prop · G60394 · 1982-12-31 00:00:00 — Det anmärktes där att den redovisningsmässiga behandlingen av sådantstöd i vissa fall kunde skapa problem för stödföretagen. Som ett exempel pådetta nämndes de regler i aktiebolagslagen (1975:1358) som behandlar likvidationsskyldigheten.I anslutning härtill framhölls att det kunde finnas skäl att i sammanhangetbedöma lån med villkorlig äterbetalningsskyldighet på ett annat sätt än detvanliga. Det anmäldes slufiigen att en översyn av frågan skulle göras inomregeringskansliet. I denna promemoria redovisas resultatet av denna översyn. 2,1 Statliga lån med villkorlig återbetalningsskyldighet StatUgt stöd i form av lån med villkorligåterbetalningsskyldighet, s. k. villkorslån, har kommit till användning i enallt större omfattning . Syftet med sådana lån är ofta attminska den risk som stödmottagaren löper för att elt visst forsknings- ellerutvecklingsprojekt skall misslyckas. Exempel på detta är de s. k. produktutvecklingslånsom kan lämnas av de regionala utvecklingsfonderna i enlighet med förordningen(1978:506) om statligt kreditstöd genom regional utveckUngsfond (ändrad senast1981:649). Ett annat exempel är den stödverksamhet som regleras i förordningen(1979:630) om stöd genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete (ändradsenast 1980:470). Gemensamt för dessa stödformer är att stödet lämnas för attfinansiera visst projekt och att återbetalningsskyldighet kan efterges omresultatet av projektet inte kan utnyttjas lönsamt. En annan typ av villkorslån är individuellt utformade. Ifråga om sådana lån är återbetalningsskyldigheten ofta knuten till låntagarensframfida resultatutveckUng eller tUl beslut om utdelning fiU akfieägarna (s. k.företagsspecifika lån). Som regel gäller beträffande dessa lån att de ihändelse av konkurs eller likvidation skall återbetalas först sedan övrigafordringsägare fått fuU betalning. Som exempel på denna låneform kan nämnas detlån till , varom fattade beslut (prop.1977/78:25 bil. 11, NU 1977/78:32, rskr 108). I detta fall gällde attåterbetalning skulle ske om bolagen fattade beslut om utdelning tillaktieägarna. Prop.1982/83:94 105 Utöver vad som sagts har villkorslån ibland också syftattill att uppnå vissa soliditetseffekler. Denna aspekt behandlas mera i detföljande. Det förekommer numera etl stort antal skilda former avavskrivningslån. Förutsättningarna för om och när avskrivning skall ske ärmycket varierande. skall lånen avskrivas efter viss på förhand angiventid. , och det är kanske det vanligaste, sker en prövning av omlåntagaren uppfyllt uppställda villkor innan beslut meddelas om avskrivning avlänet. Fall förekommer också där lånet omvandlas lill etl amorteringslån medräntebetalning. I motsats till vad som gäller för statsbidrag får låntagarenvanligen ställa säkerhet för lånet. Exempel på detta är de regionalpolifiskaavskrivningslånen som lämnas enligt förordningen (1979:632) om regional-poUlisklstöd. I fråga om dessa avskrivningslån gäller att de lämnas för investeringar imaskiner eller inventarier med vissa procentsatser av investeringskostnaderna.Efter skriftlig ansökan kan hälften av lånebeloppet avskrivas ochåterstoden kan avskrivas . 2.3 Redovisning och beskattning av statligavillkors- och avskrivningslån De grundläggande bestämmelserna om affärsbokföringen finnsi bokföringslagen (1976:125).,Enligl 2 § i denna lag gäller attbokföringsskyldigheten skall fullgöras på ett sätt som överensstämmer med godredovisningssed. Enligt allmänt vedertagna normer för god redovisninggäller att värderingen av tillgångar och skulder i etl företags balansräkningskall ske efter reaUsations- ocb försiktighetsprinciperna. Grundtanken bakomdessa principer är bl. a. alt man skall förhindra redovisning av vinster somännu inte har reaUserats. Av de nämnda principerna anses som huvudregel följaatt elt lån, även om det är villkorligt, skall skuldföras när det erhållits ochredovisas som en intäkt när det efterskänkts. Skattemässigt gäller i princip att ett uppburet lånebeloppinte är skatteplikfig intäkt och alt återbetalning av lånet inte äravdragsgill. Det sagda är huvudregel även för villkorslån. Etl statsbidrag utgördäremot en skattepliktig intäkt, om beloppet används för atl bestrida kostnadersom är avdragsgilla. Ett bidrag som skall användas för att anskaffatillgångar som är avdragsgilla i form av årliga värdeminskningsavdrag ärskattefritt. Å andra sidan går mottagaren miste om rätten fill skattemässigavärdeminskningsavdrag på tillgången. Enligt en särskild bestämmelse i anvisningarna till 19 §KL skall reglerna för beskattningen av statsbidrag lillämpas på vissaavskrivningslån. Regeln motiverades 1973 med atl del i praktiken inte fannsnågon skillnad mellan etl statsbidrag och vissa avskrivningslån eftersom någonåterbetalningsskyldig- Prop,1982/83:94 106 het inte förelåg vare sig för lånet eller bidraget. I fräga om vissa företagsspecifika villkorslån genomfördesår en ändring i anvisningarna tiU 19 § KL (prop. 1977/78:79, SkU 20, rskr119). Ändringen innebär atl regeringen, om synnerliga skäl föreligger, kan gefillstånd fill att ett statligt stöd i form av lån, för vilket återbetalningsskyldighetenär beroende av företagets resultatutveckling eller liknande omständighet,skall anses utgöra skatleplikfig intäkt i låntagarens näringsverksamhet. Gessådant tillstånd får företaget göra avdrag i den mån lånebeloppet återbetalas.Ändringen syftade närmast lill alt ge de företag som fått sådana lån ökademöjligheter till skallemässig resullatutjämning (jfr prop. 1977/ 78:79 s. 25). Del säll på vilket etl statligt slöd redovisas får, somredan antytts, konsekvenser för soliditeten i ett företag. Etl företagssoliditet visar relationen mellan del egna kapitalet och det totala kapitalet iföretaget. Om företaget redovisar ett statligt stöd som en skuld ochsom en särskild tillgångspost i balansräkningen tar upp ett belopp sommotsvarar skuldökningen, inträder i princip inte någon minskning av det egnakapitalet i absoluta tal räknat. I delta fall ökar ju tillgångarna med iprincip samma belopp som skulderna, (här bortses från den minskning avtillgångsposten som sedermera kan komma att ske genom årligavärdeminskningsavdrag). Soliditeten minskar dock. Om de utgifter som svarar motstödet däremot inte aktiveras, innebär det alt endast skulderna men intetillgångarna ökar i balansräkningen. Därigenom uppstår en förlust som minskardet egna kapitalel i absoluta tal. I ett aktiebolag kan denna minskning ledafill att bolaget blir likvidationsskyldigt. Om etl slöd i stället för atl redovisas som en skuld tasupp som en intäkt, blir lånet resultatförbättrande och ökar därmed företagetsegna kapital. En intäktsredovisning av stödet förbättrar alltså företagetssoliditet och kan även, om det gäller etl aktiebolag, innebära att en hotandelikvidationsskyldighet undgås. Beträffande den redovisningsmässiga behandlingen avstatligt stöd har bokföringsnämnden utfärdat anvisningar (KFS 1980:1, BFN:11). Enligt de anvisningar som bokföringsnämnden utfärdatgäller i fråga om de projektinriktade villkorslånen att de skall bokföras somskulder och att de utgifter som svarar mot lånet får aktiveras. Entillgångspost som svarar mot ett lån som skall återbetalas, skrivs av enligtbestämmelserna i bokföringslagen. Efterskänks lånet helt eller delvis,intäktsförs det efterskänkta beloppet som extraordinär, intäkt och samtidigtkostnadsförs motsvarande balanserade utgift som extraordinär kostnad. Deprojektinriktade villkorslånen och bidragen utgör ur soliditets- ochlikviditetssynvinkel inte några större problem. För avskrivningslånen gäller att de skall redovisas somskulder till dess beslut fattats om avskrivning. skall vanligaavskrivningsregler gälla för de tillgångar som svarar mot lånen. Prop, 1982/83:94 107 jämställa avskrivningslånen med kontantbidrag har såledesinte godtagits för den bokföringsmässiga redovisningen av avskrivningslånen. (B 1980:01) som har till uppgiftatt se över reglerna för beskattning av olika former av företagsstöd, harföreslagit atl den skattemässiga behandlingen av avskrivningslånen skallanpassas lill den bokföringsmässiga redovisningen. De soliditetsproblem som hänger samman medavskrivningslånen är ytterst beroende av de regler som gäller för avskrivningför vissa av dem. Så gäller som nämnts för de regionalpolitiskaavskrivningslånen normall att skulden skrivs av med hälften ochmed resterande del . I en promemoria Översyn av detregionalpolitiska stödet fill näringslivet (Ds 11981:28), som har utarbetats aven arbetsgrupp i industridepartementet, har dock föreslagits ändrade regler föravskrivning av lånen. Reglerna har anpassats fill den bokföringsmässigaavskrivningen av fillgångarna hos mottagaren. Om en sådan förändring genomförsutgör inte heller dessa lån något problem från likviditets- ellersoliditelssynpunkl. Beträffande företagsspecifika lån därålerbetalningsskyldigheten kopplats fill resultatutvecklingen eller liknandeomständighet gäller enligt nämndens anvisningar aft lånen får redovisas somintäkt när de erhålls samt atf återbetalning av sådana lån skall kosfnadsförasvid återbetalningen under förutsättning att regeringen medgett motsvarandebehandling vid beskattningen. Mot denna särregel i fråga om redovisning och beskattningav villkorslån har viss krifik riktats. Sålunda har revisorer anförtbl. a. atl de fann det besvärande atf man tagit skattelagsfiftningen lill hjälpför alt få till stånd redovisningsmässiga förfaranden som från speciellasynpunkter är eftersträvansvärda (revisorers förslag 1979/80:8).Riksdagen har instämt i revisorernas kritik (NU 1979/80:76, rskr 47). Också bidragsskattekommittén har i sitt betänkandeBeskattning av statsbidrag och andra stöd fill företag m. m. (Ds B 1981:17)tagit upp frågan och anfört bl. (s. 16): Kommiftén kan, från de utgångspunkter kommittén haft attbedöma frågan, i stort setl instämma i den kritik som riksdagsrevisorernaframfört mot den redovisningsmässiga och skattemässiga behandlingen avvillkorslånen. Tillämpningen av dispensregeln i nionde stycket avanvisningarna till 19 § KL medför enligt kommittén sådana avsteg från allmäntvedertagna beskattningsprinciper atl den infe bör kvarstå ikommunalskatlelagen. Kommittén föreslår därför atl dispensregeln skallupphävas. Kommittén är medveten om atf det vid den statligastödgivningen kan finnas ett behov av att även kunna beakta stödmoftagarensställning i soliditetshänseende. En lösning av de problem, som sammanhängerhärmed, bör emellertid inle ske med hjälp av skattelagsfiftningen, I ställetbör övervägas om en komplettering kan göras av likvidafionsbesfämmelserna iaktiebolagslagen. Att ta ställning lill denna fråga faller emellertid utanförkommitténs uppdrag. Prop, 1982/83:94 108 Om bidragsskattekommitténs förslag om atf villkorslåneninte skall behandlas som intäkt genomförs kommer det att leda till storaproblem för vissa mottagare av företagsspecifika villkorslån. Lånen har oftalämnats i syfte aft förbättra företagefs soliditet, men kan vid en sådanändring få till följd aft Ukvidationsskyldighet inträder. Från företagens synpunkt kan den redovisningsmässigabehandUngen av etl statligt stöd som en skuld som inte balanseras av någontillgång leda till en minskad soliditet i företaget och i värsta fall till enskyldighet att träda i likvidation. 113 kapitlet aktiebolagslagen (ABL) finns bestämmelser omUkvidationsskyldighet . När aktiekapitalet i ett aktiebolag har gått förloratfill mer än två tredjedelar, inträder under vissa förutsättningarlikvidationsskyldighet. Bolaget skall således träda i likvidafion och upplösas,om inte en viss angiven del av kapifalbristen har blivit fylld inom en vissföreskriven tid. Eft aktiebolag skall alltså upplösas medan det finns eftinte helt obetydligt överskott kvar. Tanken bakom den regeln är aft en rörelsesom befinner sig på väg mot ruin skall läggas ned i lid, medan borgenärernaännu har möjlighet att få betalt. Statliga lån med villkorlig äterbetalningsskyldighet harkommit till allt större användning under senare fid. Syftet är ofta atf iförsta hand avlasta slödmottagaren den ekonomiska risken för att ett visstutvecklingsprojekt misslyckas. I dessa fall knyts länet regelmässigt tillprojektet i fräga och statens rätt fill återbetalning kan efterges om projektetinfe blir lönsamt. I andra fall syftar länet främst till att förbättra låntagarenssoUditel. Det senare har huvudsakligen gällt större företagsspecifika lån och idessa fall har återbetalningen knutits till den framtida resultatutveckUngeneller liknande omständighet, t. ex. beslutad aktieutdelning. En tredje typ avlån med villkorlig återbetalningsskyldighet är regionalpolitiskt stöd i form avavskrivningslån. Som huvudregel enligl redovisningsmässiga principer gälleratl ett lån, även om det är etl villkorslån, skall redovisas som skuld ibalansräkningen. Vid beskattningen gäller som huvudprincip att ett lånebeloppinte är skattepliktigt och alt återbetalningen inte är avdragsgill. Denna huvudregel har även kommit lill uttryck ibokföringsnämndens anvisningar för den redovisningstekniska behandlingen avstatligt stöd (KFS 1980:1, BFN: 11). Bidrag eller lån med villkorligåterbetalningsskyldighet som används för definierade projekt redovisas somskuld i balansräkningen hos mottagaren fill dess beslut har fatlats omeftergift. De utgifter som svarar mot'länet får aktiveras i balansräkningen.För avskrivningslån gäller atl de redovisas som skulder hos mottagaren filldess beslut om avskrivning har fattats. De tillgångar som svarar mol lånetskall avskrivas hos mottagaren Prop.1982/83:94 109 enligt vanliga redovisningsmässiga principer. Iskattehänseende skall dock avskrivningslånen behandlas som statsbidrag. Beträffande företagsspecifika län, däråterbetalningsskyldigheten har kopplats till företagets resultatutvecklingeller liknande omständighet, gäller emellertid enligt nämndens anvisningar, altlånet får redovisas som en intäkt när det erhålls samt att återbetalningen avett sådant lån får kostnadsföras, under förutsättning all regeringen medgettmotsvarande behandling vid beskattningen. Mot denna särregel har viss kritik riktats. Riksdagensrevisorer har anfört bl. a. att de fann det besvärande att man tagitskattelagstiftningen lill hjälp, för att få till stånd redovisningsmässigaförfaranden som från speciella synpunkter är eftersträvansvärda. har i sitt betänkande i stort seltinstämt i den krifiken och anfört att fillämpningen av dispensregeln medförsådana avsteg från allmänt vedertagna beskattningsprinciper att den inte börkvarstå i kommunalskattelagen. Kommittén har föreslagit att dispensregeln skallupphävas. Om förslaget leder till en ändring i anvisningarna lill 19§ KL av angivet slag, torde därav följa att företagsspecifika villkorslån -vars återbetalning är beroende av resultatutvecklingen i bolaget eller liknandeomständighet - i redovisningen alltid skall las upp som skulder. Närlånebeloppet används för att täcka vissa utgifter minskar det egna kapitalel iabsoluta tal räknat om inle utgifterna akfiveras. I etl aktiebolag kan dennaminskning leda lill att bolaget blir likvidationsskyldigt. Ett väsenfiigl syfte med de företagsspecifikavillkorslånen har varit att förbättra soliditeten hos del mottagande företageloch undvika en hotande likvidafionsskyldighet. Delta syfte går förioral omvillkorslånet skall inräknas bland företagets skulder i stället för att som enintäkt öka det egna kapitalet. I fråga om de villkorslån som lämnas för klart definieradeprojekt knyts ålerbetalningsskyldigheten regelmässigt till andra faktorer änföretagels framfida resultatutveckling eller liknande omständighet och lånenskall redovisas som skulder enligt huvudregeln medan mot lånet svarandeutgifter redovisas som anläggningstillgångar. Om dispensregeln ianvisningarna till 19 § KL tas bort påverkar delta inte dessa villkorslån. Skälatt genomföra direkta redovisningsmässiga eller liknande förändringar i frågaom dessa lån synes inte föreligga. Såvitt avser avskrivningslånen föreslårbidragsskattekommittén att den skattemässiga behandlingen av dessa lån anpassasfill vad som gäller i fråga om den bokföringsmässiga redovisningen. De problemsom sammanhänger med det regionalpoliliska stödet i form av avskrivningslänberor på den fidsmässiga avskrivningen av sådana lån. Om avskrivningsperiodernaanpassas till vad som normalt gäller bokföringsmässigt i fråga om de tillgångarsom svarar mot lånet hos mottagaren, försvinner delta problem. Ett förslag avdenna innebörd har Prop,1982/83:94 . lämnats i promemorian Översyn av det regionalpolitiskastödet till näringslivet (Ds I 1981:28) som upprättats inom industridepartementet.I det följande behandlas därför endast de företagsspecifika villkorslånen. Den företagsform som närmast berörs av deredovisningsmässiga konsekvenserna är aktiebolaget. I 13 kapitlet ABL finnsbestämmelser om likvidationsskyldighet. När aktiekapitalet i ett aktiebolag hargått förioral lill mer än två tredjedelar, skall bolaget träda i likvidationoch upplösas, om inte en viss angiven del av kapitalbristen har blivit fylldinom en föreskriven tid. Tanken bakom regeln är att en rörelse som är på vägmol ruin skall läggas ned , medan borgenärerna har möjlighel alt fåbetalt. Genom den redovisningsmässiga särbehandling som gälleri fråga om vissa förelagsspecifika lån, föreligger en möjlighel för staten atlmed rätt till återbetalning under vissa förutsättningar lämna slöd i syfte bl.a. atl förhindra alt förelag blir likvidationsskyldiga. Tas nu särbehandlingenbort måste staten, i de fall del bedöms som angelägel, i stället för lån lämnastöd i form av bidrag ulan möjlighet fill återbetalning för att uppnå dettasyfte. Det torde stå klart alt det i vissa fall av såvälnäringspolitiska som sysselsältningspolitiska skäl är angeläget att statenlämnar stöd i syfte alt undvika likvidation av företag. Det framstår också somrimligl att, i sådana fall då del statliga stödet medför att förelaget lyckasuppnå lönsamhet, staten skall kunna erhålla återbetalning helt eller delvis. Den närmast lill hands liggande möjligheten alt tillgodosedel angivna intresset torde vara att reglerna om likvidationsskyldighet i ABLändras så, all vid bedömningen av om likvidationsplikt enligt dessa reglerföreligger, företaget äger bortse från skuld p. g. a. villkorslån av angivetslag. En sådan ändring bör dock inte genomföras med mindre atl rättsläget inte försämrasför övriga borgenärer. Som villkor för att man vid bedömningen skall bortsefrån villkorslån bör därför gälla dels atl lånets återbetalning är beroende avföretagets framlida resultatutveckling dels om bolaget försätts i konkurs ellerträder i likvidation återbetalning skall ske först sedan övriga borgenärererhållit full betalning. I fråga om lånets återbetalning bör således gälla, altlänet helt eller delvis skall återbetalas ur fritt eget kapital. Omvillkorslånet amorteras samlidigt som del inle medräknas bland skulderna, vidbedömningen om likvidationsplikt föreligger eller inte, försämras givetvisövriga borgenärers rättsläge, i förhållande till vad som gäller. I detsammanhanget förtjänar nämnas atl, trots principiella skillnader, på angivetsätt utformade villkorslån företer påtagliga likheter med s. k. villkorligaaktie-ägartillskott. Sådana tillskott lämnas ofta med villkor om återbetalningur fritt egel kapital och om återbetalning efter fordringsägarna i händelse avkonkurs eller likvidation. Sådana aktieägartillskott upptas inte som skuld iden löpande redovisningen. Med hänsyn till det anförda föreslås atllikvidalionsregeln i 13 kapifiet 2 § ändras på angivet sätt. Lagtekniskt börändringen tas in i tredje stycket i angivna paragraf. Ett lagförslag redovisasi bilaga till denna promemoria. Prop, 1982/83:94 111 Lagändringen innebär, atl, vid den beräkning av det egnakapitalets storlek som måste göras vid bedömningen av om likvidationspliklföreligger, hänsyn inte skall tas fill skuld pä grund av stafiigt stöd i formav lån för vilket skyldigheten lill återbetalning är beroende av bolagetsresultatutveckling eller annan liknande omständighet och som, om bolagetförsätts i konkurs eller träder i likvidation, skall betalas först sedan övrigaskulder lill fullo betalts. De villkorslån som åsyftas är således sådana somomfattas av den nuvarande särregeln i anvisningarna fill 19 § KL. Med statligtslöd avses inte bara slöd direkt från staten ulan stöd inom det statligastödsystemet dvs. även statliga stöd som lämnas via stiftelser eller andrasjälvständiga organ, som fullgör uppgifter inom den stadiga stödverksamheten.En förutsättning för sådan särbehandling är alt återbetalning är beroende avföretagets resultatutveckling eller liknande omständighet. Utanförtillämpningen faller således sådana projektinriktade slöd, där återbetalningenär beroende av projektets resultat liksom regionalpolifiskt stöd i form avavskrivningslån. Prop,1982/83:94 112 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs alt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen(1975:1385) skall ha nedan angivna lydelse. 2 P Det åligger styrelsen att ofördröjligen upprätta ensärskild balansräkning så snart det finns skäl atl anta att bolagets egetkapital understiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet. Visarbalansräkningen atl så är fallet, skaU styrelsen möjUgt tiUbolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidafion. Godkänns ejpä ordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår balansräkningavseende ställningen vid liden för stämman som ulvisar att det egna kapitaletuppgår lill hälften av det registrerade akfiekapitalet, skall styrelsen, om ejbolagsstämman beslutar att bolaget skall träda i likvidafion, hos rätten ansökaatt bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Göres ansökan enligl första stycket, förordnar rätlen attbolaget skall träda i likvidation, om ej under ärendets handläggning ifingsrätten styrkes att balansräkning utvisande att bolagets egna kapitaluppgår till hälften av det registrerade aktiekapilalel blivit granskad avrevisorerna och godkänd av bolagsstämma. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid beräkningen av det egna kapi- Vid beräkningen av det egna kapi- taletsstorlek tiUägges inom linjen en talets storlek skall hänsyn inte las liU post utvisande den ökning av fill- skuld på grund av statligt stöd i form gångarnas sammanlagda värde som av lån eller bidrag för vUkel skyldig- skulle följa, om de redovisades till heten till återbetalning är beroende av försäljningsvärdet med avdrag för bolagets resultatutveckling eller /i/c- försäljningskostnaderna. Beträffan- nande omständighet och som, om de sådana anläggningsfillgängar, bolaget försätts i konkurs eller träder som undergår fortlöpande värde- i likvidation, skall betalas först sedan minskning, gäller dock atl de uppta- övriga skulder UU fullo betalats. ges till anskaffningsvärdet minskat Vidare skaU vid beräkningen inom med erforderliga avskrivningar och linjen tilläggas en post utvisande den nedskrivningar, om därigenom er- ökning av tillgångarnas sammanlag- hälles ett högre värde. da värde som skulle följa, om de redovisades till försäljningsvärdet med avdrag förförsäljningskostnaderna. ' Senaste lydelse 1980:1104. Prop, 1982/83:94 113 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ningstillgångar, som undergår fortlöpande värdeminskning,gäller dock atl de upptages till anskaffningsvärdet minskat med erforderligaavskrivningar och nedskrivningar, om därigenom erhålles ett högre värde. Underlåter styrelseledamöterna atl fullgöra vad somåligger dem enligt första stycket, svarar de och andra som med vetskap häromhandlar på bolagets vägnar solidariskt för bolagets uppkommande förbindelser.Sådant ansvar inträder även för aktieägare som, när likvidationspliklföreligger enligt första stycket tredje meningen, med vetskap härom dellar i beslulatt fortsätta bolagels verksamhel.