prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — uttalade i detsammanhanget all oljeersällningsfonden borde inordnas i energiverket.Energiforskningsnämnden inrättades i enlighet med beslut (NU1981/82: 30, rskr 1981/82:356) den IjuU 1982. har i tiUäggsdirektiv(Dir 1982:45) fått i uppdrag att bl.a. lämna förslag lill huroljeersällningsfonden kan föras in i verkel. överlämnade i oktober 1982anslagsframställning för budgelårel 1983/84 för statens energiverk, m.m. Medutgångspunkt i resultatet av OKE:s arbete läggs i del följande fram förslagfill riktlinjer för verkets organisation m. m. Flera utredningar harbehandlat styrmedel inom energiområdet. har remissbehandlingenavslutals av dels betänkandet (SOU 1981:69) Pris på energi av kommittén omprinciper för taxor och priser inom energiområdet, dels betänkandet (SOU1981:94) Energisamverkan slal-kommun-nä-ringsliv av utredningen om styrmedelför näringslivels energihushållning, dels energiskatlekommilléns belänkande(SOU 1982:16) Skalt på energi. Avsiklen är all behandla frågan omenergiskallens utformning i en proposition . har fleraandra uiredningar varit i verksamhel. De behandlas i del följande i sambandmed redovisningen av respektive sakområde. I beslul omriktlinjer för energipolitiken ingick riktlinjer för elt samlatenergihushållningsprogram för 1980-lalet. Målet för della programär atl - med beaktande av samhälleliga mål och ekonomiska fömtsättningar - nålägsta möjliga nivå på energianvändningen. Tyngdpunkten ligger med hänsyn lillnödvändigheten av alt snabbt minska oljeberoendet på ålgärder med effekt påkort och medellång sikt. Programmet skall mol bakgmnd av erfarenheterna avvidtagna energihushällningsåtgärder och eventuella behov av ändrad inriktningomprövas i millen av 1980-lalel. (I 1974:5) har ifilläggsdirektiv (Dir 1982:44) fåll i uppdrag all förbereda och inleda arbetetmed all utarbeta underlag för denna omprövning. Från kommeruppgiften alt åvila statens energiverk. Effektiviteten ienergisparandet behöver ökas. En samordnad planering måste utgöra gmnden förkommunernas insatser inom energiområdet. De regler som gäller för kommunernasansvar och befogenheter inom della område kommer därför atl ses över. Även delstatliga energisparslödel kommer alt prövas i syfte atl öka möjlighelerna allstyra slödel fill den bebyggelse där del får bäsl effekt. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 109 Statens industriverkhar i uppdrag atl kontinueriigt bedriva uiredningar om industrinsenergianvändning. 1 verkets uppgifter ingår vidare att bevaka frågor som rörutvecklingen av energianvändningen inom olika industribranscher. För attföra ul kunskaper om energihushällningsåtgärder har verkel medverkat till alt ge ul etl antalenergisparhandböcker för bl.a. olikaindustribranscher. har energisparhandböcker publiceratsavseende bl.a. tegel-, plast- och trävamindustrier. Tillkomsten och lokaliseringen av nybyggnad, ellerutbyggnad av vissa störte industriella eller liknande anläggningar skall enligt136a § byggnadslagen prövas av regeringen från bl.a. energisynpunkt. harregeringeni beslul i elt anlal ärenden som avsett utvidgad verksamhel fastställtsärskilda villkor i fråga om energihushåUningen. I det samlade energihushållningsprogrammel för 1980-taletingår som en viktig del den tioåriga energisparplan för befintlig bebyggelse somriksdagenbeslutade om (prop. 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/ 78:345). Planen har omprövats avriksdagen (prop. 1980/ 81:133, CU1980/81:37, rskr 1980/81:384). Riktpunkten för verksamheten är nu en nivä sommotsvarar en minskning av den årliga energianvändningen ibyggnadsbeståndet med ca bmtto, varav en mindre del beräknas komma altgenomföras efter är 1988. bevakar i sitt arbete rörande hushållensenergianvändningbl. a. marknadsföring av produkter inom energiområdet. Verket genomför ocksåprovning av olika produkter inom energiområdet. Rikfiinjer förenergisparande inom transportområdet har angetts genom riksdagenstrafikpolitiska beslul (prop. 1978/79:99, / 79:18, rskr1978/79:419). Elt särskUt program för energisparande inom laslbilstrafikengenomförs f. n. av iransporlrådet i samarbete med berörda organisafioner. Enligt förordningen (1976: 757) om vissa ålgärder inomstatsförvaltningen för att minska förbrukningen av energi skallenergisparkommittén bl. a. efter samråd med lämna föreskrifter omarbetsuppgifterna för energisparledare, som utses av resp. myndighet.Energisparkommittén har överlämnat en rapport till regeringen om de statliga myndigheternasenergisparredovisning avseende /82. har vidare lämnat en rapport om ensärskild energisparkampanj som kommillén har genomfört.Kampanjen syftade fill att stimulera fastighetsägare och förvaltare avflerbostadshus alt vidta lönsamma energihushällningsåtgärder. Kampanjen harbedrivits i nära samarbete med , , och . I syfte atl verkaför en övergång från blekt lill oblekt papper i förpackningar harenergisparkommittén haft i uppdrag atl genomföra vissa överläggningar.Kommillén har i en rapport redovisat resultatet av genomfördaöverläggningar med papperstillverkare, förpacknings- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 110 fillverkare och förpackningsanvändare. Kommitténkonstaterar därvid alt av materialet i pappersförpackningar i Sverigeär av oblekta kvalitetersaml all en från energisparsynpunkl positiv utveckling inom detta område synesföreligga. Världens förbrukningav olja minskade enligt det inlernalionella energiorganet, lEA, med 3,8%jämfört med . beräknas minskningen jämfört med bli 3,6%.En fortsall minskning, men i avlagande takt, beräknas ske . För lEA-områdelberäknas minskningen under dessa är vara större än för världen i övrigt. Den minskadeförbmkningen av olja har medfört atl fillgången på olja har varit god på den internationeUamarknaden med stabila priser som följd. De s.k. spolpriserna på råolja har och1982 för flertalet kvaliteterdessutom varit lägre än de officiella priserna. har ocksåpriserna på raffinerade produkter underskridil priserna på råolja vilket har medfört en ekonomisk belastning förförelag med egen rafilne-ring. I är del f. n. elt slortöverskoll på raffinaderikapacilel. För alt möta den minskade efterfrågan på olja och föratl upprätthålla de officiella priserna - f. n. per fal för densaudiarabiska oljekvalile-len Arabian Light som ulgör riklmärke för prissättningen- beslutade OPEC-länderna vid sitt extra möte i all sänka sin produktionsnivåmed . I samband med mötet beslutade all ytterligare minska sin produktion. I uppgickleveranserna av oljeprodukter lill förbrukarna till22,9 milj. m. Detta innebar en minskning jämfört med föregående tolvmånadersperiod och jämförtmed . De störstaminskningarna gäller de tjocka eldningsoljorna, men även leveransernaav tunn eldningsolja har minskal. Kostnaden för nettoimporten av råolja ocholjeprodukter utgjorde avSveriges vamimport. Situationen på den inlernalionella oljemarknaden har medfört all råoljor från Nordsjönhar haft konkurrensfördelar jämförtmed främst råoljor från länder i . var importenav råolja frän knappt 1,6 milj. m' eller ca 9,av den totala importen. För de tre första kvartalen år1982 uppgick importen liU drygt 2,6milj. m' eller av den totala importen. Den minskadeefterfrågan pä olja i saml konkurrensen från den s. k. spotmarknadenmedför lönsamhetsproblem för de förelag som baserar sin försörjning på råoljekonlrakloch egen raffinering. Dessa förelag genomför eller planerar i några fall betydandeinvesteringar för atl kunna förbättra produktutbytet eiler för all kunna behandlalunga, svavelrika råoljor. Energimarknadsulredningen(I 1981:01) har i uppdrag all analysera utvecklingen på de inlernalionellaenergimarknaderna med särskild hänsyn 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 111 fill möjligheter att täcka sina framlida behovav importerad energi. Utredningen väntas redovisa resultatet avsill arbete. Vissa överväganden om konsekvensema av en mer reglerad oljemarknadhar redovisatsi rapporten (Ds I 1982: 11) Tryggare oljeförsörjning med en permanent regleradoljemarknad? Vidare har statens industriverk publicerat rapporten(SIND 1982:8) Försörjningstryggheten för olja, kol och uran - en melodsludie. Det statligaoljebolaget har vidtagit olika ålgärder för all förbättra sitt ekonomiskaresultat. Bl.a. har råoljeköp och raffineringminskals i syfte alt nå en bällre överensstämmelse med bolagets försäljning påden svenska marknaden. väntas bolaget komma att redovisa eltpositivt resullal. Frågor om bolagels verksamhel kommer att tas upp i en proposilion om vissa oljefrågor som jag avserall föreslå regeringen att föreläggariksdagen . Förberedelserpågår för en inlroduklion av naturgas i västra på grundval av leveranser från , det s. k. Sydgasprojektet.I juni 1982 erhöll koncession för Öresundsledningen ochhuvudledningen från fill nära . Genom tilläggsavtal ijuli 1982 har vissa ändringarskett leveransavtalmellan Swedegas och Dansk A/S. innebärfasta leveransåtaganden från dansk sida för försörjningen av gas förSydgasprojektet . En reviderad investeringskalkyloch en ekonomisk analys av har ulförts . Projektet avsesbehandlas i en proposilion om vissa naturgasfrågor somjag kommer all föreslåregeringen att föreläggariksdagen . I september 1981uppdrog regeringen ål all i samarbete medSwedegas förprojeklera en nord-sydlig röriedning för transport översvenskt område av naturgas från tUl kontinenten. Delta projekt.Projekt gastransilering, syftar till att skapa en beredskap för det faU atlrörledningslransporl genom visar sig fördelaktigare än andraalternafiv för transport av gas vid en framlida utvinning av nordnorsk gas. Iapril 1982 utvidgades uppdraget fill vattenfallsverket au omfatta även enanknytande ledning från Tröndelag. Verkel väntas komma alt redovisaförslag fill huvudsträckning för ledningen i . Den fortsattatidplanen för projektet är beroende av bl. a. utvecklingen i . Världshandeln medkol ökar. exporterades ca 270 milj. lon stenkol i väriden av en lolalprodukfion på ca 2800 milj. lon. De största exportländerna var och . Den svenskaimporten av ängkol var 0,6 milj. lon. Merparten förbrukades inomindustrin. Ca 170000 lon förbmkades i värmeverk och kraft värme verk,vilket våren fördubbling jämfört med . Förär 1982 beräknas användningen av kol i värmeverkoch kraftvärmeverk alt äter 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 112 Bland de nya anläggningar som har tagits idrift kan nämnas Igelslaverkel i , som är ulmstal meden svenskul-veckladavancerad teknik för rökgasavsvavling. Koncessionsnämndenför miljöskydd har i ärenden om nya koleldade anläggningar släUl långtgående krav påmiljöskyddsåtgärder. har(JoU 1981/82:35, rskr 1981/82:321) med anledning av prop. 1981/ 82:151 om ålgärder mol försurningen uttalat alldenna skärpta praxis bör gälla för deanläggningar som är aktuella. Jag har i prop. 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska ålgärder m. m. anförtall det är naturiigt all detta uttalandeligger till grund för regeringens agerande i dessa frågor. 1 ell senare skede, när erfarenheter har vunnits, nyaforskningsrön har vidgat kunskapsramarnaoch pågående uiredningar har avslutats och remissbehandlats, finns detanledning att återkomma lill kolels miljöaspekter. Riksdagsbeslutet omålgärder mol försurningen innebar också alt elt statligt slöd skall införas föruppförande av avsvavlingsanläggningar eller andra Ukvärdiga ålgärder. I delföljande läggs fram förslag lill närmare utformningoch finansiering av detta slöd. Riktlinjerna förintroduktionen av inhemska bränslen fastlades i energipoUtiskabeslul . Flera anläggningar för eldning med skogsavfall m. m. haruppförts under är 1982 med slöd från bl. a. oljeersättningsfonden. Vidare haranläggningar för förädling till s. k. pellets uppförts med slöd från fonden. OED har i rapporten(Ds I 1982:6) Uppföljning av oljeersättningsprogrammet konstaterat alt användningen avinhemska bränslen utvecklas så långsamt f. n. alt risken är stor för all deenergipoliliska målen för inte kommer att uppnås inom detta område. OED bedömer atlproduktionsmöjligheternaför inhemska bränslen f n. är tillfredsställande. Problem med altersätta olja med inhemska bränslen kan enligt OED i första hand hänföras lill användarsidan. Vattenfallsverkelöverlämnade till regeringen rapporten . Ett resullal av utredningen är atl vatlenfallsverkel harerbjudit de kommunala och energiföretagen i bl. a.Arboga, och Kumla ell samarbete i syfte all la fram delaljunderlag för beslul om torveldadeanläggningar. hargenomfört motsvarande utredning inom sitt distributionsområde.Sydkraft överlämnade lill regeringen rapporten i Sydsverige1982. De åtgärder som harvidtagits för alt öka användningen av torv som bränsle har inte medfört alllorvanvändningen ökat i önskvärd takt. Regeringen har därför föreslagit ett stödunder i form av elt investeringsbidrag på högsl tillförbränningsanläggningar i huvudsak eldade med torv (prop. 1982/83:50). Oljeersällningsfonden föreslås få 200 milj. kr.i ökade resurser för della stöd. Åtgärder avsesvidtas för alt stärka samhällels inflytande över lorvulvinningen. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 113 Arbetet med atlintroducera alternativa drivmedel, främst metanol, pågår enligl den plan somriksdagen antog vid det energipoliliska beslulel . OED har irapporten (Ds I 1982:12) Strategi för alternativa drivmedel redovisatden närmare planeringen och genomförandet av denna introduktionsplan. Ienlighet med riksdagsbeslutet lämnas i det följande enredovisning av arbetet inom della område. Den internationellamarknaden för uran kännetecknas f. n. av svag efterfrågan med relativilåga priser som följd. bedömer atllångsiktiga kontrakt kan tecknas med utländska leverantörer för all läckadel svenska kärnkraftsprogrammets behov av uran. Uppbyggnaden av etlreservlager av anrikat uran har fortsatt. Av den totalaprodukfionen av elektrisk energi i beräknasvattenkraften och kärnkraften tillsammans ha svarat för . Kärnkraften svaradeför av elprodukfionen. Nio kärnkraflblock är f. n. i kommersiell drift. I ell block.Ringhals 4, förbereds ombyggnad av de s. k. ånggeneratorerna. Konslmkfionsförändringarna harföregåtts av omfattande modellstudier i statens vatlenfallsverks laboratorium i . Sedan ålgärderhar vidtagits i avses motsvarande åtgärder vidtas i denidentiskt lika anläggningen , som t. v. drivs effekt.Ytterligare tvä block. och 3, är under byggnad. Kraflutbytet med denordiska grannländerna resulterade i en nettoimport av ca . uppfördes de tvåvindkraftprotolyperna om ca 3 MW resp. 2 MW.Anläggningarna, den ena i Maglarp i och den andra på på , har beställts genom delstatliga energiforskningsprogrammet.En utvärdering av anläggningarna skall redovisas . Under år 1982träffades en överenskommelse om del fortsatta utvecklingsarbetet påvindkraftsområdel mellan , ,, och . Överenskommelsen innebär ikorthet följande. För en total kostnad av 12 milj. kr. skall intressenterna utformatekniska specifikafioner för nya vindkraftaggregal, anpassakonstmkfionerna till en förserie saml redovisa de tekniska och ekonomiska föruvsättningarna för en sådan serie. Genom della arbete bedöms del vara möjliglatl bibehålla kompelen-sen inom den fillverkande industrin under den lidprovdriflen och utvärderingen av de två prototyperna pågår. Regeringen har inovember 1982 tillkallat en parlamentarisk beredning (I 1982:06).meduppgift alt föreslå en plan för vattenkraftens utbyggnad. Beredningen skallredovisa resultatet av sitt arbete . Elprodukfionens(exkl. egenförbrukning i kraftanläggningarna) fördelning på olikakraflslag (TWh) framgår av följande tabell. 8 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 114 Vattenkraft Kärnkraft Mottryck Kondenskraft, m. m. 3,4 -2,8 3,5 -6,2 5,4 -2,7 Total konsumtion inom landet godkändevåren vissa förslag fill ändringar i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen) (prop. 1981/82:188, CU1981/82:34, rskr 1981/82:306). Ändringarna innebär bl.a. all del är förenat med straffansvar all dra framen koncessionspliktig ledning utan koncession. Syftet med bestämmelsen är all handläggningen av ärenden om tillstånd(koncession) att dra fram och utnyttja koncessionspliktiga ledningar inle skallföregripas. I samma syfte får inteslörre transformator- eller kopplingsstationer uppföras förrän koncession har beviljats för vissa därtill hörandeledningar. Enligl de nya bestämmelserna skall vidare kraflledningsägare varaskyldig atl la bort ledningar och vidta andra ålerslällningsarbelen närkoncession upphör eller ledningen dragilsfram ulan koncession. Lagändringarna har trätt i kraft den IjuU 1982. Mellan ochSverige finns f.n. tre samkörningsförbindelser. Mellan och finns tvåväxelströmsförbindelser, en på 130kV och en på . Mellan och finns en likslrömsförbindelse, den s. k. Konliskankabeln.Genom beslul den 30 september 1982har erhållit tillstånd alt ulföra yllerligare en ledning meUan ochSjälland. Ledningen kommer all byggasparallellt med den befintliga ledningen lill . Kraflbehovet påGolland läcks f. n. lill ca 30 MW genom en likslrömsförbindelse mellanVäslervik och Ygne söder om och lill resterande delar genom lokalaoljebaserade värmekraftstalioner på Golland. Vattenfallsverkel har nyligenerhållit tillstånd all utföra ytterligare en likslrömsförbindelse mellanfasllandet och . Genom den nya ledningen, som haröverföringskapaciteten 130 MW, kan kraflbehovet på Golland under den största delenav året täckas genom överföring av el från fasllandet. En sådan lösninginnebär all nya fossileldade lokala värmekraftanläggningar på Golland intebehöver byggas och alt en väsentlig oljebesparing uppnås. r rop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 115 Uppvärmning avbyggnader inkl. ventilation och tappvarmvattenberedning ulgör av dentotala slutliga energianvändningen i landet. Av netlovärmebehovel inomsektorn bosläder, service m. m. svarar enskUda pannor för medan läcks av fjärrvärmeoch 15%av elvärme. Oljeberoendet inom uppvärmningssektorn är . Antalet bostäder somunder är 1982 har anslutils lill Qärrvärme är ca 50000, varav ca 4000 ärsmåhus. Andelen nyproducerade lägenheter i flerfamiljshus som ansluts lillfjärrvärme är medan av de nybyggdasmåhusen förses med eluppvärmning. har ibefinfiiga bostäder ägl rum ca lOOOOO konverteringar av värmesystemenfrån oljeeldning lill vallenburen elvärme. Oljeberoendet inomgärrvärmeseklorn var under är 1982. Det har reducerats bl. a. genom ulnylljandeav elpannor, värmepumpar och fastbränslepannor. beslutaderiksdagen om en ändring i lagen (1977:439) om energiplanering. Ändringen innebär alt det i varje kommunskall finnas en aktueU plan för all minskaoljeanvändningen i kommunen. Planen skaU var upprättad och beslutad avkommunfullmäktige senast den 1 juli1982. Till hjälp för kommunerna har siatens industriverk utarbetat allmänna råd om utförande av de kommunalaplanerna för atl minska oljeanvändningen. F.n. analyserasplanerna inom oljeersällningsdelegalionen som i nära samarbete med siatensindustriverk har all redovisa förslag lill hur arbetet bör drivas vidare ikommunerna. En rapport härom skall lämnas lill regeringen senast den 1 febmari 1983. Regeringen har i denekonomisk-politiska propositionen (1982/83:50) föreslagit 700 mUj. till slöd föråtgärder för upphandling inom energiområdet och 300 milj. kr. lill slöd lill utbyggnad avdislribulionsanläggningar för Qärrvärme. En delegation med uppgift all handhafrågor om upphandling inom energiområdet har som nämnts i del föregående tiUkallats förall bl. a. besluta i ärendenom dessa slöd. Energiförsörjningeni de tre slörsla tätorterna rymmer särskilda svårigheter och möjligheter. Hurvärmeförsörjningen utformas i dessa regioner har slor betydelse för hela landetsenergisitualion. Jag avser därför alt efter överläggningar med de berördakommunerna återkomma lill regeringeni denna fråga. Siatenskärnkraffinspektion har givit ut kvartalsrapporteröver driften i de svenska kärnkraftverken. I rapporterna redovisasdriftförhållanden, fillgänglighel och sådana driftstörningar som inspekfionen harbedömt som väsentliga från säkerhetssynpunkt. Inga allvarligaolyckstillbud har inträffat , . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 116 Under den årligaöversynen upptäcktes fel på vissa skmvar i reaktorhärden päkärnkraftblockei . Åtgärder har initierats mol de materialproblem som harorsakat felen. De skador på ånggeneratorerna i kärnkraftblockeiRinghals 3, som upptäcktes , har som nämnts i det föregående föranlettetl omfattande utrednings- och utvecklingsarbete för alt modifiera generatorernas konstmktion. De första s. k.återkommande säkerhelsgranskningarna av kärnkraftverken beräknas komma atlslutföras under /84. De lokalasäkerhetsnämnderna vid de fyra kärnkraftverken har tilluppgift alt bl.a. sörja förinformation på del lokala planet om drift- och säkerhetsfrågor vidkärnkraftverket på orten. Nämnderna har till regeringen ingivit sinaverksamhetsrapporter för del första verksamhelsärel. Av dessa framgår altnämnderna har bedrivit sin verksamhet enligt de fastlagda riktlinjerna. Nämnden förhantering av använt kärnbränsle, som inrättades , har i alltväsenlligl etablerat sin verksamhel. Regeringen har beslutat omavgtftsullag för på levererad elektrisk energi från kärnkraftverken.Medlen tillförs en fond som byggs upp för atl finansiera slutförvaring avkärnbränsleavfall och framtida rivning av kärnkraftverken. (I 1979:07), som har i uppdrag atl bl.a.undersöka möjlighelerna au samordna dennuvarande lagstiftningen pä alomenergiomrädel saml aft lämna förslag lillen.bättre uiformad lagstiftning, beräknas atl redovisa sinaförslag. En gemensamsvensk-dansk kommitté har tillsatts för all sammanställa och granskautredningsmaterial som belyser säkerheten vid Barsebäcksverkel med hänsynlill verkets läge nära och den danska huvudstaden. Sverigesdeltaganden i internalionelll energipoliliskt samarbete koncentreras i hög gradlill det internationella energiorganet, lEA. Vid IEA:sministermöte diskuterades framför allt frågan om energipolitikenslångsikliga inriktning i ljuset av lägel pä oljemarknaden. Del noterades allmedlemsländerna har gjort stora framsteg rörande energihushållning ochutveckling av allernativ. Enighet rådde om viklen av all fortsättaansträngningarna all minska oljeberoendet. Det överenskoms alt särskilduppmärksamhet i det fortsatta lEA-arbelel skulle ägnas åt bl. a. frågor om naturgas, kol och energipriser. En ny omgång s.k.examinationer av medlemsländernas energipolitik har ägt mm. Resultatet av examinationer publicerades i juni1982. Inom FN:sekonomiska kommission för , ECE, har verksamheten fortgått inom ramenför kommilléer rörande bl. a. gas och kol. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 117 Del internationeUaatomenergiorganet, , har 111 medlemsstater. Organisationen har lilluppgift atl bl. a. utöva inlernafionell kontroll av klyvbart material och all främja fredligt utnyttjande avkärnenergi. Arbete har pågått bl. a. inomexpertgmpper rörande internationell förvaring av plutonium och hantering av använt bränsle saml inom en kommitté för all utarbeta förslag lill ålgärder för allöka leveranslrygghelen på kärnkraflsområdet samlidigt som krav påicke-spridningsgaranfier upp-fyUs. Inom OECD.skärnenergiorgan, , har ökat intresse ägnats frågor rörande radioaktivt avfall ochkärnsäkerhet. beslötsall intensifiera del nordiska samarbetet inom energiområdet. De nordiskaenergiministrarna möts regelbundet för överläggningar om samarbelsprojekl ochsamarbetsomräden saml för ömsesidigt informationsutbyte. Rapporter om lämpliga samarbetsomräden och förslag lillsamarbelsprojekl har utarbetats rörande energihushållning, energisyslemanalys, inlroduklionav nya och förnybara energikällor, altemativa drivmedel, kolimport saml olja ochgas. Som en följd av del ökade samarbelel inom energiområdet har den nordiskaämbetsmannakommittén för industri- och energipolitik delals i en kommitté för industripolitisktsamarbete och en kommitté för energipoliliskt samarbete. De nordiskaenergiministrarna har i febmari 1982 fastställt en arbetsplan för det nordiskaenergisamarbetel.