prop · G60316 · 1982-12-31 00:00:00 — omvaccinproduktion, m.m; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att vaccinproduktionen vid statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) fr.o.m. skall bedrivas vid en organisatorisktsjälvständig myndighet, statens vaccininsfitut, förlagd i anslutning tiU SBL. Vaccininstttutetskall även tillverka veterinärmedicinska bakteriologiska preparat. 1Riksdagen 1982/83. Prop.1982/83:16 2 Lag om ändring i läkemedelsförordningen (1962:701) Härigenom föreskrivs i fråga om läkemedelsförordningen(1962:701),' dels att i 7 § orden "statens bakteriologiskalaboratorium" skall bytas ut mot "", delsatt 8 § 1 mom. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8§ 1 mom. Vissa bakteriologiska pre- 1 mom. Regeringen, eller den myn- paratmå införas till riket endast av dighet som regeringen bestämmer, föreståndaren för statens bakteriolo- får föreskriva att vissa bakteriologis- giska laboratorium. Härom stadgas ka preparat får föras in till riket särskih. endast av den myndighet som rege- Denna lag träder i kraft . 'Senaste lydelseav 7 § 1970:207 1982/83:16 : Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , ,, , , Tilländer, Ahrland, Föredragande: statsrådet omvaccinproduktion, m.m. har flera utredningar sett över statensbakteriologiska laboratoriums (SBL) lokalisering, verksamhet och organisation. Delegationen för lokalisering av statlig verksamhet'lämnade i betänkandet "Decentralisering av statlig verksamhet - ett led iregionpolitiken (SOU 1970:29)" förslag om omlokalisering av ett stortantal statliga myndigheter från till orter utanförstorstockholmsområdet. Delegationen fann att skäl förelåg för att vänta med ettställningstagande i fråga om utflyttning av bl.a. SBL. Delegationen anmäldevidare att den skulle fortsätta utredningsarbetet och därvid undersökamöjligheterna att omlokalisera även delar av myndigheter och verk. Riksdagentog ställning fill förslagen (prop. 1971:21, InU 15, rskr. ).Härefter överlämnade delegationen sin slutrapport (SOU 1972:55) ivilken ytterligare statlig verksamhet, däribland SBL, föreslogs bli omlokaliseradefrån . Delegafionen anförde att inga avgörande hinder visats moten omlokalisering av SBL. Den förordade att laboratoriet skulle omlokaliserastill . Delegafionen menade dock att förflyttning av en så stor och 1 Budgetchefen , ordförande,planeringsdirektören , byråchefen , departementsrådet , kanslirådet . 2 Budgetchefen , ordförande,byråchefen , departementsrå det , kanslirådet , planeringsdirektören . Prop.1982/83:16 4 komplicerad institution som SBL krävde en omfattandeplanering och sannolikt måste genomföras successivt . Med hänsyntill de komplicerade förhållandena vid en omlokalisering av SBL, bl.a. kravenpå att tillgodose den bakteriologiska och virologiska servicen i ,att ordna en samverkan med landstingsorganen i mottagningsregionen samt atttrygga en oavbruten verksamhet vid SBL, förordade delegationen att formerna förSBL:s omlokalisering skulle utredas av särskilda sakkunniga. Föredragande departementschefen konstaterade i prop.1973:55 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet att vissa delar av SBL:sverksamhet har en närmast lokal anknytning till . En omlokaliseringskulle därför endast komma att bli aktuell för ca 400 befattningshavare. Medhänsyn till vad remissmyndigheterna anfört över delegationens förslagbeträffande omlokalisering av SBL anmäldes i propositionen att regeringensamtidigt beslutat uppdra åt särskilda sakkunniga' att inte bara utredaformerna för en omlokalisering av SBL till utan även de närmareförutsättningarna för en sådan. De sakkunnigas förslag borde avvaktas, innanslutlig ställning togs till frågan om SBL:s lokalisering. (InU 1973:22) instämde idepartementschefens uppfattning att ytterligare överväganden om SBL:s omlokaliseringvar nödvändiga och hemställde att måtte bifalla förslaget. Utskottetförutsatte att frågan på nytt förelades oavsett det resultat som utredningsarbetetledde fram fill. beslöt i enlighet med utskottets förslag. De sakkunniga inriktade sitt arbete främst på att sökaklarlägga förutsättningarna för en eventuell flyttning av SBL fill Umeå.Formerna för en utflyttning utreddes i den utsträckning som bedömdeserforderlig för ett ställningstagande i omlokaliseringsfrågan samt för attunderlätta planeringen av en eventuell utlokalisering. överlämnade de sakkunniga betänkandet (Ds S1975:5) Förutsättningarna för en flyttning av statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) fill . De sakkunniga konstaterade att verksamheten vid SBL äruppdelad på tre huvudfunktioner, nämligen diagnostik, preparatförsörjning ochepidemiologisk övervakning. SBL:s främsta uppgift inom diagnosfiken är attfullgöra vissa centrallaboratoriefunktioner på riksplanet. Utredningen ansågsig kunna slå fast att vissa grundläggande medicinska förutsättningar saknasför att kvalitativt och kvantitativt upprätthålla dessa riksfunkfioner på nuvarandenivå efter en flyttning till . Den diagnosfiska verksamheten borde därförenligt utredningens mening inte flyttas till . På grund av de starkasambanden mellan SBL:s centrallaboratorieuppgifter inom diagnos- ' Medicine doktorn , ordförande,landstingsrådet t. o. m. , universitetsrektorn fr. o. m. , landstingsrådet och professornHolger . 1982/83:16 5 tiken och den epidemiologiska övervakningen bör enligtutredningens mening inte heller en flyttning av den epidemiologiskaverksamheten till komma ifråga. Utredningen fann däremot att en utlokaliseringtill av tillverkningen av vaccin m.m. är möjlig. Utredningen ansåg att produktionsavdelningenorganisatoriskt skulle tillhöra SBL bl.a. för att garantera ett fortsattsamarbete mellan produk-fionsavdelningen och SBL:s övriga avdelningar. Ävenvikten av fortsatt sarnarbete med andra institufioner i stockholmsområdetframhölls. Utredningen pekade också på att en viss förstärkning av demikrobiologiska forskningsresurserna i är nödvändig för att trygga SBL:s produkfion.Investeringskostnaderna vid en flyttning fill beräknades fill 88 milj.kr.De alternativa kostnaderna för erforderliga investeringar i beräknades fill30 milj.kr. Flertalet remissinstanser instämde i utredningens förslagatt den diagnostiska och epidemiologiska verksamheten borde vara kvar i Solna.Beträffande förslaget om produktionsavdelningens lokalisering var meningarnadelade. Flera remissinstanser pekade på de ölägenheter som kan väntas uppkommatill följd av en geografisk uppdelning av SBL. Flera remissinstanser hänvisade till de samband somföreligger mellan preparattillverkningen och andra verksamhetsgrenar inom SBL.Vissa remissinstanser anförde dessa skäl mot en omlokalisering av SBL, andramenade att samarbetet mellan produktionsavdelningen och SBL måste garanterasefter en omlokalisering. Några remissinstanser framhöll i detta sammanhang attsambanden mellan epidemiologin och diagnostiken dock är starkare än sambandenmellan dessa verksamhetsområden och produktionen. Några remissinstanserunderströk också att en förutsättning för en flyttning är att garantier kanlämnas för att en fortsatt produktion kan ske utan att preparatens säkerhet,utvecklingsarbetets kvalitet eller beredskapsfunktionerna försämras. Med hänsyn till de kostnadsmässiga konsekvenser och dekritiska synpunkter som kommit fram vid remissbehandlingen av de sakkunnigasbetänkande anförde föredragande statsrådet i prop. 1976/77:100 bilaga 8 attregeringen avsåg att pröva möjligheterna att låta SBL:s verksamhet i desshelhet vara kvar i . Före ett ställningstagande i fråganansågs att bl.a. organisationsformen för vissa delar av verksamheten bordeövervägas ytterligare. Regeringen fillkallade därför enkommitté' med uppgift att utreda vissa frågor om verksamheten vid statensbakteriologiska laboratorium (SBL 77-utredningen). I sitt betänkande (Ds S1978:17) Produktionsavdelningen vid statens bakteriologiska laboratorium ' F. d. generaldirektören , ordförande,avdelningschefen . departementssekreteraren (t. o. m.juni 1978), f. d. överdirektören , medicinalrådet ochdepartementssekreteraren (fr. o. m. ). Prop.1982/83:16 6 samt försörjningen med bakteriologiska preparat harutredningen övervägt och lämnat förslag till bl.a. lämplig verksamhetsform förproduktionsavdelningen vid laboratoriet. I betänkandet behandlades frågor som rör bådetillverkning, kontroll och införsel av bakteriologiska preparat. Utredningen ansåg att det finns skäl att skiljauppgifterna i fråga om preparatförsörjning från övrig verksamhet vid SBL. Produkfionenav bakteriologiska preparat, som intar eii viss särställning inom SBL, skullemed fördel kunna bedrivas vid en organisatoriskt självständig produktionsanläggningförlagd i anslutning till SBL. Genom att frigöra SBL från ansvaret förtillverkningen av bakteriologiska preparat skulle enligt utredningens mening, SBL:sställning som oberoende sakkunnigorgan till markeras tydligare. Vid valetav verksamhetsform för en organisatoriskt fristående produktionsavdelningansåg utredningen övervägande skäl tala för att produktionsavdelningen ombildastill en särskild uppdragsmyndighet som - för att undvika en dubblering av administrafionen- administrafivt bör vara knuten till SBL och så långt möjligt utnyttja SBL:skemiska och tekniska servicefunktioner. Utredningenförordade att en viss särreglering av införseln av bakteriologiska preparatbör ske även i fortsättningen. Det nuvarande importmonopolet för SBL börupphävas och ersättas med bestämmelse om särskilt tillstånd av socialstyrelsenför införsel av bakteriologiska preparat. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av SBL 77-utredningensöverväganden som bilaga 1, dels en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena som bilaga 2. Riksdagenbeslutade att statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) skulle omlokaliserastill . Frågan om lokaliseringen av SVA:s produktionsavdelning skulledock avgöras först efter det att samordning med annan statligläkemedelstillverkning hade prövats. Denna fråga prövades och1972 av den s.k. läkemedelsdelegationen. Bl.a. togs frågan upp om attsammanföra SVA:s och SBL:s produktionsresurser. Delegafionen kom dock fram fillatt övervägande skäl talade mot en sådan organisationsförändring. Den 30 juni1972 beslutade regeringen att även SVA:s vaccin- och serumtillverkning skullelokaliseras till . I beslut uppdrog regeringen åtbyggnadsstyrelsen att projektera byggnader i för SVA:sproduktionsavdelning. Kostnaderna för byggnadsåtgärderna har beräknats fill120 milj. kr. fillsattes en arbetsgrupp inomregeringskansliet med uppgift att med ledning av de tidigare utredningarna göraen samlad översyn av SBL:s uppgifter, organisation och lokalisering. I beredningensuppdrag ingick att utreda om en samordning av humanmedicinsk och veterinärmedi- Prop.1982/83:16 7 cinsk vaccinproduktion, m.m. var lämplig.Beredningsarbetet har letts av professorn , , som av. regeringenförordnades att såsom sakkunnig biträda vid översynen. För attundersöka möjligheterna att samordna produkfionen av bakteriologiska preparatvid SBL och SVA tillsattes en särskild arbetsgrupp inom ramen för det nämndaberedningsarbetet. Arbetsgruppen överlämnade en rapport (Ds S1981:10) Samordning av humanmedicinsk och veterinärmedicinsk vaccinproduktion m.m.Arbetsgruppen föreslår att tillverkningen samordnas inom ramen för ettvaccininstitut, förlagt fill SBL:s produkfionslokaler i . Rapporten har remissbehandlats.En sammanfattning av dels arbetsgruppens överväganden, dels en förteckningöver remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena över rapportenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3 och 4. Chefenför tillsatte en särskild utreda re' med uppdrag att utreda vissa frågor rörande statens veterinärmedicinska anstalts och statens lantbrukskemiska laboratoriums uppgifter och organisa tion m.m., (). Utredaren avlämnade betänkandet (Ds Jo 1981:9) Översyn av statens veterinärmedicinska anstalt. I prop.1981/82:122 om organisafion och finansiering av djurens hälso- och sjukvård, m.m.,vilken har antagits av (JoU 1981/82:31, rskr. 261), har regeringen bl.a.föreslagit.vissa ändringar av SVA:s verksamhet och organisation. Ipropositionen föreslogs att SVA:s produktionsavdelning avvecklas och att rufinproduktionenav veterinärmedicinska preparat bör samordnas med den humanmedicinskavaccintillverkningen. Den rufinmäs-siga tillverkningen av veterinärmedicinskapreparat väntades minska i förhållande till den produkfion som sker f.n. SBL:sverksamhet omfattar huvudområdena diagnostik, epidemiologisk övervakning ochpreparatförsörjning. SBL:s riksfunktion vad avser mikrobiologisk diagnostik,kontroll- och utvecklingsarbete är delvis beroende av att rutindiagnostikbedrivs. Huvuddelen av SBL:s rufindiagnosfik avser prov från länslandsting. 1 detföljande behandlar jag enbart produktionen av bakteriologiska preparat. Avsiktenär att förslag om SBL:s övriga verksamhet skall föreläggas iproposition . 1.2 Försörjningen med bakteriologiska preparat Diagnostik, preparatförsörjning och epidemiologi är degrundläggande verksamhetsgrenarna vid SBL. I anslutning härtill bedriverlaboratoriet Prop.1982/83:16 8 också försvarsmedicinsk verksamhet, forsknings- ochutvecklingsarbete samt håller viss civil och mihtär beredskap mot epidemier.Fackverksamheterna stöds av kemiska, tekniska och ekonomiska/administrafivaservicefunktioner. SBL leds av en styrelse och under denna av enföreståndare. Laboratoriet är organiserat på åtta avdelningar, nämligenbakteriologiska avdelningen, virologiska avdelningen, immunologiskaavdelningen, produktionsavdelningen, epidemiologiska avdelningen, kemiskaavdelningen, tekniska avdelningen och ekonomiavdelningen. En självständigparasitologisk sekfion är direkt underställd föreståndaren. SBL tillämpar programbudgetering. Preparatförsörjningutgör ett program. Övriga program är Diagnostiska undersökningar.Centrallaboratorieuppgifter, Försvarsmedicinsk verksamhet, Epidemiologiskverksamhet och Service till utomstående. Vid SBL finns ca 620 tjänster. Av dessa är ca 100inrättade vid produktionsavdelningen. Avdelningen leds av en professor/avdelningsföreståndare.Inköp och försäljning av preparat sker vid ekonomiavdelningensmarknadsföringssektion. SBL:s produkfion är framför aUt inriktad på att förse densvenska marknaden med erforderliga vacciner och immunglobuliner. Tillverkningoch inköp av bakteriologiska preparat styvs i väsentlig utsträckning av det offenfiigaskyddsympningsprogrammet samt civil och militär beredskapslagring.Beredskapslagringen utgör här en mindre del. Export sker främst till de övriga nordiska länderna samttill vissa utvecklingsländer i form av hjälpprojekt i svenskabiståndsorganisationers regi. Exporten har ökat . Intäkternafrån exporten var 3,5 milj. kr. under /81 och beräknas uppgåtill 8 milj.kr. SBL:s fillverkning av bakteriologiska preparat sker vidlaboratoriets produktionsavdelning. Avdelningen är indelad i enheter i huvudsakenligt en funktionell uppdelning. Sålunda finns fillverkande enheter, enheterför FoU och för kontroll samt enheter för intern service. Särskilda enheter finns för tillverkning av toxoidvacciner,bakteriella vacciner, influensavaccin, mässlingvaccin, poliovaccin samtspecifika immunglobuliner. De kontroller som görs som intern driftkontroll inomproduktionsavdelningen i olika led av tillverkningsprocessen är ofta mer arbetskrävandeän den egentliga fillverkningen. Arbetsfördelningen inom produkfionsavdel-ningenmellan de tillverkande enheterna och kontrollenheterna är i stort utformad så,att de fillverkande enheterna svarar för kontrollen inom fillverkningsprocesserna,medan slutkontrollen sker vid de särskilda enheterna för FoU och kontroll.Vissa kontroller görs också av de kemiska, virologiska och bakteriologiskaavdelningarna. I fråga om vissa oskadlighets- Prop.1982/83:16 9 och verkningsvärdesprövningar utnyttjar produkfionsavdelningenekonomiavdelningens djursektion. Någonentydig åtskillnad mellan rutinproduktion och forsknings- och utvecklingsarbetekan inte göras. I huvudsak är det så att tillverkningsenheterna löser deproblem som uppkommer i den löpande produktionen under det att FoU-enheternasvarar för utvecklingsarbete avseende nya eller förbättrade vacciner, nyproduktionsteknik, utprövning och introduktion av nya kontrolltekniker samtfältprövningar av vacciner. I fråga om forsknings-och utvecklingsarbetesamarbetar produktionsavdelningen med såväl övriga fackavdelningar sominstitutioner utanför SBL. I sortimentet av egentillverkade preparat dominerar f.n.virusvaccinerna. De utgörs av vaccin mot influensa, mässling och polio. SBLförbereder f.n. tillverkningen av ett kombinerat vaccin mot mässling, påssjukaoch röda hund. Tillverkningen av vaccin mot smittkoppor har upphört. Debakteriella vacciner och toxoider som tillverkas är vaccin mot stelkramp ochdifteri, kolera och tyfoid. SBL tillverkar vidare immunglobuliner mot följandesjukdomstillstånd: stelkramp, vattkoppor/bältros och hepafit B. Intäkterna från SBL:s egentillverkade preparat /81 30 milj. kr. Kostnaderna utgjorde 26,5 milj. kr.Hela preparatför-sörjningsprogrammet, dvs egentillverkade preparat och inköptapreparat samt serviceprodukter för extern diagnostik och forskning s.k. hjälpproduk-ter,gav /81 ett överskott om . De inköpta preparaten gavett överskott om , medan hjälpprodukterna redovisade ett negativtresultat om . De hjälpprodukter som ingår i programmetpreparatförsörjning tillverkas huvudsakligen vid djursekfionen (blodprodukter)och vid den kemiska avdelningen. Dessa produkter är avsedda främst fördiagnostiska ändamål och ingår således inte i den egentliga vaccinproduktionen. SVA:s tillverkning av veterinärmedicinska preparat skervid anstaltens produktionsavdelning i . Produktionsavdelningen leds aven professor/avdelningsföreståndare och är uppdelad på tre sektioner förvaccin- och serumproduktion, ett FoU-laboratorium och enheter för gemensammaservicefunktioner. De senare består av substratlaboratorium, disk ochsterilisering, en teknisk sekfion samt djurstallar. Den egentliga vaccinproduktionssektionen är indelad i treenheter, nämligen en för bakteriella vacciner och antigener, en förvirusvacciner och en för blod- och serumprodukfion. Produkfionsavdelningensysselsätter f n. ca 32 personer (exklusive personal för normalblodprodukteroch särskild personal med anledning av SVA:s omlokalisering etc.) för löpandeproduktion och därtill hörande forskning. Produktionen av vaccin avser Prop.1982/83:16 , 10 huvudsakligen vacciner mot bakteriella sjukdomar.Produktionen av virusvacciner är av mindre omfattning. Det planeringsarbete som har bedrivitsbeträffande en nybyggnad för SVA:s produktion på Biomedicinskt centrums områdei har byggt på statsmakternas beslut om beredskap mot mul- ochklövsjuka (prop. 11 s. 85) och lantbruksstyrelsens förslag fillberedskapsplan. SVA tillverkar vacciner mot följande virussjukdomar,nämligen hästinfluensa, parainfluensa (övre luftvägsinfektioner) hosnötkreatur, kattpest och parvovirusinfektion (diarrésjukdom) hos hund.Produktionen av bakteriella preparat som utgör huvuddelen av verksamhetenomfattar vaccin mot pyogenesinfektioner (inflammationer i juver, livmoder ochunderhud) hos nötkreatur och svin, pseudomonasaeruginosa (lunginflammation) hosmink, fölsjuka (koli- och streptokockinfektioner), rödsjuka (bakteriell blodinfek-fion)hos svin, botulinum-C-infektion (tarminfektion) hos mink och babesios (parasitorsakadblodsjukdom, "sommarsjuka") hos nötkreatur. Vidare görs besättningsegna vacciner. Sådana preparatanvänds för att förebygga infektioner i djurbesättningar där smitta redanfinns. I första hand rör det sig om koli-, salmonella- och streptokockinfektioner.Även substrat tillverkas. Intäkterna för SVA:s tillverkade preparat var budgetåret1979/80 4,7 milj. kr. Kostnaderna utgjorde 5,5 milj. kr. SVA:s egentillverkning gav /80 ettunderskott om . (kostnadstäckningsgrad), medan försäljningen avinköpta preparat resulterade i ett överskott om 2,35 milj. kr. (164%kostnadstäckning). Substratproduktionen gick med en förlust av . ochtäckte därmed sina kostnader till . SVA:s totala omsättning-egentillverkning och import - uppgick under /80 till 9 milj.kr. Sammanlagt gav SVA:s preparatförsörjning budgetåret1979/80 ett överskott om 1,5 milj. kr. Det bör dock observeras att resultatetinte belastas med lokalkostnader. För SVA:s produktionslokaler i kostnaderna ca 2,5 milj. kr. Bestämmelser om tillverkning och införsel m.m. Enligt läkemedelsförordningen (1962:701) krävs särskilttillstånd för yrkesmässig tillverkning av läkemedel som inte sker på apotek.Statens bakteriologiska laboratorium och statens veterinärmedicinska anstaltfår dock tillverka bakteriologiska preparat utan sådant tillstånd. Med bakteriologiskapreparat avses läkemedel som utgörs av serum, vaccin, ympämne eller annatpreparat av biologiskt ursprung avsett att framkalla eller påvisa immunitet.Någon begränsning i rätten att tillverka bakteriologiska preparat som helteller huvudsakligen är avsedda för människor (humanmedicinska preparat) finnssåledes inte. Trots detta är SBL den enda tillverkaren av dessa prepart, medundantag för KABl som tillverkar vissa immunglobuliner. Prop.1982/83:16 11 Humanmedicinska preparat får däremot föras in till riketendast av föreståndaren för SBL. Denna begränsning har inte någon motsvarighetbeträffande de veterinärmedicinska preparaten. Av debakteriologiska preparat som SBL tillhandahåller tillverkas vid SBL.Resterande köps från andra främst utländska tillverkare. Huvuddelen av deveterinärmedicinska preparaten importeras. För attett läkemedel skall få tillhandahållas i måste det vara registrerat hossocialstyrelsen, om inte annat är särskilt stadgat. De bakteriologiskapreparaten var fidigare undantagna från kravet på registrering. Efter enändring 1970 gäller emellertid numera i principsamma krav på registrering för dessa preparat som för andra läkemedel.Ändringen innebar dock att de preparat som hölls till salu vid utgången av år1970 fick säljas utan hinder av att de inte var registrerade när kravet påregistrering trädde i kraft intill dess ansökan omregistrering blivit slutligt prövad, under förutsättning att sådan ansökangjordes . Dessa preparat fördes då upp på en s.k.frilista hos registreringsmyndigheten.- Flertalet av de humanmedicinska preparaten är numeraregistrerade och på något undantag när kan registrering förväntas förövriga preparat som är upptagna på frilistan. Inga veterinärmedicinska preparatsom tillverkas av SVA är ännu registrerade. De är frilistade tills vidare. SBL harenligt sin instruktion till uppgift att hålla beredskap mot epidemiskasjukdomar. Vidare skall SBL biträda och myndigheterna inomförsvarsmakten i frågor av betydelse för den civila och militära beredskapen.Socialstyrelsen har det övergripande ansvaret för epidemiberedskap. SBL:spreparattillverkning är i sig en beredskapsfunktion. Vid t.ex. avvägningenmellan egentillverkning och import av preparat är beredskapsaspekten avbetydelse, eftersom det gäller att inte bara säkra tillgången på vissa preparatutan också att inom landet ha ett medicinskt/ vetenskapligttillverkningskunnande. I beredskapsuppgiften ingår också att hålla vissabakteriologiska preparat i lager för såväl civila som militäraberedskapsändamål. Lantbruksstyrelsenhar ansvaret för smittskyddsövervakning och beredskap mot djursjukdomar.Lantbruksstyrelsens förslag fill beredskapsplan utgår från att denproduktionsverksamhet som bedrivs dels skall vara av betydelse för animalieproduktioneni fredstid, dels skapa förutsättningar för fillverkning under avspärrning ellerkrig. För att klara det ökande behovet i ett krisläge behövs vidare vissberedskapslagring utöver den normala fredsmässiga lagringen. Ansvaretför kontroll av egentillverkade och importerade humanmedicinska preparatligger hos . För kontrollen finns särskildastatskontrollanter som förordnas av .