prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — I enlighet med regeringens uppdrag har RRV gettsynpunkter på möjliga besparingar och därvid pekat på i första handkonsultstödet, ulbildningsstödel och stmkturgarantierna. Vidremissbehandlingen av RRV:s rapport redovisas en övervägande positiv inställning lillbranschprogrammen, framför allt från induslriorganisa-fioner på branschnivå ochfackliga organisalioner. Tanken på besparingar får - åtminstone vad gäller konsull-och ulbildningsstödel - med vissa undanlaginget gensvar i remissopinionen. För denträbearbetande industrin inleddes budgelårel 1972/73 ell fyraårigt program medbranschfrämjande ålgärder. Programmet har senare förlängts. I branschprogrammelingående ålgärder omfattade från början i sin helhet enbart möbelindustrin ochhar senare successivt utvidgats så atl samfiiga åtgärder nu är öppna även för snickeri- och trähusinduslrierna. Kapacitetsutnyttjandelinom den träbearbetande industrin är fortfarande otillfredsställande. För allunderlätta den nödvändiga anpassningen inom alla delar av den träbearbetandeindustrin förordarjag därför all åtgärderna föriängs med elt år lill all omfalla budgelårel1983/84. Som redovisades förriksdagen i budgetpropositionen 1982 (prop. 1981/ 82:100 bil. 17 s. 34) harstatens industriverk på regeringens uppdrag utrett frågan om ökadvidareförädling inOm sågverksindustrin. Uppdraget har redovisats irapporten (SIND 1980:16) Sågverkens vidareförädling - en omvärldsanalys. har,i arbetet med sin utredning om sågverkens möjligheter lill ökadvidareförädling, analyserat marknadsutrymmet för vidareförädlade produkter.Breda marknadsundersökningar bland snickeriindustrier och trävamdistribulörer iStorbritannien, , , Hollandm. länder visar all del finns ell slort polenfiellt marknadsulrym-me för vidareförädlade trävaror från svensksågverksindustri. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 42 Utifrån sinaanalyser föreslog industriverket all etl femärigl branschprogram försågverksindustrin inrättas för all stödja och stimulera omställningsprocessen molökad vidareförädling. Medelsbehovel, baserat på utredningensslutsatser, beräknades till 11 milj. kr. för ett första verksamhetsår. Vidareföreslogs statliga kreditgarantier på 200 milj. kr. Verkets rapport harremissbehandlats och samtliga remissinslanser är positiva lill ökad vidareförädling vidsågverken. Genomgående anser remissinstanserna alt statliga insatser för altstimulera lill ökad vidareförädling kan vara befogade. Någol förslag lillbranschprogram för sågverksindustrin förelades emellertid inle av dendåvarande regeringen. Del är enligl minmening ytterst angelägel all de möjligheter, som industriverkets utredning anger, så långl som möjligl laslill vara. En satsning på vidareförädladeprodukter inom sågverksindustrin skapar nya arbetstillfällen, som åtminstonedelvis kan ersätta de arbeten som rationaliseras bort genom den tekniska utvecklingen. En sådan satsning gerdärutöver nya möjligheter för mindreoch medelstora sågverk i bl. a. Nortlands inland all överleva och utvecklas. En ökad vidareförädling skulle ocksäge en betydande ökning av exportinkomsterna frän sågverken och därmed bli etl verkningsfullt bidrag lill ätt stärka landelsekonomi. Fömtom del värde som en ökad vidareförädling har försågverksindustrin vill jag peka på de positiva effekterna för den industri somlevererar utmstning till sågverken. Behovet av en ökad marknad förutruslningsin-, duslrin framgår av industriverkets utredning om denna industri,som genomförts parallellt med sägverksulredningen. För alt utnyttja möjlighelernatill ökad vidareförädling krävs investeringar i ny produktionsutrustning isågverken av typen torkar, limningsulmstning, hyvlerier och lamellsåg-ningsulmslning. För alt underlättaför sågverksindustrin alt öka vidareförädlingsgraden och för atl påskyndasågverkens övergång till mer vidareförädlade produkter krävs stödåtgärder föromställning inom sågverken. Jag föreslår därför atl branschprogrammet för den träbearbetandeindustrin vid statens industriverk utvidgas till atl omfatta ålgärder försågverksindustrin. För sistnämnda branschprogram har för budgelårel 1982/83beräknats 8 milj. kr. Mol bakgmnd av vad jag anfört rörande sågverksindustrinsläge och behovel av en viss förstärkning av nuvarande åtgärder för denträbearbetande industrin föreslär jag all branschprogrammel för denträbearbetande industrin räknas upp med . för /84. Gjuieriindustrinomfattas sedan budgelårel 1973/74 av teknisk konsulentverksamhet ochomställningsfrämjande åtgärder samt sedan budgelårel 1974/75 av utbildningsåtgärder.Gjorda utredningar har endasi i ringa utsträckning lett till konkreta åtgärder inom branschen.Av bl. a. detta skäl beslöt all de branschfrämjandeåtgärderna för gjuieriindustrin skall avslutas vid utgången av innevarandebudgetår. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 43 talar enligl branschen och de fackliga organisationernaför en fortsättning av programmet för gjuieriindustrin. Med hänsyn lillbehovel av besparingar i fråga om statens utgifter talar övervägande skäldock för alt pågående avveckling av gjuteriprogrammel som särskill programfullföljs. Del slår dockindustriverket fritt atl vid prioriteringen av resurserna inom del stmktur- ochutvecklingsprogram för övriga industrisektorer, som jag avser all i det följande återkomma med förslag om, även inbegripainsatser för gjuieriindustrin. Branschfrämjandeåtgärder för den gtasinduslrin infördes under budgetåret1970/71. beslutade om ell fortsatt och utökat industripolitiskt ätgärdsprogramunder fr.o.m. /82(prop. 1980/81:89, NU 1980/81:45, rskr 1980/81:296). En viktig del i programmet är branschfrämjande åtgärder inom enram av 22,5 milj. kr., främst avseende insatser för atl främja exporten. Ienlighet med del beslutadeälgärdsprogrammet beräknar jag en ökning med 1 milj. kr. till 8,5 milj. kr. för de branschfrämjande åtgärderna under avseende den glasindustrin del av den treårigaprogramperioden. har föreslagit atl ell struktur- och utvecklingsprogram för övrigaindustrisektorer införs fr.o.m. /84. Utformningen av programmethar industriverket presenterat i en särskild promemoria (SIND PM 1981:14) Programför en aktiv stmkturanpassningspolitik. Enligl förslagel omfattar programmetutrednings- och förhandlingsinsatser i förelagen, slöd lill exportfrämjandeoch andra marknadsföringsinsatser saml finansiellt stöd tillomslällningskoslnader. Verksamheten skall enligl industriverkets förslag varainriktad på såväl krissektorer ochkris- och rekonslmklionsfall som utveckfingsseklorer. Som jag har nämntdrar RRV i sin översyn av branschprogrammen slutsatsen att inga hinder börföreligga för atl som industriverket föreslår använda branschfrämjande ålgärderäven inom andra branscher än krisbranscher. Svensk industrikännetecknas f. n. av en allmänt svag utveckling. Inom delar av industrinbör det enligl min bedömning finnas möjligheter lill ökad tillväxt om hinder av olika slag kunde elimineras.En silualion av detta slag bör mötasmed ell ökal offensivt inslag i strukturanpassningspolitiken. Jag delarindustriverkets bedömning all industripolitiska insatser för all främja ennödvändig stmkturanpassning med fördel kan ske inom ramen för den metodik som f.n. tillämpas för industriverketsbranschprogram verksamhel. En sädanansats möjliggör atl insatserna kan vidtas snabbi samtidigl som de kan genomföras efter en väl genomtänktarbetsmetodik. Härigenom kan undvikas atl slmklurproblem utvecklas fillkrissituationer. Vidare möjliggörsen kompelens- och erfarenhelsuppbyggnad genom all de stmkturpolitiska insatserna ges en fastareorganisation. Mol denna bakgrund förordar jag all etlstmkturanpassningsprogram införs för övriga Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 44 industrisektorer, dvs. för insatser inom branschområdensom inte omfattas av särskilda program. De här anvisade medlen bör omfattaenbart om-väridsanalyser ochandra utredningsinsatser. Delta innebär bl. a. all län och bidrag lill enskilda förelag eller branscher inle kan beviljas inomramen för programmet. Jag förordarall slmkturanpassningsprogrammet inriktas på såväl kris- somutvecklingssektorer. För verksamheteninom övriga industrisektorer beräknar jag 5 milj. kr. under budgelårel 1983/84. Åtgärder förlekoindustrin bör i fortsättningen redovisas under elt särskilt anslag, somjag återkommer till. Sammanlagt beräknarjag alltså för branschfrämjande åtgärder för /84 (14240000-8 5000004-5000000 =) . Behållningen vidutgången av /83 pä anslagsposten Branschfrämjande ålgärder för textil-och konfektionsinduslrierna under reservationsanslaget B 7. Branschfrämjande åtgärdertillförs reservationsanslaget B 8. Branschfrämjande åtgärder förtekoindustrin. Med hänvisning lill vad jag har anförthemställer jag all regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag anfört ombranschfrämjande ålgärder för övrigaindustrisektorer 2. lill Branschfrämjandeåtgärder för budgelårel 1983/84 anvisa reservationsanslag av . Branschfrämjande åtgärder för tekoindustrin Förbranschfrämjande åtgärder för tekoindustrin under innevarande budgetår har 38milj. beräknats under anslagel Branschfrämjande ålgärder. Jag avser all isamråd med cheferna för utrikes-, försvars- och arbetsmarknadsdepartementenföreslå regeringen all i särskild proposition redovisaförslag fill åtgärder avseende lekoindustrin. Jag avser därvid atl föreslå allmedel för branschfrämjande ålgärder för lekoindustrin anvisas under ell nyttanslag, Branschfrämjande ålgärder för tekoindustrin. Anslagel bör iavvaktan pä en sädan proposifion föras upp med etl jämfört med del beräknadebeloppet för innevarande budgetär oförändrat belopp för nästa budgetår. Jag hemställer atl regeringen föreslår all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnel, för / 84 beräkna lillBranschfrämjande åtgärder för tekoindustrin ell reservafionsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 45 Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantiertill företag inom vissaindustribranscher 1981/82 Ulgift 1415823 Reservation 1852120 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 . Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnader förräntebefrielse vid strukturgaranfier som berör förelag inom vissa industribranscher. Strukturgaranfieroch räntebefrielse i samband härmed beviljas enligt riktlinjer som antagits av (prop. 1972:46, NU 1972:32, rskr 1972:195,prop. 1973:57, NU 1973:37, rskr 1973:149, prop. 15, NU 1974:7, rskr 1974:81, prop, 1975:1 bil. 15, NU1975:15, rskr 1975:99, prop.1975/76:100 bil. 15, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415, prop. 1976/ 77:100 bil. 17, NU 1976/77:36, rskr 1976/77:280,prop. 1977/78:100 bil. 17, NU1977/78:42, rskr 1977/78:207, prop. 1978/79:100 bil. 17, NU 1978/ 79:59, rskr 1978/79:415, prop.' 1980/81:100 bil.17, NU 1980/81:52, rskr 1980/81:391). Verksamheten medstmkturgarantier omfattar budgelårel 1982/83 möbelindustrin, snickeriinduslrin,Irähusinduslrin och gjuieriindustrin. Syftet med stmkturgarantierna är att underlätta enplanmässig stmkturomvandling av berörda branscher. Garantin innebär all statenikläder sig borgensansvar för lån som beviljas företag vid i första handförelagssam-gåenden, exempelvis vid forvärv av andra förelag eller driftsenheter. Garantiramen varunder /82 185 milj. kr. varav vid ingången avbudgetåret 53,5 milj. kr. Vid ingången av /83var 49,5 milj. kr. Systemet omfaltar med stmkturgarantiermöbelindustrin, snickeriindustrin, irähusinduslrin och gjuieriindustrin. För räntebefrielse vid stmkturgarantiervar i början av /82 1,7milj. Vid ingången av /83 var tillgängligamedel för räntebefrielse 0,6 milj. kr. har,i anslutning lill sitt förslag om elt sammanhållet stmktur- och utvecklingsprogram omfattande samtliga åtgärderoch branschersom ingår i branschprogrammen, föreslagit att nuvarande syslem medslriiktur- och särskilda stmkturgarantier skall ersättas med etl enhetligtsturklurgaranlisyslem med en total garanfiram om 1000 milj. kr. För räntesubventioner i sambandmed strukturgaranfier krävs enligl verkel 18 milj. kr. för /84. Om del föreslagna,enhetliga stmkturgaranlisyslemel inte genomförs föreslår industriverket atl nuvarande syslem medstrukturgaranlier löper 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 46 För alt stmkturgarantierna skall få avseddeffekt på branschernas stmktur anser industriverket all del krävs ökad tillgängpå medel för ränlebefrielse. föreslår atl 8 milj. kr. Garanfiramenförstrukturgaranfier föreslås vara oförändrat 185 milj. kr. I enlighet med vadsom angavs i budgetpropositionen 1982 (bil. 17 s. 41). har regeringen låfitriksrevisionsverket (RRV) genomföra en översyn av de branschfrämjande åtgärdernavid siatens industriverk. En sammanfattning av RRV:s slutsatser och remissyttrandena över rapporten harredovisats under anslagel B 7 Branschfrämjande ålgärder. I fråga omstmkturgarantierna har RRV konstaterat all utnyttjandet av stmkturgarantier ärlågt. Mot denna bakgrund anser RRV att man bör överväga atl avveckla stödformen. För all kunna tillgodoseförelagens behov av rörelsekapital bör andra stödformer kunna utnyttjas, iförsta hand industrigarantilänen. Dellaskulle kunna innebära all den till stmkturgarantierna kopplade räntebefrielsen successivt upphör. Vidremissbehandlingen har nästan samtliga remissinslanser som yttrat sig omstmklurgaranfierna instämt i eller inle molsalt sig förslagel atl överväga ellavskaffande av stmkturgarantierna. Några remissinslanser anser dock alt fortsalt räntesubventioneller motsvarande stöd är viktigt. Syslemel medstmkturgarantier omfattar under innevarande budgetår möbelindustrin,snickeriindustrin, trähusindustrin och gjuieriindustrin. beslöt medanledning av regeringens budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 17, NU1981/82:50 och 59, rskr 1981/82: 402) atl branschprogramverksamhelen för gjuieriindustrinskulle upphöra som etlsärskilt program i och med utgången av /83. Som framgått av vad jag anfört rörandegjuieriindustrin under anslaget B 7 Branschfrämjandeålgärder förordarjag ingen förändring av detta beslul. Härutöver har, som framgått av vad jag tidigareanfört under nämnda anslag,branschprogrammel för den träbearbetande industrin utvidgats lill atl även omfalla sågverksindustrin. I enlighethärmed förordarjag alt den fortsalla verksamheten med stmkturgarantier omfattarmöbel-, snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna. Enligt mitt förslagunder B 7. Branschfrämjande åtgärder skall ett strukturanpassningsprogram förövriga industrisektorer införas fr. o. m. /84. Industriverkethar i sill förslag lill elt sammanhållet stmkturanpassningsprogram föreslagit att nuvarandeslmkturgarantisystem ersätts medell enhetligt strukturgaranfisyslem. Jag är för egen del dock inte beredd alt nu lägga fram förslag om införande avetl sådant slmkturgarantisystem. Under /82 beviljades strukturgaranfierför 4 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 47 ramen på 185 milj. kr. var 49,5 milj. kr. inleutnyttjade vid utgången av /82. Med hänsyn härtill räknar jagatt verksamheten bör kunna fortsätta under budgelårel 1983/84 utan någonhöjning av garantiramen. Regeringen bör alltså inhämta bemyndigandealt under budgelårel 1983/84 ikläda slaten ekonomiska förpliktelser medstmkturgarantier inom en ram av sammanlagt 185 milj. kr. inkl. redan gjordaålaganden. Under /82 beviljadesräntebefrielse med 1 milj. kr. Den beslulsmässiga reservationen var vidbudgetårels slut 0,6 milj. kr. Den vid ingången av budgelårel 1983/84återstående reservationen står lill förfo gande för beslul om ränlebefrielse isamband med stmkturgarantier lill förelag inom vissa branscher under nämndabudgetår. När dessa medel är förbrukade upphör möjlighelerna lillräntebefrielse. För budgelårel 1983/ 84 bör anslagel föras upp med ell formelltbelopp av . Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenall 1. godkänna de ändringar iriktlinjerna för stmklurgaranfierna, som jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen allunder /84 ikläda staten förpliktelser i form avslmkturgaranfier, som inberäknat tidigare utställda garanfier innebär ätigandenom högsl , 3. till Kostnader förräntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissa industribranscherför budgelårel 1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . Täckande av förlusterpå grund a:v strukturgarantier till företag inom vissa industribranscher 1981/82 Utgift 12906681 1982/83 Anslag lOOOOOOO 1983/84 Förslag lOOOOOOO Från anslagel, somdisponeras av statens industriverk, bestrids utgifter för förluster i sambandmed stmkturgarantier, särskilda stmkturgarantier för tekoindustrin ochsärskilda stmkturgarantier för glasinduslri. En redovisning för deolika riksdagsbesluten har lämnals senast i budgetpropositionen 1980 (prop.1979/80:100 bil. 17 s. 45). Dämlöver tillkommer beslul om alt införasärskilda stmkturgarantier för den glasinduslrin (prop. 1980/81:89,NU 1980/81:45, rskr 1980/81:296). Kostnaden för infriandenav stmkturgarantier och särskilda strukturgaranfier uppgick under budgelårel1981/82 lill 12,9 milj. kr. För budgelårel 1983/84föreslår industriverket elt anslag av 10 milj. kr., dvs. samma belopp sombudgelårel 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 48 Jag förordar all anslagel för /84las upp med oförändrat belopp, 10 milj. kr. Jag hemställer all regeringenföreslår alt till Täckande avförluster på grund av strukturgarantier tiU företag inom vissaindustribranscher för /84 anvisa ett förslagsanslag av lOOOOOOOkr. Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil-ochkonfektionsindustrierna I statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats etl förslagsanslagav . Jag avser atl i samråd med cheferna förutrikes-, försvars- och arbetsmarknadsdepartementen föreslå regeringen all isärskild proposilion redovisa förslag om åtgärder avseendetekoindustrin. Anslagel bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrat belopp för nästa budgetår. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen all, i avvaktan påsärskild proposilion i ämnel, för / 84 beräkna lill Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- ochkonfektionsindustrierna ell förslagsanslag av . Bidrag till företagsinriktad fortbildning 1981/82 Ulgift 10545993 Reservafion 1172421 1982/83 Anslag 3000000 1983/84 Förslag 4000000 Från anslaget lämnasbidrag lill utbildningsarrangörer för kostnader i samband med utveckling,anpassning och genomförande av småförelagsin-riklade kurser (jfr. prop.1977/78:40 bil. 1 s. 180). använderanslagel för dels bidrag lill kursgenomförande, dels bidrag lill utveckling ochanpassning av kurser, dels information om och marknadsföring avutbildningsmöjligheterna. Verkel anför all minskningen av anslagel /83 bl. a. begränsar möjligheterna atl stödja fortbildning inomde vikliga områdena nyetablering, expori och produktutveckling. Även arbetetmed all utveckla nya småföretagsanpas-sade kurser bfir lidande. Enligt verkelkrävs medel i den omfattning anslaget haft under /82, dvs. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 49 Fortbildning är enligl min mening ell verksamtmedel atl höja kompetensen och effektiviteten hos småföretagen. Jag förordarall anslaget för budgelårel 1983/84 räknas upp till 4 milj. kr. Jag hemställeralt regeringen föreslär alt lill Bidrag tUtföretagsinriktad fortbUdning för budgelårel 1983/ 84 anvisa ellreservationsanslag av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling 1981/82 Utgift 14100000 Reservafion 1982/83 Anslag 22000000 1983/84 Förslag 20000000 Från anslaget betalasbidrag lill Stiftelsen för Företagsutveckling (SIFU). Stiftelsenbildades och övertog per den verksamhet medfortbildning m.m. som tidigare bedrevs inom statens industriverks enhet förföretagsutveckling (prop. 1979/80:88, NU 1979/80:41, rskr 1979/80:274).Huvuddelen av stiftelsens verksamhet har omlokaliserats frånSlockholm lill . har tidigare uttalat alt storleken av delstatliga bidraget lill SIFU i framliden bör bedömas mol bakgmnd av omflyttningen till medför speciella ekonomiska problem (NU 1978/79:59 s.68, rskr 1978/79:415). Etl särskilt bidrag förutrusining lill för Företagsutveckling anvisades våren1982 av på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgelårel 1981/82(prop. 1981/82:101 bil. 8, NU 1981/82:22, rskr. 1981/82:152). Medlen är avseddaför all delfinansiera utrustning som anskaffas t. o. m. /83. F. n. har stiftelsen en rörlig kredit iriksgäldskonloret på högsl 3 milj. kr. Stiftelsen ansöker ombidrag för budgelårel 1983/84 med 28,5 milj. kr., beräknat på följande sätt(milj. Anslag 1982/83 anslagel (besparing) ./.2,0 Utveckling av kurser m. m. vad och produkfionsleknik (CAD/) Vidareutveckling av kurser i 4 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 50 SIFU betonar all eneventuell nedskärning av anslagel i reala termer, t.ex. i form av uteblivenkompensation för kostnadsökningar, skulle leda till väsentligt ökadekursavgifter för småförelagen. Utöver bidrag fördriftkostnader begär SIFU elt bidrag på 1 milj. kr. för atl anskaffa utrustningunder /84. Vidare föreslår SIFU rörliga krediten i riksgäldskonloret höjs från 3 till 5 milj. kr. SIFU:s verksamhet bidrari hög grad lill all föra ul kunskap om ny teknik m. m. lill främst mindreföretag. I enlighet med tidigare aviserad plan för utveckling av det statligabidraget till SIFU förordar jag all anslaget beräknas lill 20 milj. kr. Jag är inle beredd attförorda någol ytteriigare särskih bidrag fill SIFU för anskaffning avutrustning. Jag förordar attregeringen föreslår all den rörliga krediten i riksgäldskonloret höjslill 5 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenalt 1. bemyndigafullmäkfige i riksgäldskonloret atl bevilja Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling en rörlig kredit av högsl , 2. lill budgelårel 1983/84 anvisa ellreservationsanslag av . 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Nämnden förhemslöjdsfrågor, som inrättades , skall la initiativ till,planera, samordna och göra insatser för atl främja hemslöjd i den mån sådanauppgifter inle ankommer på annan slallig myndighet. Nämnden skall inom sittverksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden beslår av högstnio ledamöter. Föredragande i nämnden är förste hemslöjdskonsulenlen. är ålagt all svara för nämndens medelsförvaltning ochpersonaladministration samt lämna nämnden det biträde i övrigt som behövs fördess verksamhel. rrop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Beräknad ändring 1983/84 Pris- ochlöneomräkning m. m. Besparingenenligl huvudförslaget uppgår till . Inom ramen för huvudförslagethar enligt nämnden alla möjligheter till omprioriteringar mellan olikaanslagsposter beaktats. Nämnden hyser allvarliga farhågor för de negativaföljdverkningar som uppslår om huvudförslaget genomförs. Nämndenframhåller alt del är en riksangelägenhel av särskild betydelse allvidmakthålla en hög standard inom knypplingens område. Tillkomsten av en spelskonsulenthar enligl nämnden högsta prioritet. Medlen, som utgår på samma villkor somför länshemslöjdskonsulenlerna, beräknaslill . Nämndenfinner det angelägel all organisationen på regional nivä byggs ul så snabbtsom möjligl. Nämnden föreslår alt medel beräknas för fyralänshemslöjdskonsulenter enligl nu gällande villkor (. Utbyggnadenav sameslöjdskonsulenlverksamheten är enligt nämnden en angelägenuppgift för bibehållande av hemslöjdens särarter. Nämnden föreslår därföratl en tjänst som sameslöjdskonsulenl inrättas på samma villkor somgäller för övriga sameslöjdskonsulenler (. Nämndenföreslår atl bidraget lill ökas med4-67000 kr. för atl förbundet skall kunna fullgöra sina viktiga uppgifter altfrämja svensk hemslöjd och dess utveckling. föreligger elt betydande behov av speciella insatser inomhemslöjdsområdel t. ex. fortsatta insatser för tillvaratagande av gamla slöjdleknikersamt angelägna punkfinsatser inom hårdslöjdsomrädel. Nämnden anserdärför atl anslagsposten Övrig verksamhet bör räknas upp med . För nästa budgetår bör medel förfrämjande av hemslöjden beräknas med utgångspunkt i del redovisade huvudförslaget. Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår