prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — Denändring av arbelsuppgifteraas inriktning i enlighet med vad nu angetts medföratl FCF inte delar kommitténs uppfattning atl en besparing motsvarande fyrapersonår kan göras (fyra personår ulgår frän en bemanning på elva personår).FCF bedömer atl arbelsuppgtflerna blir av den omfattningen all fler personår änf. n. kommer all las i anspråk helt eller delvis för utbUdnings- och tUlsynsverksamhetpå värripliktsförmånsområ-del i dess helhet. Därigenom kan inle av kommitténföreslagen besparing genomföras med bibehåUen målsättning alt svara upp motlagstiftningens krav på tillsyn och utbildning. FRIhar intet alt erinra vad gällei- delegering och förändringar av familjebidragsärenden.InstUutet viU framhålla all av ärendebdaslningen på FCF försvinner omföreslagna bidragsddegeringar genomförs. Del är dock viktigt att FCF fiUgodogörsig personalbesparingarna. Underhand har RFV till kommittén lämnal vissa uppgifter belräffande beräknatresursbehov vid en överflyttning av familjebidragshandläggningen tiUsocialförsäkringsadministrationen. Även dessa beräkningar inrymmer enbetydande osäkerhet. Med hänsyn tUl de tidigare nämnda svärighe- 1982/83:115 77 temaatt få adekvata beräkningsunderlag har vid beräkningen endast gjorts antagandetall tyngdpunkten i handläggningen ligger på bosladsbidragssi-dan. Därför harberäkningama utgått från den handläggningstid som f n. fillämpas hosförsäkringskassoma vid handläggning av kommunalt bo-stadsliUägg tiUfolkpensionärer. Hur rättvisande för det verkliga resursbehovet som en sådanjämförelse är kan inte avgöras utan närmare studie. Allmänt belräffande enöverföring av familjebidragshandläggningen tillsocialförsäkringsadministrationen kan dock följande nämnas. Om administrationenöverförs till försäkringskassorna skulle förslagsvis den del av handläggningensom kommittén anser skall ligga på kommunema hanleras på kassornas lokalkontormedan mtinerna som enUgt kommittén skaU ligga på försvarels civilförvaltningkan hanteras av centralkontoren. Sistnämnda mtiner berör bl. a. återkrav ocheftergift, vUket ju är arbetsområden som centralkontoren hanterari bidragsförskotts- och pensionsverksamheten. En sådan administrativ ordningsom nu nämnts skulle medföra betydande servicefördelar för allmänheten. En ochsamma försäkringskassa skuUe härigenom hantera samtliga i ett ärendeförekommande mtiner, vilket underlättar för allmänheten. F.n. utreds en eventuellöverföring av bostadsbidragsadministrationen tiU RFV och försäkringskassorna.SkuUe en sådan överföring beslutas talar ytterligare skäl för en överföringäven av familjebidragsadminislralionen. Både bedömningsmässigl och mtinmässigttorde samordningsvinster kunna uppnås vid hantering i en och sammaadministration av samtliga förekommande bostadsstöd. Delbärande skälet till att kommittén inte föreslagit atl familjebidragshandläggningenöverförs lill socialförsäkringsadministrationen är att kommittén bedömer deltveksamt humvida någon rafionaUseringsvinst därmed överhuvudtaget uppstår. Medhänsyn tUl vad RFV anfört och med hänsyn fill det synnerligen osäkraberäkningsunderlag för rationaliseringsberäkningar som kommittén presenteratanser RFV att beslut i frågan om den framlida familjebidragsadminislralioneninle bör fattas i enlighet med kommitténs förslag. En överföring avfamiljebidragshandläggningen tiU RFV och försäkringskassorna bör i ställetövervägas. Om så bedöms lämpligt kan som underlag för sådant övervägande ensärskild begränsad utredningsinsats beträffande serviceaspekter ochrationaliseringseffekter göras av RFV i samråd med representanter förförsäkringskassorna. RRVanser att FCF:s roll som tUlsynsorgan och i beslutsprocessen, saml deadministrativa mtinerna som är förbundna med familjebidragssystemel ytterligarebör analyseras. Bl.a. bör härvid övervägas all centraUserabetalningsadministrationen. 1982/83:115 78 Enligtkammarrättens uppfattning kan det ifrågasättas om inte avgörandet av samtligabidragsärenden bör ankomma pä familjebidragsnämn-dema. Den omständigheten alt vissatyper av ärenden är särskill svåra och mindre vanligt förekommande utgör enligtkammarrättens mening inte tillräckliga skäl för all beslutanderätten skall varacentraliserad till civilförvaltningen. Svårigheterna i dessa ärenden liggerofta på kontroll- och utredningsplanel, någol som talar för all inte bara dessafunkfioner ulan även beslutsfunktionen läggs på lokal nivå. Det är då naturligtall även avgörandet av ärendena ankomrrier på familjebidragsnämnderna. Dessahandlägger för övrigt frågor om näringsbidrag ål vämpliktigaunder repetitionsulbildning m. fl. Vidare vill kammarrätten erinra om atlenligl förslag i belänkandet Ersättningar tiU personal i krigsorganisationen(Ds Fö 1982:1) skall vid krig eller krigsfara alla ärenden om näringsbidragavgöras av familjebidragsnämnderna. Förslagelall aUa ärenden om återbetalningsskyldighel skall avgöras av civilförvaltningentillstyrks. besluti fråga om återbetalningsskyldighel överprövas enligl nu gäUande bestämmelser-40§ familjebidragslagen- av . Enligt 41 § samma lag förs lalan mollänsstyrelsens beslut i sådan fråga hos kammarrätten. Enligl den av kommitténföreslagna lydelsen av 42 § familjebidragslagen skaU lalan mol FCF:s beslul ifråga om ålerbelalningsskyldighet föras hos regeringen genom besvär. Såvitt kammarrättenkan bedöma gäller det här frågor av klart rättslig karaktär. Sådana böröverprövas av domstol. Kammarrätten bör därför vara be-svärsinslans övercivilförvaltningen. EnUgl kammarrättens uppfattning bör även frågor omeftergift av återbetalningsskyldighel överprövas av kammarrätten. En sådanordning torde bl.a. innebära en viss förenkling i förhållande tUl nuläget,eftersom frågor om äterbetalningsskyldighet och eftergift dä kan handläggassamtidigt. Kommitténföreslår att en centralisering av vissa svårare och mindre vanligt förekommandeärenden från familjebidragsnämnderna till FCF kombineras med endecentralisering av främst "skälighelsärenden" från FCF lillnämnderna. finner den föreslagna förändringen ändamålsenlig. Enfömtsättning för atl en decentralisering av "skälighelsärenden" liUfamiljebidragsnämnderna inle skall fä oacceptabla konsekvenser i form avoenhetlig rättstillämpning är dock all FCF:s anvisningar rörande bedömningen avdessa ärenden utformas tillräckligt klart och entydigt. Så kan inle alllidsägas vara fallet belräffande nu gällande anvisningar. 1982/83:115 79 Närdet gäller familjebidragen anser förbundet all dessa mycket väl kan. överförasfrån kommunema och försvarets civilförvaltning lUl försäkringskassorna medriksförsäkringsverket som tillsynsmöjlighel. Förbundet anser alt en sådanomläggning skulle medföra en rad administrafiva fördelar. - överförande avfamiljebidragen lill den allmänna försäkringen är ett första steg mot eltgenomförande av socialpolifiska samordningsutredningens förslag i dettaavseende. - Lägre administrationskostnad änvid administrationen enligl nuvarande ordning. Möjligheter lill ytterligaresänkt administrationskostnad då en enhetlig handläggning vid kassorna möjliggörframlida förenklingar av familjebidragssystemel. - Kassorna har tillgäng till eltdatasystem som är uppbyggt med tanke på en eventuell inlegrafion. Systemetinnehåller redan nu uppgifter som kommunemas familjebidragshandläggare tvingasvända sig lill andra myndigheter (bl.a. ) för all få reda pä. (Exempelvis uppgifter om arbetsinkomst och sjukpenningplacering. Enligt vad förbundeterfarit kommer en utredning atl föreslå att bostadsbidrag tillbamfamiljer överförs tiU försäkringskassorna, varvid även dessa uppgifterkommer all innefattas i del cenirala datasystemet). - Enhetligare handläggning pågmnd av gemensamma arbetsrutiner och etl gemensamt datasystem. - Varje lokalkontor har tillgångliU terminalutmstning med direkt åtkomst av regislreringsuppgifler och direktuppdatering av registret. - Kassorna har vana all handläggainkomstprövade förmåner. - Kassorna har gott renommé hosaUmänhelen. - Den enskilde kan lällare la delav information om de förmåner som gäller och vilka bidrag han har rätt till. - Den enskilde kan vända sig filletl och samma ställe belräffande olika former av familjeslöd. Förbundetanser atl kommitténs överväganden om atl i huvudsak bibehålla nuvarandeadministration bygger på etl utredningsmaterial som tyvärr inle uppfyllerrimliga krav vad gäller undersökningsmetodik och statistisk bearbetning.Endasi etl fåtal av de aspekter som kan anses relevanta för överväganden omframlida administration har beaktats av kommittén. Trots della har kommitténtagit slällning i denna fråga. Förbundetanser därför all frågan om familjebidragens administration bör las upp liUförnyad prövning. Även om familjebidragen endast ulgör en ringa del av deförmåner som samhället svarar för är del väl motiverat att la fillvara deförenklingsmöjUgheler och ralionaUseringsvinster som finns atl hämta inom dettaområde. 1982/83:115 80 Enligldirektiven bör särskild uppmärksamhet ägnas möjligheterna lill förenklingar ochkostnadsminskningar i administrationen av värnpliklsför-månema. Kommittén har idelta syfte diskuterat alternativet med en överföring av administrationen avfamiljebidragen till försäkringskassorna. Kommittén anser dock att det ärtveksamt om någon rationaliseringsvinst överhuvudtaget kommer atl uppstå vid ensådan förändring och föreslär därför alt en överföring till försältringskassornaav familjebidragsadministrationen inte sker . styrelsedelar denna uppfattning. Styrelsen anser det välmofiveratalt försvarets civilförvaltning avgör svårare ärenden som dessutom inte ärvanligen förekommande i varje kommun bl.a. ärenden om återbetalningsskyldighet,bostadsbidrag för villafastigheter samt näringsbidrag. Vadgäller kommunemas administration av och kostnader för familjebidrag anfördesociala centralnämnden i sitt yttrande över rapporten "alt bidragsgivningen lillvärnpliktiga och deras familjer är en stallig angelägenhet, som i sin helhetbör administreras och finansieras av statliga organ". Kommunstyrelsen har fidigareenligt beslul i framställning liU regeringen hemställt om åtgärder föröverförande av de kommunala arbetsuppgifterna med avseende påfamiljebidragsverksamheten till eller annat statligt organ. uppfattning bör denna ståndpunkt ligga fasl. Sodalförvallningenhar tidigare bl.a. med anledning av alt ÖB förordat alt egenförmånema skullebelasta försvaret och familjeförmånerna kommunen, uttalat att staten bör ståför samtliga kostnader i samband med vämpliklsljänstgöringen och all administrationendå borde ligga vid försäkringskassoma. Så länge kommunerna har kvar etl visst ekonomiskiansvar och några påtagliga ralionaUseringsvinster inle kan förutses vid enförändrad administration finner inte heller socialförvaltningen skäl all flyttaadministrationen från kommunema. vUlvidare framhåUa all alla ärenden som handläggs av FCF mycket väl skuUekunna decentraliseras lill kommunerna under förutsättning av viss re:>ursförstärkning.Möjligen bör undanlag göras för beslul om eftergift av återbetalningsskyldigheldär intressekonflikter kan uppstå. 1982/83:115 81 Deskäl som anförts för all låta prövning av och beslul i vissa ärendelyper varacentraliserade lill FCF, nämligen för atl upprätthålla kompetensen ochkunskaper om lagens tillämpning är i och för sig riktiga men syslemelförefaller orationellt. Kommunenär för en decentraliserad handläggning av familjebidragsadministrationen ochser här främst fördelar i form av kortare handläggningslider. Ifrågasättas kanom inle administrationen skulle kunna decentraliseras mer än vad utredningenföreslår. Bostadsbidragen gällande villa saml näringsbidragen torde varalämpliga exempel härpå. Med rimliga anvisningar och rekommendationer avrådgivande myndigheter skulle kommunen med fördel kunna svara för handläggningoch beslul i dessa ärenden. Klarasvårigheter synes inom det socialpolifiska fältet föreligga atl finna paralldUlelerlill en centraliserad administrafion av så långtgående slag som familjebidragensvarar för . CentralorganisationenSACO/SR: Vadgäller FCF:s handläggning av familjebidragen anser /detönskvärt att beslutsprocessen decentraliseras tiU de kommunala myndighetema istörsta möjliga ulslräckning. På del sättet kan handläggningsliden avkortas ochlokalkännedom kan få spela en slörre roll vid bidragsbeslulet. Landsorganisationeni (LO): Sålänge nuvarande syslem för värnpUktigas förmåner bibehålls ser LO del som enfördel atl uiredningar rörande dessa frågor behandlas av de kommunala myndighetemasom därvid har möjlighel fiU elt samband med andra insatser av socialpolitisk karaklär. Överbefälhavaren(): Flytlningsbidragetföreslås atl framledes regleras i förordningen om särskild ekonomisk hjälp fillvärnpliktiga. föreslås att de nuvarande reglema i den senareförordningen i övrigt bör gälla även i fortsättningen. Delta biträder ÖB. Anslaget särskildekonomisk hjälp lill värnpliktiga är lUl sin avsikt och 6 1982/83.1 saml. Prop.1982/83:115 82 konstmktioninle alt jämföra med schabloniserade bidrag enligl värnpliktsförmånsförordningenoch familjebidragslagen. Det är avsett all möta akuta och ofömlsedda behov. Föralt fylla sill syfte är det nödvändigt med snabb och obyråkratisk handläggning.ÖB fömtsätter därför alt anslagel, som kommittén föreslår, även ifortsättningen regleras i särskild ordning och handläggs pä förbanden, nära denvärnpliktige och hans behov. Dock bör en justering ske av 1 § i förordningen.ÖB anser all samfiiga, som uppbär vämpliktsförmåner enligl värnpliktsförmånsförordningenbör kunna fä lån eller bidrag enligt nämnda förordning. Detta för alt vid behovkunna hjälpa de som fortsätter på förberedande officerskurs m.m. Naturligtvisbör en viss resiriklivitet finnas - som för värnpliktiga under repetifionsutbUdning,men della kan regleras i ÖB:s verksiäUighetsföreskrifler. Avförarbetena till 11 § familjebidragslagen framgår alt värnpliktigas semesterlöninle skaU beaktas vid fastställande av familjebidragets storlek. FCF anser ilikhet med kommillén all semesterlön som ulgår tiU värnpliktig under tjänstgöringenskaU betraktas som inkomst vid beräkning av behovel av familjebidrag. Förslageltorde i huvudsak drabba de frivilligt tjänstgörande, vUka i allmänhet tjänstgörunder begränsad lid, varför konsekvensen av uteblivet familjebidrag selt molden erhåUna semesterlönen inle kan vara särskUt besvärande. I den mån bidragändock bör utgå får detta regleras i särskild ordning. Överföringenav flytlningsbidrag från familjebidragslagen fill den särskUda ekonomiskahjälpen tillstyrks. FCFanser del lämpligl alt de beslämmelser som reglerar den särskilda ekonomiskahjälpen (FFS 1979:31) skrivs in i värnpliktsförmånsförordningen.Civilförvaltningen har erfarit att den särskilda ekonomiska hjälpen i slor ulslräckningfillämpas på ett säll som inle åsyftas i bestämmelsema, varför behov avomarbetade föreskrifter föreligger. Ävenförslagel beträffande flytlningsbidrag kan tillstyrkas av kammarrätten, omförslaget, som kommittén anser, innebär fördelar. Kammarrätten anseremellertid alt reglerna om flyltningsbidrag i och för sig naturligen hör hemmai familjebidragslagstiflningen. Riksförbundetför sexuellt likaberättigande: Utredningenom de homosexuellas situation i samhället har i en diskussionspromemoriadiskuterat den rättsliga regleringen av homosexuella 1982/83:115 83 samboendeförhållanden.Förbundels remissyttrande över denna promo-moria bifogas. Om någol av de alternativsom diskuterats av nämnda utredning kommer all genomföras, innebär del altfrågan om homosexueUa samboendes rätfigheter enligl farhiljebidragslagenkommer att få sin lösning. Enligt förbundels uppfattning borde dock dennarelativt enkla - och frän annan lagstiftning fristående fråga - kunna lösasredan nu genom mindre ändringar i gällande bestämmelser i familjebidragslagen. 1982/83:115 84 sammanfattning av sittbetänkande (Ds Fö 1982:1) Ersättningar till personal i krigsorganisationen VärnpUktsförmänsulredningen(VFU) har haft i uppdrag atl utreda frågan om vämpliktsförmåner m. m. underberedskap och krig. Ikapitel 2 redovisas och granskas nuvarande förhållanden belräffandeersättningar m. m. till personal som under krig eller krigsfara skall tjänstgörai krigsorganisationen. Enligl utredningensbedömning finns inte nägot för förhållanden i krig anpassat syslem för altbetala ut ersättning till personal i försvarsmaktens och civilförsvarelskrigsorganisation. Detta gäller bäde för dem som tjänstgör som värnpliktigaeller civilförsvarsplikliga och för dem som las i anspräk på annan grund, friviUigteller med tvång. Frånvaron av etl för krig anpassat syslem för ersättning är enbrist i vår beredskap. Kapitel3 behandlar allmänna fömtsättningar för atl utforma etl ersättningssystem förkrigsorganisationens personal. Med hänvisning lilluttalanden av 1978 ärs försvarskommitté hävdar utredningen att ell syslem för ersätlninglill krigsorganisationens personal i första hand bör utformas för all möta dekrav som uppstår vid elt oväntat krigsutbrott. En sådan situation innebär ocksåstränga krav på alt beredskapsåtgärder vidtas i fredslid. Ett ersättningssystem kaninte byggas upp på förtjänstnivån pä den civila arbetsmarknaden i krig. Fredsavtalenpå arbetsmarknaden anses nämligen inte kunna tillämpas i krig. Sannolikt kaninte heller i fred tillämpade mtiner för beräkning och utbetalning av löneranvändas efter ell krigsutbrott. Avsaknaden av en för krig eller andrautomordentliga förhållanden avpassad reglering på arbetsrättens område innebäralt arbetsmarknadens parter inle heller har förulsällningar alt träffaspeciella avtal för krig eller därmed jämförbara förhållanden. Ersättningenlill personal som tjänstgör i krigsorganisationen anser utredningen böravvägas så att de inkallade får möjlighet att fullfölja sina belalningsåtaganden.Ell generellt belalningsansländ (generalmoralorium) för inkallad persona! Stalsfinansiellasynpunkter bör inte bestämma ersättningsnivån för inkallad personal i krig.Alla måste vara beredda lill uppoffringar och sänkt standard. Problemen löses inlegenom ålgärder som bara berör några grupper av medborgare. Reglernaför beskattning i krig är utformade så all preliminär skatt måste dras enligtskattsedel. Jämkningsbeslut kan förekomma. All ålägga inkalladedeklarationsplikt syns däremot inle rimligl. Då behövs inte heller kontrolluppgifter. Prop.1982/83:115 85 IkapUel 4 redovisas huvuddragen i ell nytt ersättningssystem för krig. Inledningsviskonstaterar utredningen all gmnderna för ersättningen måste vara bestämda ifred. Endasi därigenom kan fillräcklig beredskap erhållas vid ell överraskandeinlett angrepp. Utredningendiskuterar tre principiellt olika grunder för utformning av ersättningar tillpersonal i krigsorganisafionen, nämligen ersättning efter behov, prestafioneller inkomstbortfall. Utredningenförordar all ersättningarna gmndas på inkomslbortfaU. Den komplicerade bUd somfamiljernas sammansättning och inkomslförhållanden numera visar gör del intepraktiskt möjligl all utforma ett behovsprövat system som är enkelt atladministrera. Från rättvisesynpunkt kan också invändningar riktas mot etlsådant syslem. Det är inte heller lämpligl atl införa etl ersättningssystem sombygger på utförd prestation i krigsorganisationen. Om gängse principer för lönesältninglillämpas blir ersättningsnivån orimligt kostsam. En schabloniserad enhetslönpå lägre nivå medför icke önskvärda inkomstomfördelningar. Ersättning grundadpå inkomslbortfaU anses bäst uppfylla de krav som släUls pä syslemel. Ersättningsnivånär vid krigsutbrottet densamma som de har som är kvar i sitt civUa arbete. Deinkallade ges möjligheter att oförändrat bidra lill familjens uppehälle. Denlämpligaste gmnden för etl system som bygger pä ersättning enligt inkomslbortfaUär all på sätt som f. n. tUlämpas vid repefifionsutbildning knyta an lillsjukförsäkringen. Liksom vid repetitionsulbildning bör alltså dagpenning utgå iprincip motsvarande sjukpenning. Dagpenning som beskattas utbetalas som regel lillanhörig. Vissa smärre ersättningsbelopp, fälltraktamenle och befaltningspenning,utbetalas på Ijänslgöringsplalsen. De beskattas inle. Fälttraklamente börmotsvara del för fri kost reducerade traktamente som utgår tiU anstäUdpersonal i fred. ulgår till personal ibefälsbefallningar. Dagpenningenbör bestämmas av de allmänna försäkringskassorna. Utredningen har prövatmöjligheterna att låta andra organ administrera dagpenningsyslemet. Eftersomrisken för kommunikationsavbrolt är stor i krig bör systemet administreraslokall. Utredningen ser inga fördelar all inrätta nya organ eller lägga nyaarbetsuppgifter på befintliga lokala organ. De aUmänna försäkringskassornaadministrerar dagpenningsystemet i fred. Utredningen anser det vara naturligtatt försäkringskassoma bibehåUer denna uppgift i krig. Utbetalningarnaskall kunna fungera ulan datorstöd. Utredningen föreslär all krigsplaceringsordernförses med en talong som den inkallade kan överlämna till anhörig föreinställelsen. Talongen utgör bevis för atl den inkallade är krigsplacerad ochinnehåller utrymme för fullmakt. Den anhörige uppsöker allmän försäkringskassavilken utfärdar s. k. dagpenningbok. ger anhörig räll all lillsvidare ta ul dagpenning på valfri penningmedelsinrällning. Prop.1982/83:115 86 Ersättningssystemetbör omfatta aU personal som tjänstgör i försvarsmaktens (exkl. hemvärnets) ochcivilförsvarels (exkl. verkskyddets) krigsorganisation. Undantag frånersättningsbestämmelserna kan dock göras i den mån avtalsberältigadepersonalkategorier i fred träffat avtal som uttryckligen reglerar förmåner ikrig eller vid krigsfara. Detför krig avpassade ersättningssystemet bör tillämpas då värnpliktiga tjänstgörenligt 28 § vämpliktslagen. Regeringen skall ocksä kunna bestämma att syslemelskaU användas då vämpliktiga tjänstgör enligt 27 § 2 mom. vämpliktslagen ellermotsvarande lagmm för civilförsvarspliktiga. Utredningen anser alt resultatenav pågående försök med särskill avtal vid förhöjd beredskap inom fredsorganisalionensram bör avvaktas innan ställning tas tiU om krigssyslemel skall lillämpas när värnpUktigaeljest inkallas. Kapitel5 behandlar bl.a. frågorna om näringsbidrag, särskilda tillägg och reseförmänersaml ersättningar lill hemvärnsmän. Bestämmelsernai familjebidragslagen om rätt till näringsbidrag i vissa fall anses i huvudsakkunna användas även under krigsförhållanden. Ansökningsförfarandet bör emeUertidanpassas härtill. Ombud för den inkallade bör kunna ansöka om bidrag.Familjebidragsnämnderna bör pröva alla ansökningar. Retroaktiv ersättning börkunna betalas ul fr. o. m. dagen för inryckningen. Desärskilda tillägg som enligl gällande regler utgår vid viss flyg- ochsjötjänstgöring föreslås upphöra all utgå under beredskap och krig. De inkallade föreslås fåfri resa under fömtsättning atl ledighel är beviljad för enskild angelägenhet. Personali del allmänna hemvärnet bör enligl utredningen få ersättning enligl sammaprinciper som vämpliktiga m.fl. förenklat utbetalnings-förfarande föreslåsdock mol bakgrund av de i allmänhet korta tjänstgöringsperioderna. Beloppenbetalas ut i anslutning till tjänstgöringsplatsen och bör vara skattefria.Ersättningsnivån har fastställts med hänsyn till delta. Ikapitel 6 redovisas de åtgärder som krävs för all förslagel skaU kunnagenomföras. Utredningenföreslår all beslämmelser om ersättning lill personal i försvarsmaktens ochcivilförsvarels krigsorganisafion skrivs in i lag. De närmare fömtsättningarnaför olika typer av ersättningar samlas i en särskild förordning. De speciellabestämmelserna om näringsbidrag i krig tas likaså in i en särskild förordning.Utkast fill författningar bifogas. Berördamyndigheter bör ge information till krigsplacerade om systemets utformning.Vidare måste system och arbetsmfiner detaljutformas inom förvarsmaklen och civilförsvaretsaml för civila organ, främst försäkringskassorna och penningmedelsinrällningarna. Kapitel7 innehåller ekonomiska beräkningar över kostnader för fredsförberedelser ochkostnad i krig. Prop, 1982/83:115 87 Desammantagna kostnaderna för förberedelser i fred begränsas lill enengångskostnad på drygt 1 milj. kr.