prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — heten alt hålla etl ränteläge som är lillräckligt högtför all möjliggöra slats-skuldsfinansieringen och elt valutainflöde men som inteblir alltför högt med hänsyn till avkastningen på realkapilalinvesteringar. Föreningen anseratl risken är alt uppgifterna är oförenliga och all del resulterar i alt näringslivet trängsut från kredilmarknaden. Enligt Lantbrukarnas Riksförbunds (LRF) uppfattningutgör problemen på kapitalmarknaden nyckelfrågor för den samhällsekonomiskautvecklingen. Lantbruket såväl som näringslivet i övrigt riskerar att på grundav höga räntekostnader och brist på långfristigt kapital få allt svårare atl finansieranödvändiga och samhällsekonomiskt önskvärda investeringar. En hårdnandekonkurrens mellan näringslivet och staten om det tillgängliga kapitaletriskerar näringslivets expansion. En allt överskuggande fråga ipenningpolitiken är därför all förhindra att en för stor stafiig upplåningdriver upp räntan. i (LO) anser allränteutvecklingen är etl slörre problem än oljepriserna men alt LU går förbi detta alltförlätt. En räntesänkning framstår som ytterst angelägen från investeringssynpunklframhåller LO. Fullmäktige iriksbanken godtar ej utredningens slutsats att regleringarna påkreditmarknaden bidragit till atl försämra den relativa lönsamheten förindustrin. Man pekar i stället på atl regleringarna möjliggjort en lägre räntenivå ochdärigenom skyddat de produktiva investeringarna. Utlåningen industrin hardessutom prioriterats i förhållande lill hushållsutlåningen,som annars på grund av större ränteokänslighel skulle ha kunnat konkurrera utindustrin. Fullmäktige menar också att en friare räntesättning med åtföljande högre räntenivå via stigandestatsskuldsräntor och högreskatteuttag skulle ha medfört ett högre kostnadsläge i ekonomin. Fullmäktigekritiserar utredningens uppläggning av kredilmarknadsana-lysen, speciellt vadgäller möjlighelerna alt styra penningmängden. Ansatsen att värderautvecklingen med utgångspunkt från tillväxten av den monetära basenanses olämplig vid den givna institutionella ramen i . Man menar atl ien marknad med likviditetsbehov för bankerna, innefattande även statspapper, och utanbegränsningar för bankernas upplåning iriksbanken, föreligger ingen stabil relation mellan monetär bas ochpenningmängd. Även den beräkningstekniska delen av kreditmarknadskal-kylen kritiseras i vissa delar av fullmäktige.Delta påverkar dock ej utredningens slutsats att upplåningen hos allmänhetenmåste öka betydligt under kommande perioder. Fullmäktige pekarockså på risken för högre realränta än den av utredningen antagna. Idetta sammanhang betonas framför allt inflationsförväntningarnas roll. För attdessa skall brytas krävs troligen av lägre inflationstaktsamtidigt som utvecklingen av statsbudget och bytesbalans måste vridas i positiv riktning. 1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 39 Förteckning över avgivna remissyttranden över Tillväxteller stagnation?, avstämning av långtidsutredning SOU 1982:14. Efter remiss har följande instanser avgett yttrandenöver avstämningen: (), bosladsslyrelsen,invandrarverket, kommerskollegium,konjunklurinsfitutet (Kl), (), (), , , statensjordbruksnämnd, , statskontoret, styrelsen för tekniskutveckling (STU), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) -som bifogat yttrande från Linköpingshögskoleregion - fullmäktige i , fullmäktige i riksgäldskonloret.Centralorganisationen /SR, . i (LO), (), handelskammare.Svenska arbetsgivareföreningen(), . , - tillsammans med , hantverks- och industriorganisalion. , kemiska induslrikonlor och (). 1982/83:100 Bilaga 1.5 1982 årslångtidsutredning 40 1 Inledning................................................................................................... I 2 1980års långtidsutredning .................................................................. 2 3 Denekonomiska utvecklingen .............................. .......... 4 4 1982års långtidsutredning och remissyttrandena.............................. 6 4.1 Allmäntom uppläggning och metod .......................................... ..... 6 4.2 Utredningens analyseroch slutsatser ........................................... 10 4.3 Deninternationella utvecklingen och utrikeshandeln................ 16 4.4 Industrin............................................................................................ 19 4.5 Byggnadsverksamhetoch bostadseflerfrågan ........................... 22 4.6 Jordbruk ochskogsbruk ............................................................... 24 4.7 Arbetsmarknaden ochproduktionskapaciteten........................ 28 4.8 Denoffentliga sektorn..................................................................... 30 4.9 Finansiellakalkyler ......................................................................... 33 Appendix: Förteckning över avgivna remissyttranden ........................ 39 .neh*««*rte*"'"* Finansplanen (bilaga 1) 1 Bakgrund och förutsättningar .................................................................. 1 1.1 Den internationellabakgrunden ........................................................ 1 1.2 Densvenska utvecklingen ................................................................ 3 1.3 Avstämningenav långtidsutredning ................................... ...... 5 2 Denekonomiska politiken ........................................................................ 7 2.1 Den "tredjevägen" .............................................................................. 7 2.2 Omläggningen av denekonomiska politiken ...................................... 9 2.3 Slabiliseringspoliiiskaöverväganden ................................................. 13 2.4 Finans- ochkreditpoliliken.................................................................. 17 2.5 Sysselsättnings- ochinvesteringspolitiken ....................................... 21 2.6 Subventionerna lillnäringslivet ........................................................... 23 3 Delkommande året ................................................................................. 26 3.1 Deninternationella utvecklingen ...................................................... 26 3.2 ekonomi 1983 ..................................................................... 28 4 Budgetförslaget ........................................................................................ ..... 33 4.1 Budgetpolitikensuppläggning .......................................................... 33 4.2 Budgetförslaget för budgetåret1983/84: statsbudgeten...................... ..... 35 4.3 Budgetförslaget /84: kommunsektorn.................. .... 40 4.4 Budgetpolitiken på längresikt .......................................................... .... 42 5 Avslutning ............................................................................................... 46 1 Vissaöversynsfrågor ............................................................................... 48 2 Kassahåliningsfrågor ................................................................................ 49 2.1 Vissatekniska aspekter....................................................................... 50 2.2 Beslutade och aktuellaåtgärder inom det uppbörds-tekniska området 51 2.3 Aktuella åtgärderavseende de statliga utbetalningarna m.m................ ..... 52 3 Taxoroch avgifter ...................................................................................... 54 4 Stadigakredilgaranfier ................................................................................ 55 5 Budgettekniskafrågor .............................................................................. 59 6 Rationaliseringoch kostnadsbesparingar inom .. 61 7 Statsbudgetenbudgetåren 1982/83 och 1983/84 ...................................... 62 7.1 Underlag förberäkningarna ................................................................ 62 7.2 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /83 62 7.3 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /84 ........ 65 7.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1982/83 och 1983/84 .... 74 Diagram- ochfigurförteckning ................................................................. 78 / 1982/83. 1982/83:100 Innehåll 2 Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget Bilaga 1.2 Riksrevisionsverkelsinkomstberäkning Bilaga 1.3 beräkning av budgelulfallel för /83Bilaga 1.4 Vissa tabeller rörande denstatsfinansiella utvecklingen m.m. Bilaga1.5 Remissyttrandena långfidsulredning Bilaga 2 tillbudgetpropositionen 1983 Prop.1982/83:100 (punktema 1-13), statsrådet I. (punkt 14) Anmälan till statsbudgeten för /84, såvittavser för flera ,huvudtitlar gemensamma frågor 1 Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. För det storaflertalet statstjänstemän och för vissa andra arbetstagare i offentlig verksamhettillämpas f.n. de lönevillkor som framgår av det allmänna avlöningsavtalet förstatliga och vissa andra tjänstemän (AST), som träffats dels mellan statensarbetsgivarverk (SAV) samt Centralorganisationen /SR, ochTCÖ:s statstjänstemannasektion (TCO-S) och dels mellan SAV och (). För vissa högretjänstemän - främst chefstjänstemän - fastställs lönen enligt avtalet den27 maj och om system för lönesältning av chefstjänstemän (chefslöneavtalet). Enligt det allmännapensionsavtalet gäller statens allmänna Ijänstepen-sionsreglemente(1959:287) SPR med anslutande föreskrifter i väsentliga delar som kollektivavtali den omfattning de avser statligt lönereglera-de tjänster. Pensionsförmånernaför de icke-slaUiga arbetstagare med statlig pensionsrätt som faller utanför SAV:sförhandlingsområde regleras genom direkt tillämpning av SPR med anslutande föreskrifter. Lönevillkoren förvissa statligt anställda läkare framgår av ett avtal omallmänna bestämmelser för vissa statliga läkare m.fl. (ABL). Till grund för beräkningen av anslagentill avlöningar och pensioner under nästa budgetår har lagts de löne- ochpensionsbelopp som gäller fr. o. m. . Anslagsberäkningeninnefattar ett lönekostnadspålägg om . 1 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 2 I förhållande tilldel löneläge, som låg till grund för beräkningen av lönekostnaderna i budgetproposifionen1982, har medräknats de ramar som myndighetema disponerar den 1juli 1982-den 30 juni 1983 enligt avtaletden om lokala löneföihandlingar m. m. inom ATF-områdel(L-ATF) samt senare träffade ändringsavlal. Vissa av de nuvarande löneavtalen upphöratt gälla . Det ärdärför inte nu möjligl all ange vad som kommer all gälla i fråga om anställningsvillkoren för /84.Dessa frågor torde senare få anmälasför regeringen och underställas lönedelegation. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle atlta del av vad jag nu har anfört. 2 Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. I ett allmänttjänsteförteckningsavlal (ATF) har () samt Centralorganisationen /SR, och (TCO-S) fastställtlönegradsplaceringen för de statligt reglerade tjänsterna. Enligt etl avtal den lOjuni 1981 gäller ATF somkollektivavtal även mellan SAV ochSveriges arbetsledareförbund (SALF). /79 har partemaförfogat över ett årligt löneutrymme enligt bestämmelserna i avtalet om lokalalöneförhandlingar m.m. inom ATF-området (L-ATF) samt senare träffadeändringsavtal. Enligt ATF får ändring avanställningsvillkoren för entjänst ske dels i den utsträckning och på del sätt som föreskrivs i L-ATF, dels vid större organisationsförändring ochdels vid annat tillfälle om arbetsgivarenfinner särskilda skäl föreligga. När elt nytt verk inrättas eller en störreorganisationsförändring görs, skall arbetsgivaren lämna berörda huvudorganisationer fillfälle lill förhandling omanställningsvillkoren för ennyinrättad tjänst. I andra fall prövas frågan om anställningsvillkoren för en nyinrättad tjänst av arbetsgivaren. Närarbetsgivaren beslutar om anställningsvillkorenför en ny tjänst, skall hänsyn las lill vad som gäller för andra tjänster inom det aktuellamyndighetsområdet. Beslutet får meddelas först sedan berördaarbetstagarorganisationer har underrättats. Den organisation som vill kan påkalla förhandling i dessa fall. Sådanförhandling förs under fredsplikt. Enligt tjänsteförteckningsavlalel den 17 december 1981för undervisningsområdet (TFU) och tjänsteförteckningsavlalel och den 17juH 1981 för kyrkUga tjänster (TFK) gäller i huvudsak motsvarande regler när en ny tjänst inrättas inom dessa områden. Enligttjänsteförteckningsavlalel för vissa statliga läkare m.fl. (TFL) kan part påkallaförhandling om anställningsvillkoren Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 3 när en tjänst nyinrättas eller direkt berörs av en ändradförvaltningsorganisation.Sådan förhandling förs under fredsplikt. Tjänstemän somomfattas av chefslöneavtalet uppbär i regel lön i form av baslön jämte eltvisst anlal Ijänstelillägg och eventuellt etl personligt tillägg. Antalettjänstetillägg och storleken av det personliga tillägget bestäms av regeringeneller statens chefslönenämnd. Vissa tjänster kan inom ramen för chefslöneavtalet placeras ilönegraderna F 28-F 35. Lönesättningen förde tjänster, som regeringen i budgetpropositionen begär riksdagensbemyndigande all inrätta, har skett enligt de regler som framgår av avtalen.Även när det gäller tjänster, som kan inrättas ulan riksdagensmedverkan, men för vilka regeringen beräknar medel under de olika huvudtitlama,har anslagsberäkningen skelt med utgångspunkt i lönesättningen enligl gällande regler. Jag hemställer attregeringen bereder fillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 3 Verksamheten i Offentliga sektorns särskilda nämnd Som eU led iarbetsrältsreformen (prop. 1975/76:105, InU 45, rskr 404) inrättades Offentligasektorns särskilda nämnd genom elt särskilt huvudavtal (SHA). Nämnden består avsju riksdagsledamöter och sex företrädare för avtalsparterna. Den är beslutförendasi när den är fulltalig. En ny treårig mandatperiod förledamötema i nämnden börjar f. ö. löpa . Nämnden kan enligtavtalet kopplas in, när det gäller förhandlingar om kollektivavtal somrör anställningar hos staten, kommunerna, landsfingen, försäkringskassorna eller ,öm en förhandlingspart invänder att ettbegärt kollektivavtal i någol visst ämne inle bör träffas, eftersom del skulle kränka den politiskademokratin, kan frågan därom hänskjutas till utlåtande,som utgör en rekommendation till partema. Av förarbetena lillarbetsrättsreformen framgår att lill det politiska beslutsområdet hörfrågor som gäller den offentliga verksamhetens mål, inriktning,omfattning eller kvalitet (prop. 1975/76:105 bil. 2 s. 151). Avsikten har varit attdet i första hand skall ankomma på partema atl inom förhandlingarnasram lösa hithörande gränsdragningsproblem och att hänskjutande tiUnämnden sålunda skall ske bara i undantagsfall (anf. 2 s. 155, InU s. 58). Enligt riksdagensbeslut (prop. 1977/78:176, AU 37, rskr 336) skall verksamheten iSHA-nämnden redovisas för . Jag får därförupplysa att det - fram till -inte har hänskjutits något ärende lillnämnden. Jag hemställer atlregeringen bereder fillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 4 Alltsedan år 1979bedriver en verksamhet med utbytestjänstgöringi de nordiska länderna (jfr prop. 1980/81:100 bil. 3, AU 18, rskr 249).Regler för deltagande i utbytet finns i förordningen (1980:848)om utbytestjänstgöring i andra nordiska länder (omtryckt 1981:1270).Informationen om utbytestjänstgöringen handhas av statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN). Intresset för att fådelta i utbytet fortsätter att öka. hade nära 100 anmälningarkommit in till . Med utgångspunkt i en oförändrad medelstilldelning frånNordiska ministerrådet om 200000 norska kr.för att betala deltagamas stipendier, . per tjänstgöringsmånad,och andra kostnadsersättningar har regeringen sett uttolv deltagare för . Därmed kommer totalt 46 svenska statsanställda m.fl. att ha tjänstgjort ivåra nordiska grannländer. Del kan särskilt nämnas alt del varitmöjligt atl se ut den första stipendiat som skall tjänstgöra på . De rapporter somkommer in från de svenska deltagarna i utbytet visar att många och för denoffentliga verksamheten här i landet värdefulla kunskaper har inhämtats. En departementspromemoria med etturval av de rapporter som avser åren1979-1981 är under arbete. Syflel med den är att sprida information om de vunnaerfarenhetema tiU en slörre krets inom förvaltningen. Tanken är attsedan ge ul sådana berättelser. Intresset i de andraländerna för motsvarande utbytestjänstgöring i är ocksåstort, särskilt från finsk sida. Del framgår redan av antalet förfrågningar omtjänstgöringsmöjligheter hos våra myndigheter. har desvenska statsmyndighetema också tagit emol en rad stipendiater, främstfrån och , och sålunda kunnat tillgodose framställda önskemål om att få tjänstgörahär. Sfipendialer även från kan f.ö. väntas i fortsättningen, sedanregler för de danska deltagarnas tjänstgöring har utfärdats. Jag hemställer altregeringen bereder tillfälle attla del av vad jag nu har anfört. Fr. o. m. den 1januari 1983 skall myndigheterna på det statligt löneregle-rade området iallmänhet använda sig av s.k. intresseannonsering vid anställning av byråcheferoch avdelningschefer m.fl. Syftet med denna reform är alt genom en större öppenhet breddarekryteringsunderlaget inför tillsättningenav chefstjänster och därigenom underlätta chefsrörligheten inte bara mellan myndighetema inbördes utanockså mellan myndighetema och övriga sektorer av arbetsmarknaden. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 5 Föreskrifter omintresseannonseringen har tagits in i anställningsförordningen (1965:601,omtryckt 1976:863, ändrad senast 1982:796). Dessutom har enförsöksverksamhet startat som syftar lill atl decentralisera tillsättningenav statliga byråchefstjänster och därmed jämställda tjänster.Försöksverksamheten har begränsats till två myndigheter. Enligt förordningen(1982:797) om tillsättning av byråchefstjänster m.fl. vid statens vägverk ochstatens väg- och trafikinstitul filisätter sålunda numera dessa bägge myndigheter själva tjänsternai fråga. Försöket avses pågå t. o. m. junimånad 1985 och skall därefter tjäna som underlag för överväganden om motsvarande åtgärder inom andra delar avstatsförvaltningen. Till grund förinförandet av intresseannonseringen och för försöket med decentraliseringligger budgetdepartementets rapport (Ds B 1982:4) Statliga chefsfrågor(jfr även Regeringens förordningsmofiv 1982:6). Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 6 Den offentliga sektorns service och förhållande tillmedborgarna En stark offentligsektor är nödvändig för välfärdens utveckling. Staten och kommunerna hartagit etl stort ansvar för sysselsättning, omvårdnad och ekonomisk utveckling.Samhällets åtgärder och beslut påverkar enskilda människors liv på ett annat sätt . Förvaltningsapparatenhar emellertid samfidigt blivit svåröverskådlig och i vissa avseenden anonym.Den omfattande reglering som har vuxit fram kan skapa problem för enskilda medborgare. Del finnsen risk alt människor börjar uppleva sig stå i motsatsställning tillsamhällsförvaltningen eller känner ett avstånd till myndighetema, utanverkliga möjligheter atl påverka utvecklingen. Arbetet med att förbättramedborgarnas möjligheter atl aktivt medverka 1 samhällsomdaningen och atl skapagoda kontakter mellan enskilda och myndigheter måste därför ges en framskjuten plats. Ytterst handlar detom en vidareutveckling av demokrafin och de demokratiska organen i samhället. Den offentliga maktenkanaliseras i det svenska demokrafiskasystemet genom de polifiska partierna och deras företrädare i olika organ påskilda nivåer. Den representativa demokratin fömtsätter att det finnsväl fungerande syslem för att fånga upp och kanaliseraopinioner och värderingar som är gemensamma för stora gmpper av medborgare. Den fömtsätter även att deförtroendevalda har verkliga möjligheter att i det politiska arbetetverka utifrån medborgarnas behov och förväntningar. Även folkrörelsernahar centrala uppgifter i del demokratiska systemet genom att de företräder sinamedlemmars intressen inom skilda sakområden och ger sina medlemmar ochförtroendevalda informafion och utbild- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 6 Genom sin sociala gmndsyn och demokrafiskauppbyggnad ger de viktiga gmpper röst och stämma i samhällsbyggandet. Genom atl de harnära kontakter med sina medlemmar och kan identifiera deras behov kan de ävenlämna förslag på hur behoven bör mötas. Flera av samhällets nuvarande uppgifterär spmngna ur initiativ från folkrörelserna. En fördjupning avdemokratin är angelägen inte minsl i tider av krympandesamhällsekonomi. Anspråken är mycket stora på de begränsade resurser som den offentliga sektornförfogar över. Många vikliga behov ochönskemål kan bara delvis fillgodoses. Under lång Ud framöver måste vi räkna med en utomordentligt stram hushållningmed de offentliga utgif-tema.Omprioriteringar inom ramen för de tillgängliga resursema blir nödvändiga. Avvägningen mellan skilda länkbaralösningar för gemensamma, angelägnabehov och människomas vilja och förmåga till ell gemensamt och solidariskt betalningsansvar blir encentral uppgift. Den offentligasektorn måste effektiviseras genom etl målmedvetet och metodiskt rationaliseringsarbele inom deenskilda förvaltningarna. Det ligger isakens natur att en effektiv förvaltning har bällre möjligheter alt motsvara de krav som ställs från medborgarnassida. Frågor om bestämmandet av serviceinriktning och servicenivå kan därför intebehandlas fristående från effektivitetsfrågorna. harett omfattande utredningsarbete bedrivits med syfte att minska onödig byråkratiinom den offentliga förvaltningen. Flera av utredningarna har behandlat frågor somberör myndigheternas kontakter med allmänheten. Detta har bl. a. gällt frågor omförenklade författningsbestämmelser och förbättrad samhällsinformation,myndigheternas språkbehandling och tillgängligheten av nya lagar ochreformer. De hittillsvarande insatserna har emellertid enligt min mening inte fåtttillräcklig genomslagskraft. Arbetet med altvidareutveckla samhällsförvaltningens service och förhållande till medborgarnamåste bedrivas planmässigt och med huvudinriktning atl stödjamyndigheterna i deras uppgifter atl ge en god service och tjäna medborgarna, förbättrakontakterna mellan myndighetema och medborgarna, effektivisera den offentliga förvaltningen, utveckla den demokratiska insynen i statsförvaltningen, finna nya vägar för atl decentraliserabeslutsfunktioner. Förslag om åtgärderinom ramen för detta program kommer all successivt föreläggas regeringen. Som utgångspunkt gäller attåtgärdema inte skall medföra fler formellapålagor eller innebära ökade kostnader för den offentliga sektorn. Deeventuella kostnader som kan uppkomma skall täckas inom ramen för tillgängligamedel. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 7 Frågor omförhållandet mellan det allmänna och medborgama regleras - fömtom igmndlagaraa i förordningen (1980:900) om statliga myndighetersserviceskyldighet. Den innehåller föreskrifter om skyldighet för domstolar och andrastatliga myndigheter att gå allmänheten till hända med atl lämnaupplysningar och översända handlingar. Vidare regleras i förvaltningslagen(1971:290) frågor om bl. a. talan mol myndighels beslut, komplettering av handlingar, anlitande avlolk m. m. Enligl min mening har inte myndigheternas servicerollgentemot allmänheten i fillräcklig grad kommit fill uttryck i lagstiftningen.Regelsystemet är i första hand inriktat på att säkerställa den enskildes rättssäkerhetoch ett riktigt och rättvistförvaltningsförfarande. Det bör därför övervägas om inte bestämmelserna bör kompletteras med regler för myndighetemas servicetill medborgarna. (Ju 1978:09) ser förnärvarande över förvaltningslagen. Utredningen skall enligt sina direktiv(Dir 1978:85) ta upp både sådana frågor som redan nu regleras i förvaltningslagenoch sådana somförvaltningslagen lämnar oreglerade. Vid översynen av förvaltningslagen bör, enligl direktiven,siktet vara inställt på att reglernaom förfarandet hos förvaltningsmyndigheterna skall vara så enkla ochlättbegripliga som möjligl.