebyggelseplaneringen. Förutsättningarna förgenomförandet av 1980-talets omfattande ombyggnadsprogram hänger i hög gradsamman med den kommunala planeringens effektivitet. Den tekniska sidan ärrelativt väl belyst. De nya problemen gäller genomförandeprocessen. Detta forskingsområdebör få en given plats vid sidan om den väl utvecklade forskningen om bostäder ochbostadsområden. Detömsesidiga beroendet mellan näringsliv, bosättning och infrastruktur får alltstörre betydelse. Infrastrukturen i form av tekniska försöij-ningssystemrepresenterar mycket stora och ofta långvarigt styrande investeringar.Förnyelsen av försörjningssystemen bör samordnas med den översiktligaplaneringen av byggnader och anläggningar. Befintliga kunskaper behöver byggaspå med forskning som medverkar till en samordnad planering av försöijningssystemensunderhåll. Utvecklingenunder senare år ställer bostadsförsörjningen inför delvis nya problem. Åtgärderbeträffande bostadsförsörjningen har i allt högre grad riktats in på att byggaom och underhålla äldre bostäder, förbättra dåliga bostadsmiljöer och att sparaenergi. Ett annat framträdande drag i 1982/83:151 70 utvecklingenhar varit de stigande byggpriserna. Enligt statsmakternas uttalanden bör ökadeboendekostnader mötas med kostnadssänkningar i byggandet och i förvaltningen,inte med nya subventioner. Ettomfattande forsknings- och utvecklingsarbete när det gäller boendets kvalitetär av stor vikt . Det är bl. a. angeläget att få till stånd enkartläggning av de faktiska bostadsförhållandena och som innefattar den totalaboendemiljön. En sådan kartläggning behöver ständigt hållas aktuell och tordevara en av de mest angelägna kunskapsunderlagen för utformning av en framtidabostadspolitik. Fråganom segregation, hur den uppstår och hur den kan undvikas, är en uppgift förforskningen. Det handlar såväl om kartläggning som om analyser av den nubefintliga segregationen. Men det handlar också om utvecklingsarbete medexperiment och försök till åtgärder för att motverka en oönskad segregation. Kostnadenför bostaden är en väsentlig fråga för bostadspolitiken. Det är viktigt attunder kartlägga prisbildningen på fastigheter och lägenheter. Det ärockså angeläget att analysera orsakerna till en eventuell ogynnsamprisutveckling och att undersöka möjligheterna att åstadkomma förändringar. Dagensformer för bostadsfinansiering och bostadsbidrag behöver anpassas till delvisnya förutsättningar. Trots att utgifterna över både statsbudgeten och dekommunala budgetarna växer mycket snabbt finns det fortfarande stora uppgifterinom bostadsförsörjningen som återstår. Utan en omfattande forskning ochutveckling som kan ge ett underlag för utformningen av låne- och regelsystemetoch andra styrmedel, kartläggning av förhållandena samt analyser av möjligaförändringar är det svårt att göra förändringar i systemet med begränsningar avsubventionernas storiek och uppnå angelägna bostadspolitiska mål. Andraviktiga uppgifter för forskningen är att utveckla metoder för lokala analyserav bostads- och servicebehov och att löpande kartlägga såväl förändringar ochtrender inom bostadsmarknaden som bostädernas kvalitet och kostnad. Dentekniska utveckingen inom alla områden måste i ökad utsträckning baseras påerfarenheter från drifts- och förvaltningsskedet. Förvaltningskostnaderna måsteuppmärksammas långt mer . Det är väsentligt att erfarenheterna frånförvaltningen återförs till konsulter, entreprenörer och materialtillverkare.Datatekniken ger helt nya möjigheter att organisera en samordnad erfarenhetsåterföringmed stora informationsmängder. System för ekonomi, administration ochorganisation inom förvaltningen behöver utvecklas vidare föratt åstadkomma lägre kostnader till samma kvalitet. De boendes inflytande ibostadsförvaltningen är också en viktig fråga liksom de fastighetsanställdasarbetsmiljö. 1982/83:151 71 Kunskapernaom byggproduktionen, byggmaterialindustrin samt förvaltningen och planeringenav byggnadsbeståndet är bristfälliga. Det gäller såväl elementär statistiskkunskap som sambanden mellan olika delar av byggsektorn. Inte minst gäller detsektorns samhällsekonomiska betydelse. Mot denna bakgrund bör en kraftigökning av kvalificerad forsknings-och utvecklingsverksamhet om byggsektornsekonomiska förhållanden komma till stånd. I första hand bör de största ochallvarligaste kunskapsbristerna undanröjas. Rådet anser det angeläget att ommöjligt få till stånd kvalificerade ekonomiska långtidsbedömningar med särskildinriktning på investerings- och byggnadsverksamhet. Den bör också inrymmaförvaltningens, energisektorns och planeringens roll för byggsektorn ursamhällsekonomisk synvinkel. I av stora förändringar i byggproduktionenoch dess förutsättningar försvårar bristen på kunskap en ändamålsenlig politiskdiskussion. Den försvårar också planeringen och långtidsbedömningarna ibyggmaterialindustrin och hos entreprenörer, konsulter, byggherrar, förvaltareoch kommuner. Rådetefterlyser en förbättrad statistisk kunskap om byggsektorns storlek,utveckling och betydelse, analyser av byggnadsverksamhetens betydelse församhällsekonomin och andra näringar samt analyser av planeringens betydelseför byggnadsverksamheten och samhällsekonomin. Vidare behöver frågor omändrade förutsättningar för byggproduktionen, byggsektorn och utrikeshandeln,förvaltningen, bostadssektorn.m.fl. Svenskbyggsektor i internationellt perspektiv Densvenska byggexperten har vuxit till av den totala exporten avvaror och tjänster. Materialindutrin står för 3/4 av denna export, medanentreprenörer och konsulter tillsammans svarar för 1/4. Härtill kommer vissaföretag inom verkstadsindustrin, som huvudsakligen producerar utrustning förbyggandet. Utlandsbyggandet har expanderat snabbt - -men det är fortfarande begränsat i jämförelse med andra europeiska länder.Exportöverskottet (export minus import) från byggmaterialindustrin ochutlandsbyggandet har också ökat kraftigt - från 1,5miljarder kronor till ca i löpande priser. Inom några fåområden har svensk byggmaterialindustri försämrat sin internationella konkurrensförmåga.Samtidigt har konkurrensförmågan stärkts kraftigt på många områden. Byggsektornmåste planera för fortsatt ökad export, men står inför storauppgifter på hemmamarknaden. 1982/83:151 72 utvecklingsinsatserkan öka vår internationella konkurrensförmåga och minska vårt importberoende.Utlandsberoendet är dock inte på något sätt unikt. Flera av mindreekonomier befinneri sig i en liknande beroendeställning. Stora länder som ,och har självfallet större möjligheter att förverkligastordriftsfördelar i varu- och tjänsteproduktionen inom sitt eget land. FörSveriges del är det nödvändigt med en exportmarknad i de flesta branscher föratt bäst kunna utnyttja de teknologiska fördelarna av produktion i stor skala.Den svenska byggnadsindustrins problem bör behandlas i detta perspektiv. Enanalys av framgångsrika exportbranscher i högindustrialiserade länder visar attframgången är förknippad med vissa kännetecken. Man har en systemorienteradaffärsidé med ett stort antal komponenter i en kompliceradsammansättningsprocess. Produkten skall ha en långvarig funktionsduglighet.Produkterna är vidare beroende av forsknings- och utvecklingsinsatser samt avutbildningsinsatser i samband med att produkterna används. Produkternakännetecknas slutligen av att de är kapitalkrävande, designberoende,transportkänsliga och i möjligaste mån energisnåla. Under1960-talet gjordes i utförliga undersökningar av forsknings-ochutvecklingsinvesteringarnas betydelse för landets exportprofil. En avundersökningarna visar att de fem branscher som stått för av dentotala produktionen, svarar för av forsknings- och utvecklingsverksamhetenoch för av exporten. Samma mönster kan skönjas i . Med ökadeforsknings- och utvecklingsinsatser torde byggsektorn ha stora likheter med deverksamheter som är fördelaktiga för svenska exportsatsningar.Byggsektorn utgör således ett gynnsamt expansionsområde för svensk export. Detvisar sig även att de delar av materialindustrin som varit särskiltframgångsrika på exportmarknaden har haft mer än normala inslag av forskningoch utveckling inom sin verksamhet. Rådethar i sin skrift redovisat exempel på angelägna områden för forskning ochutveckling. Detta är inte ett försök att åstadkomma en heltäckande bild av denforskning och utveckling som behövs inom sektorn , men genomen relativt utförlig beskrivning av exempel har rådet velat konkretiserabeskrivningen av forskningsbehovet och markera vissa strategiska vägval. Rådethar också markerat att sektorn får räkna med ökad internationell konkurrenssåväl på hemmamarknaden som på utlandsmarknaden. Bedömningenav behovet av forskning och utveckling inom byggsektorn bör vad gäller volymenbygga på följande utgångspunkter. Beträffande FoU rörande teknik ochproduktion, förvaltning, materialtillverkning och Prop.1982/83:151 73 byggandepekar erfarenheterna på att en FoU-volym om av förädlingsvärdet tycksvara ett minimum för att säkerställa en hygglig konkurrenskraft på såväl hemma-som utlandsmarknaden. De mest framgångsrika branscherna satsar betydligt mer.Vad som ovan sagts gäller också för material, komponenter och system förenergiförsörjning. Därtill kommer FoU som motiveras av statsmakternas ambitionatt begränsa oljeimporten och att avveckla kärnkraften. Beträffande FoU rörandeplanering, bostadsförsöijning, förvaltning m.m. bör utgångspunkten vara att denkommunala planeringen liksom fastighetsförvaltningen berör hela det befintligabyggnadsbeståndet, som representerar mer än tredubbla värdet av BNP. Vidareslussas f.n. drygt 20 miljarder över statsbudgeten till bostadsförsöijningen. FoU-volymenbör anpassas till vad som är lönsamt med hänsyn till de avsatta resurserna. Ibyggsektorn ligger många branscher som nämnts långt under den kritiska 4%-nivån.Mot bakgrund av tillgänglig statistik finner rådet att den totala omfattningenav forsking och utveckling inom byggsektorn sannolikt inte överstiger 1 miljardkronor . Minst4 miljarder kronor borde totalt satsas på FoU inom byggsektorn. En störresatsning skulle vara önskvärd. Med tanke på den låga nivå satsningarna f. n.befinner sig på är det inte möjligt att komma upp till den önskvärdanivån på FoU-volymen. Avgörande för vilken ökningstakt som skall väljas och ivilken utsträckning statsmakterna bör bidra med medel är tillgången påframförallt personella resurser och utbildningskapacitet. Det är angeläget attden statligt finansierade forskningen, central branschforskning samt forskningfinansierad av företag, kommuner och bostadsförvaltande organisationer baseraspå samma uppfattning om byggsektorns framtid och på vad som är strategisktviktiga områden för forskning och utveckling. Byggsektornär en sektor där det lämpar sig att ha en förhållandevis stor och samlad FoU-verksamhet.Mycket av kunskapsunderlaget kan och bör användas av många företag och kommunertillsammans. Den grundläggande forskningen och en del av utvecklingsarbetetsamt experimentbyggandet lämpar sig väl för statlig finansierig. En kraftigsatsning på FoU med statliga medel inom byggsektorn torde också vara en lönsaminvestering från samhällsekonomisk synpunkt. Ju närmare tillämpning man befinersig, desto viktigare är det att företagen själva utvecklar sina mer företagsspecifikakunskaper.