prop · G60326 · 1982-12-31 00:00:00 — En särskild form av servitut,som inle har berörts ovan, är skyddsomrädesbe-stämmelser enligt 19 kap. nyavattenlagen. Denna form av servitut bör självfallet inle kunna tillskapas genomfastighetsreglering. Återstår alltså tvångsrätler enligl 8 kap. 1 § nyavallenlagen. En sådan Ivångsrätl torde vara den som i det helt övervägandeantalet fall blir aktuell i samband med fastighetsbildning. Det kan gällaianspråkstagande av mark för bål- och badplatser såsom skadeförebyggandeåtgärder i samband med vattenföretag eller för diken i samband medrationaliseringar av fastighetsbeståndet. Jaganser alltså att förhällandet mellan FBL och den nya vattenlagen bör bestämmasså all servitut som kan upplåtas enligl 8 kap. 1 § nya vattenlagen får bildasgenom fastighetsreglering. Andra servitut enligt vattenlagen bör inle fåupplåtas enligt FBL. F.n. gäller enligt 7 kap. 2 § andra stycket FBL alt vatlenlagsserviiut får bildasgenom fastighetsreglering endasi om del sker i samband med annanfaslighelsbildningsåtgärd och servitutet är av betydelse för denna. Enligl minmening bör denna begränsning inte bibehållas. Fastighetsreglering torde normallvara ett snabbare och enklare förfarande all bilda servitut än ett förfarandevid vattendomstol. Elt servitut som bildas vid fastighetsreglering gällerockså utan vidare mol ny ägare av den tjänande fastigheten. Detta är ocksäfallet när elt servitut tillskapas genom vallendomstolens dom i ett ansökningsmål.Denna verkan inträder däremot inte när elt servitut tillskapas genom en dom ietl stämningsmål. Med hänsyn lill de 1982/83: 26 56 fördelar som sålunda är förenade medfastighetsregleringsförfarandel an- Lagrådsremiss ser jag alt det bör kunna användas även i de fall ettvatlenlagsserviiut skall bildas ulan samband med annanfaslighelsbildningsåtgärd. Den nuvarande begränsningen lill fall där ägaren av dentjänande fastigheten ger sill medgivande behövs inte enligt min mening.Faslighetsbildningsmyndighelen torde, bl. a. genom möjligheten all anlitasakkunnig, i de flesta fall besitta tillräcklig sakkunskap för alt även itvistiga fall få bilda servitut. Dessutom kan faslighetsbildningsbeslutetöverklagas. Atl såsom föreslagit begränsa rätlen att bildaservitut enligl FBL lill sädana som inte inverkar menligt påvattenförhållandena eller pä ett vatlenföretag är som jag har anförtinle heller lämpligl. Vad jag sålunda har anfört föranleder all förevarande paragraffär följande innehåll. Första stycket innehåller ett generellt förbud alt genomfastighetsreglering bilda skogsfångsservilul eller ledningsrätl som kanupplåtas enligt ledningsrätlslagen. Det undanlag som i sistnämnda hänseende nugörs för avloppsledning för en fastighet har förts över lill fjärde stycket. Andra stycket reglerar förhållandet till vattenlagen pådet säll som framgår av vad jag har anfört. 1 tredje stycket regleras rätlen all genomfastighetsreglering bilda servitut som kan upplåtas vid förrättning enligtandra lagar än ledningsrätlslagen och vattenlagen. Förslaget innebär i dettaavseende ingen ändring i förhållande lill gällande rätt. Enligt fiärde stycket skall första-tredje styckena inlelillämpas beträffande servitut som avser avloppsledning för en fastighet ellervattenledning för husbehovsförbrukning. Motsvarande bestämmelser om undantagfinns f n. när del gäller avloppsledning i första stycket och när del gällervattenledning i tredje stycket. 7 kap. 9 § ServUut, som har tillkommit med stöd av 8 kap. 1 §vattenlagen (1982:000) etter motsvarande äldre bestämmelser, får ändras etterupphävas genom fastighetsreglering. Andra servitut som har tiltkoinmii medstöd av vattentagen eller motsvarande äldre lagstiftning jår inte ändras etterupphävas genom fastighetsreglering. Servitut, som har tillkommit enligt lagstiftningen omägofred eller enskilda vägar eller enligt anläggningslagen (1973:1149) ettermotsvarande äldre lagstiftning, får ändras etter upphävas genom fastighetsregleringendast om åtgärden sker i samband med en annan fastighetsbildningsåtgärd ochär av betydelse för denna. Departementsförslaget: Innebär vidgade möjligheter altändra och upphäva valtenrättsliga servitut genom fastighetsreglering. Gällande rätt: Paragrafen innehåller beslämmelser ominskränkning i möjligheten alt genom fastighetsreglering ändra eller upphävavissa former av servitut. Enligl första meningen gäller ett absolut förbud ättgenom 1982/83:26 57 fastighetsreglering ändra eller upphäva servitut som harbildals enligt 2-6 Lagrådsremiss Enligt andra meningen gäller bl. a. att servitutenligl 7 eller 8 kap. VL får ändras och upphävas genom fastighetsreglering, omåtgärden sker i samband med en annan faslighelsbildningsåtgärd och är avbetydelse för Motiv till gällande rätt: "De servitut som bildatsmed stöd av VL eller gällande vattenrättsliga lagstiftning lämparsig enligl kommittén uppenbarligen inte för behandling vid förrättning enligtfastighelsbildningslagen. Ett uttryckligt förbud alt ändra eller upphäva dessaservitut enligt bestämmelserna i detta kapitel är därför motiverat. Sädanaservitut som avses i 7 och 8 kap. VL intar emellertid en särställning delsgenom att de i stor utsträckning inverkar på möjligheterna atl ändrafastighetsindelningen eller vidta andra fastighetsbildande åtgärder, delsgenom atl de ulan egentliga olägenheter för de valtenrättsliga intressena tordekunna las upp till behandling vid fastighetsbildningsförrällning. Enligt bestämmelseni 2 § kan sådant servitut också - ulan medgivande av den tjänande fastighetensägare - nybildas i samband med vissa faslighetsbildningsålgärder. Rättighetenbör då även kunna ändras och upphävas i samma ordning." 1969:128 s.B 566.) förslag: Ändring avvatlenlagsserviiut får ske genom fastighetsreglering i samband med annanfaslighelsbildningsåtgärd om ändringen är av betydelse för denna. Upphävande avvaltenlagsservi-tut får inte ske genom fastighetsreglering. Motiv: Ändringsreglerna i 7 kap. 3-5 §§ FBL präglas avrestriktivitet -ändring får sålunda inte i närnnvärd mån minska eller ökaservitutsbelasl-ningen. Med hänsyn bl.a. lill institutels begränsade räckviddoch dä del ibland kan föreligga praktiskt behov av alt i samband med annanfaslig-hetsbildningsåtgärd genomföra mindre justeringar av vatlenrättsligaservitut, bör möjlighet till ändring genom fastighetsreglering införas. Ifråga om den mer ingripande åtgärden all upphäva servitut gör sig sammaöverväganden gällande som vid bildande av servitut. Upphävande avvatlenlagsserviiut bör sålunda inte i något fall få ske enligl FBL. Promemorian: Servitut avseende rätt atl utnyttja vattenför vallenkraft, rätt att utnyttja mark för uppdämning eller rätt till vattentäktför orts vattenförsöijning eller i industriellt syfte får inte ändras ellerupphävas genom fastighetsreglering, om servitutet tillkommit enligtlagstiftningen om byggande i vatten. 1 övrigt får vatlenlagsserviiut ändras ochupphävas genom fastighetsreglering. Motiv: Se vid 7 kap. 2 §. Remissyttranden: Bl.a. och anser att det bör finnas möjlighel alt upphävavaitenlagsservitul genom fastighetsreglering. Tingsrätten hänvisar bl.a. tillatl det bör vara möjligl att upphäva rätt till avläggsplalser som blivitonödiga sedan flottningen nedlagts. 1982/83:26 58 önskvärda åtgärder med servitut som tillkommit förskadeförebyggande Lagrådsremiss Sädana servitut bör enligt föreningen fäupphävas med tillämpning av FBL. Skäl för departementsförslagei: Jag anser atl bäde ändringoch upphävande av vatlenlagsserviiut bör kunna ske genom fastighetsreglering.Pä samma sätt som när det gäller bildande av servitut bör denna möjlighet dockinte stå lill buds när del gäller alla former av valtenrättsliga servitut. Dettorde även här i de allra flesta fall vara tvångsrätter enligl 8 kap. I § nyavattenlagen eller motsvarande äldre bestämmelser som blir aktuella för ändringeller upphävande i faslighetsbildningssammanhang. Endast dessa typer avIvångsrätl bör fä behandlas enligt FBL. Av skäl som jag anfört vid 7 kap. 2 §bör den nuvarande begränsningen lill fall dä servituts-ätgärden sker i samband medannan faslighelsbildningsåtgärd och är av betydelse för denna inte bibehållas.Jag anser inte heller atl det är erforderligt alt införa några begränsningarnär det gäller inverkan pä vattenförhållandena eller på vatlenföretag. Derestriktioner som gäller i fråga om ändring och upphävande av servitut i 7 kap.FBL utgör ocksä en garanti mot en alltför långtgående tillämpning. Del anförda har föranlett atl förevarande paragraf hardelats upp i två stycken. 1 första stycket regleras frägan om ändring och upphävandeav vatlenlagsserviiut i enlighet med vad jag nu har anfört. Bestämmelsen om servitut enligt lagstiftningen om ägofredeller enskilda vägar eller enligt anläggningslagen eller motsvarande äldrebeslämmelser har bralils ul lill etl nytt andra stycke som inte innebär nägonändring av gällande rätt. 9 kap. 1 § Anläggningsarbete eller liknande åtgärd skall efter beslutav faslighetsbildningsmyndighelen verkställas under förrättningen som etl försakägarna gemensamt arbete enligt denna lag, om det främjar fastighetsregleringenssyfte och arbetet ej lämpligen bör ombesörjas av enskild sakägare. Beslut enligt första stycket får inte avse företag somskulle väsentligt ändra arten och omfattningen av regleringen etter andravatlenföretag än sådana markavvattningsförelag för vilka tillståndspUktföreligger enbart på grund av 4 kap. 2 § andra stycket vattenlagen (1982:000). Kan lill följd av andra stycket förelag icke utföras somgemensamt arbete enligl denna lag eller är sådant utförande icke lämpligl, färfaslighetsbildningsmyndighelen förordna om prövning enligt vattenlagen elleranläggningslagen. Deparlemenisförslaget: Innebär atl det fortfarande blirmöjligt all vid fastighetsreglering besluta om markavvattning som gemensamtarbete. GäUande rätt: Paragrafen innehåller bestämmelser omfaslighelsbild-ningsmyndighetens möjligheter att i samband medfastighetsreglering besluta om s.k. gemensamma arbeten. Enligt andra stycketgäller bl.a. ell förbud att besluta om andra företag enligt VL än dikning. 1982/83:26 , 59 Motiv till gällande rätt: "Vid avgörande av vilkaföretag (enligt VL) som Lagrådsremiss skall kunna behandlas på detta sätt synes omskyldighet atl inhämta besked från vattendomstol om etl förelags tillåtlighetböra vara vägledande.--- 1fråga om vattenavledning och invallning föreskrivs en långtgående förprövningsskyldighel, och ett vidsyneförrätlning avgivet utlåtande angående sådant förelag skall i stor utsträckning underställas prövning. 1 fråga om dikning föreligger däremot förpröv ningsskyldighel endast när överenskommelse inle kan träffas. grund av vad som sålunda gäller om skyldighet att tillvattendomstol hänskjuta prövning av torrläggning synes det inte böra komma ifräga att låta vare sig invallningar, vattenavledningar eller medvaltenavledningar likställda avdikningar handläggas som renafastighetsregleringsåigärder. Däremot torde övrig dikning utan olägenhet frånallmän synpunkt kunna tas upp och avgöras under fastighetsreglering."(Prop. förslag:Faslighetsbildningsmyndighelen får inte besluta om förelag enligl vattenlagensåsom gemensamt arbete. Motiv: 1 enlighet med de strängare förprövningskraven fördikning bör möjligheten atl besluta om dikning såsom gemensamt arbete inlekvarstå. Remissyttrandena: och tingsrättanser att skäl saknas att ändra 9 kap. I § FBL. anser alt allatyper av markavvattning bör kunna utföras som gemensamt arbete. Skäl för departementsförslaget:Fastighetsbildningsmyndighelens möjligheter atl i samband medfastighetsreglering besluta om dikning som gemensamt arbete innebär enbetydande rationaliseringsvinst och systemet bör därför enligt min meningbibehållas. Med hänsyn till den skärpning av tUlståndsplikten som sker i dennya vattenlagen måste avgränsningen av de företag som skall få behandlas enligtreglerna om gemensamma arbeten göras annorlunda än . Bestämmelserna omtillståndsplikt i 4 kap. 2 § nya vattenlagen innebär i fråga ommarkavvattningsförelag i allmänhet atl tillståndsplikt föreligger dels, enliglförsta stycket, om del inte är uppenbart att företagel inle skadar motståendeallmänna eller enskilda intressen, dels, enligt andra stycket, om särskildivångsrätl enligl 8 kap. I eller 2 § behövs för företaget eller, vid deltagandeav flera, överenskommelse inte har träffats om delaktigheten. TUlståndspliktenenligl andra stycket i nämnda paragraf överensstämmer med vad som gäller fördikningsföre-tag enligt 7 kap. 36 § första stycket VL. I de fall tillståndsplikl föreligger enbart pä grund av 4kap. 2 § andra stycket nya vattenlagen bör enligt min mening företaget liksomnu få behandlas av fastighelsbildningsmyndigheten enligt reglerna om gemensamtarbete. För alt undvika gränsdragningsproblem bör denna möjlighet intebegränsas till dikning utan avse markavvallningsföretag över huvud.Bestämmelserna om tillståndsplikt i 4 kap. 2 § första stycket nya vattenlagentorde emellertid i praktiken medföra att endasi dikningsföretag kommer ifräga. 1982/83:26 60 Pä grund av det anförda har andra stycket av förevarandeparagraf Lagrådsremiss ändrats så all beslut om gemensamt arbete inle får avseandra vattenföretag än sådana markavvallningsföretag för vilka lillslåndspliktföreligger enbart på grund av 4 kap. 2 § andra stycket nya vattenlagen. 14 kap. 1 § Om det vid fastighetsbildning uppkommer frågor omfastighetsindelningens beskaffenhet eller om beståndet eller omfånget avledningsrätl eller av servitut, skall frågan prövas vid fastighetsbestämning,om det behövs för fastighetsbildningen. I fråga om servitut som har tillkommitmed stöd av vattenlagen (1982:000) eller motsvarande äldre lagsiiftning får ensådan bestämning endast avse servitut enligt 8 kap. 1 § vattenlagen ellermotsvarande äldre bestämmelser. På ansökan av sakägare får även i annat fallfastighetsbestämning ske för prövning av fråga om fastighetsindelningensbeskaffenhet eller om beståndet eller omfånget av ledningsrätt eller avservitut, som tillkommit vid avvitlring eller enligt lagstiftningen omfastighetsbildning eller enskilda vägar eller enligl anläggningslagen eller 8kap. I § vattenlagen eller motsvarande äldre bestämmelser, såvida icke frågansavgörande uppenbarligen är ulan betydelse för sökanden. Samma rätt atl påkallafaslighelsbeslämning tillkommer såvitt gäller område medstadsplan eller byggnadsplan eller område beträffande vilket fråga väckis omupprättande av sådan plan. Departementsförslagei: Innebär vidgade möjligheter allpröva vatlenrättsliga servitut vid s. k. faslighelsbeslämning. GäUande rätt: Enligl förevarande paragraf får bl. a.frågan om beståndet och omfånget av vissa servitut bestämmas vidfaslighelsbeslämning. Bestämmelsema i första stycket innebär bl.a. attservitut som har bildats enligl 7 eller 8 kap. VL får prövas vidfaslighelsbeslämning, om del vid fastighetsbildning uppkommer fråga omservilulets bestånd eller omfång. I övrigt får vatlenrättsliga servitut inteprövas vid faslighelsbeslämning. Motiv till gällande rätt: "När servitutsfråganuppkommer vid faslighets-bildning, bör begränsningen av prövningsmöjligheternagälla bara sådana servitut, som inle kan ändras eller upphävas genomfastighetsbildning. Med hänsyn till innehållet i de i 7 kap. föreslagnabestämmelserna bör alltså servitut som avses i 2-6 kap. VL undantas."(Prop. B 791 f.) förslag: Förbud mot att prövavatlenrättsliga servitut vid fastighetsbestämning. Promemorian: Servitut som kan ändras eller upphävas genomfastighetsreglering får prövas vid faslighelsbeslämning såväl i samband medfastighetsbildning som fristående. Remissyttranden: Från lantmäterihäll anförs att den avutredningen föreslagna begränsningen innebär atlfaslighetsbildningsförrätlningar kommer atl försenas och bli mer komplicerade.Inte sällan uppkommer frågor om omfånget av markavvattningsservilut i sambandmed fastighelsbild-ningsförrättningar. 1982/83:26 61 Skäl för departementsförslaget: Även här intar utredningenenligt min Lagrådsremiss mening en alltför restriktiv hållning.Faslighelsbeslämning av vatlenlagsserviiut bör sålunda få ske i vissutsträckning. Rätten att genom fastighelsbestämning pröva beståndet ochomfånget av vattenrättsliga servitut bör endast gälla servitut som kan ändraseller upphävas genom fastighetsreglering. Tillämpningen av reglerna om fastighelsbestämningbör sålunda i enlighet med den föreslagna lydelsen av 7 kap. 9 § första stycketFBL för vallenlagsservitutens del begränsas till sådana som har upplåtits medslöd av 8 kap. I § nya vattenlagen eller motsvarande äldre beslämmelser.Fastighelsbestämning av vatlenlagsserviiut bör få ske antingen i samband medannan faslighelsbildningsåtgärd eller som en fristående åtgärd. Paragrafen har ändrats i enlighet med vad som haranförts. 4.11 Förslaget till lag om ändring iexpropriationslagen (1972:719) I kap. 6 § Paragrafen föreslås upphävd. Jag hänvisar lill vad som haranförts i prop. 1981/82: 130 (se vid 5 kap. 12 § nya vattenlagen). 4.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:1150)om förvaltning av samfälligheter om organisation och förvaltning avsamfälligheter är i stort sett gemensamma för alla de olika förelag där enligllagen samfällighetsbildning kan förekomma. Bestämmelserna i ämnel gällde början enbart regleringsföretag (3 kap. 12-25 §§). När VL utökades med 7kap., gjordes de med vissa modifikationer tillämpliga även pä torrläggningsföretagmed fler än tvä deltagare (7 kap. 61-65 S§). De har också i princip gjortstillämpliga pä avloppsföretag enligt 8 kap. som är gemensamma för tvä ellerflera fastigheter (8 kap. 38-45 §§). Förvallningsreglerna bygger i väsentligadelar på den lagstiftning om aktiebolag och ekonomiska föreningar som förelågvid liden för deras tillkomst. De har kvarstått praktiskt tagetoförändrade i VL. Valtenlagsulredningen har föreslagit atl lagen (1973:1150)om förvaltning av samfälligheler (LFS) görs tillämplig pä förvaltningen avsädana samfälligheler som kan bildas enligl den nya vallenlagen, dvs. markavvaltnings-,bevattnings- och vattenregleringssamfälligheter. Förslaget har lämnats utanerinran av remissinstanserna och även jag biträder della förslag. LFS erbjuder möjlighet att i enkla fall, när full enighetråder, anordna en tämligen formlös förvaltning (delägarförvaltning). Är dettainle tillräckligt, går det i stället alt i viss ordning få lill slånd en fastorganisation (förenings-förvaltning). Denna jnnebär atl förvaltningenomhänderhas av en juridisk Prop.1982/83:26 62 person.. Grandläggande beslut fattas av delägarna påföreningsstämma. medan löpande göromål ankommer pä en vald styrelse som vidbehov får uttaxera bidrag av delägarna. Fordran för sädana bidrag åtnjuter enviss förmånsrätt. 1 sak överensstämmer förvallningsreglerna i VL och LFStill betydande del, men på vissa punkter föreligger skiljakligheler. Främstgäller detta omröstningsreglerna vid sammanträde där stadgar församfällighetsförening skall antagas eller ändras. LFS föreskriver här undantagslöstomröstning efter huvudtal, medan omröstning enligl VL sker efter andelstal.Emellertid måste beaktas att delägare som är missnöjd med ett beslul i enstadgefråga kan genom klandertalan bringa saken under domstols prövning. Medhänsyn härtill kan del enligl min mening knappast sägas att skullemissgynna delägare med förhållandevis höga andelstal. Föreningens stadgar skalldessutom granskas av . Vid en jämförelse mellan de båda regelsystemen kan ocksåkonstaleras alt rätlen att klandra stämmobeslut i LFS är nägot vidsträcktare änenligt VL. LFS föreskriver att föreningen i skälig omfattning skall beakta ävenenskild medlems intresse. Under påstående alt så inle har skett torde en medlemgenom klandertalan kunna bringa även frågor av lämplighetsnatur under domstolsbedömning. Talerätten är dessutom i vissa fall utsträckt lill innehavare avrättigheter i en delägarfastighet. En övergång till motsvarande ordning förvaltenföretagen kan enligl min mening knappast medföra några ölägenheter. om firma och om registrering avsamfällighetsföreningar innebär att uppgifter som är viktiga för tredje manfinns lätt tillgängliga. Dessa regler är lämpliga även för valtenföretagen. Slutligen bör nämnas all LFS ger möjlighel att genom enoch samma förening förvalla flera samfälligheter. En sädan ordning kan varatill fördel också beträffande de vatlenrättsliga samfälligheterna, t.ex. envaltenreg-leringssamfällighet för bevattning och en bevattningssamfällighet medsamma delägarkrels. Tillämpningsområdet för LFS bör som jag redan har nämntalltså utvidgas till att omfalla samfälligheler enligl den nya vattenlagen. Devatlenrättsliga samfälligheternas speciella natur kräver vissa särbestämmelseri LFS. Bl.a. föranleder den omständigheten alt i valtenrättsliga samfälligheterkan delta även andra än ägare av fastigheter och annan därmed jämställd egendomvissa särregler. Vidare bör mål och ärenden som rör vatlenrättsligasamfälligheter prövas av vattendomstol och inle av faslig-hetsdomstol. \ första stycket anges i en ny punkt 5 att LFS ärtillämplig på samfälligheter enligt den nya vattenlagen. I andra stycket har gjorts tillägg som föranleds av atlkretsen av delägare . 1982/83:26 63 i en vatlenrältslig samfällighel kan vara vidare än iövriga samfälligheter Lagrådsremiss som omfattas av LFS. 1 samfälligheler av sistnämnda slagingår först och främst ägare av fasligheter. Som framgår av 3 § kan emellertidi samfälligheler enligt anläggningslagen (1973: 1149) och i vissasamfälligheter som utgörs av särskilda rättigheter som hör till flerafastigheter gemensamt delta även innehavare av inskrivna tomträtter och avgruvor samt ägare av byggnader eller andra anläggningar pä ofri grund liksomförvaltare av naturreservat. I de vatlenrättsliga samfälligheterna kan kretsen avdeltagare variera. I princip kan alllid delta ägare av fastigheter, varmedjämställs gruvinneha-vare (se 22 kap. 1 § nya vattenlagen) saml den som inneharen fastighet med ständig besittningsrätt eller med fideikommissräll (se 6 §promulgalionslagen). 1 en markavvattningssamfällighel kan därutöver della enväghållare som inte är fastighetsägare (5 kap. I § andra stycket nya vattenlagen)och i en gemensam samfällighel för markavvattning och avledande avavloppsvallen även huvudmannen för en allmän va-anläggning saml ägare avbyggnader eller andra anläggningar pä ofri grund (5 kap. 5 och 7 S§ nyavattenlagen). Delaktigheten i en bevattningssamfällighet enligl 6 kap. nyavattenlagen är knuten till den som har tillstånd lill vattentäkt för bevattningoch för elt sådant tillstånd krävs inle alt man är ägare av en fastighet ellerens ägare av en anläggning pä ofri grund. En sädan tillsländshavare kan ocksådelta i en valtenregleringssamfällighet för bevatlningsändamål enligl 7 kap. 4§ nya vattenlagen. Däremot gäller reglerna om Ivängsdelaktighel i envaltenregleringssamfällighet för kraftändamål i princip endast ägare avströmfall. Med ägare av strömfall jämställs den som har en sädan rätt somenligl 2 kap. 7 § nya vattenlagen fär ligga till grund för beräkningen avutbyggnadsvitsord, nämligen en till liden obegränsad servitutsrätt samt ensådan räll till andel i samfällt strömfall som enligl 35 § lagen (1970:995) ominförande av jordabalken åtnjuter sakrättsligt skydd. 1 12 och 49 §§ LFS finns bestämmelser om alt röstetal iekonomiska frågor kan beräknas efter delägarfastighelernas andelstal. 1 frågaom de vattenrättsliga samfälligheterna skall enligt den sista meningen iförevarande stadgande röstetalet i motsvarande fall beräknas efter delägarnasandelstal. Bestämmelserna i första stycket om vad som skalljämställas med en fastighet har gjorts tillämpliga även på de vattenrättsligasamfälligheterna. Jag hänvisar till vad som har anförts vid I §. Fjärde stycket, som är nytt, innebär att lagensbestämmelser om faslig-hetsdomstol i stället skall gälla vattendomstol närfräga är om vallenrälts-liga samfälligheter. Vilken vattendomstol som är rällforum följer av 66 §. Om talan enligt bestämmelserna i skall väckas vidvattendomstolen, handläggs målet enligt den nya vattenlagens beslämmelser omsläm-ningsmål.