prop · G603137 · 1982-12-31 00:00:00 — om radiotidningar m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Enligtförslaget skaU lagen om radiotaltidningar ändras så att innehållet i dagsfidningarkan spridas till synskadade genom mndradiosändning oberoende av om tidningarnaläses upp eller om nägon annan metod används vid sändningen av innehåUet. Medförslaget följer vissa ändringar i , sekretesslagen och lagenom ansvarighet för laltidningar. Den föreslagna lagstiftningen föreslås träda ikraft . Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:137 2 Lagom ändring i radiolagen (1966:755) Härigenomföreskrivs att 5 § radiolagen (1966:755)' skall ha nedan angivna lydelse. Deföretag som regeringen bestämmer (programföretag) ha rätt att sända radioprogrami mndradiosändning från sändare här i landet. Varjeprogramföretag avgör ensamt vilka radioprogram som skola förekomma i mndradiosändningsom företaget anordnar. Härvid skall programföretaget iakttaga bestämmelsernai 6 § och 7 § andra stycket. Radioprogrami mndradiosändning som har upptagits trådlöst på centralantennanläggning fårutan särskilt tillstånd sändas vidare tiU mottagare inom fastighet som äransluten till anläggningen. Omrätt att sända program i vissa lokala mndradiosändningar finns särskildaföreskrifter i närradiolagen (1982:459). Omrätt att sända radiotaltid- Om rätt att sända radiotidningar ningar finns föreskrifter i lagen finns föreskrifter i/age« (798/.-JOS) (1981:508) om radiotaltidningar. Dennalag träder i kraft den . Lagom ändring i lagen (1981:508) om radiotaltidningar Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1981:508) om radiotaltidningar dels att i 2, 3, 6och 7 §§ ordet "radiotaltidning" i olika böjningsformer skall bytasut mot "radiotidning" i motsvarande form, dels att lagens mbrik samt1 och 4 §§ skall ha nedan angivna lydelse. l§ I denna lag förstås med radiotal- I denna lag förstås med radio tidning en för synskadade avsedd, i tidning en för synskadade avsedd, i mndradiosändning uppläst version mndradiosändning sänd version av av en sådan allmän nyhetstidning en sådan allmän nyhetstidning som som trycks och som har dagspress- trycks och som har dagspresska- karaktär (förlagan). raktär (förlagan). 1denna lag förstås med mndradiosändning detsamma som i radiolagen (1966:755). 'Lagen omtryckt 1972:240. Senaste lydelse 1982:458. Radiotaltidningenskall helt eller delvis återge texten i förlagan. Högst hälften avsändningstiden vid ett sändningstillfälle fär användas för annonsmaterial urförlagan. Sändning av annönsmaterial får dock endast ske om ljudet ärförvrängt eller innehållet kodat. Utöver material som förekommer i förlagan får radiotaltidningenendast innehålla uppgifter om hur materialet i sändningen disponerats. Radiotidningenskall helt eller delvis återge texten i förlagan. Sändning av annönsmaterialfår endast ske om ljudet är förvrängt eller innehållet kodat. Om en radiotidninginte återger all redaktionell text iförlagan, får högst hälften avsändningstiden vid ett sändningstillfälle användas för annonsmaterial. Utövermaterial som förekommer i förlagan får radiotidningen endast innehållauppgifter om hur materialet i sändningen disponerats. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1982:521) om ansvarighet fiirtaltidningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:521) omansvarighet för taltidningar dels att i 2-7, 9-11 och 14 §§ orden"taltidning", "radiotalfidning" och "kassettaltidning"i olika böjningsformer skaU bytas ut mot "radio- ellerkassettidning", "radiotidning" respekfive "kassetfidning"i motsvarande form, dels attlagens mbrik samt 1, 8, 12 och 13 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Lag om ansvarighet för taltidningar Denna lag gäller yttrandefriheten i sådana radiotaltidningar,söm avses i lagen (1981:508) om radiotaltidningar, och sådana kassettal-tidningarsom anges i andra stycket. Med kassettaltidning förstås i denna lag en för synskadadeavsedd, uppläst version av en periodisk skrift som ges ut här i landet(förlagan), under förutsättning att ' Senaste lydelse 1982:520. Lag om ansvarighet för radio- och kassettidningar Denna lag gäller yttrandefriheten i sådana radiotidningar,som avses i lagen (1981:508) om radiotidningar, pch sådana kassettidningar somanges i andra stycket. Med kassettidning förstås i denna lag en för synskadadeavsedd version av en periodisk skrift som ges ut här i landet (föriagan), underförutsättning att ägaren av den pe- ägaren av den periodiska skriften sprider eller låter sprida denna version i form av ljudinspelning på kassettband. Lagen tillämpas på en kassettaltidning endast i den utsträckning denna innehåller material ur förlagan samt uppgifter om hur detta material har disponerats vid uppläsningen. Bestämmelsema i 4 § och 13 § första stycket tillämpas dock även på annat material i kas-settaltidningen. riodiska skriften sprider eller låter sprida denna versioni form av kassettband eller annan sådan upptagning som kan läsas, avlyssnaseller på något annat sätt uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel. Lagen tUlämpaspå en kassettidning endast i den utsträckning denna innehåller material ur föriagansamt uppgifter om hur detta material har disponerats. Bestämmelserna i 4§ och13 § första stycket fillämpas dock även på annat material i kassettidningen. I frågor som inte behandlas i denna lag gäller vad somföreskrivs i andra författningar. Frågor somrör missbruk av yttrandefriheten i en taltidning skall bedömas efter sammagrunder som enligt 1 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen gäller för bedömningenav missbmk av tryckfriheten. Den som är ansvarig enligt 5 eller 7 § för en taltidning skaUanses ha haft kännedom om innehållet i taltidningen och ha medgett att dennasändes i radio eller spreds i form av kassettband. Frågor somrör missbmk av yttrandefriheten i en radio- eller kassettidning skall bedömasefter samma grunder som enligt 1 kap. 4§ tryckfrihetsförordningen gäller förbedömningen av missbmk av tryckfriheten. Den somär ansvarig enligt 5 eller 7 § för en radio- eller kassettidning skall anses hahaft kännedom om innehållet i denna tidning och ha medgett att denna sändes iradio eller spreds i form av kasettband eller annan upptagning. Myndigheteroch andra allmänna organ får inte efterforska den som är författare eller annanupphovsman till innehållet i en taltidning eller den som har framställt ental-tidning i vidare mån än som krävs för ett åtal eller annat ingripande sominte strider mot denna lag. Får efterforskning förekomma, skall därvid beaktasden tystnadsplikt som är föreskriven i 11 §. Myndigheteroch andra allmänna organ får inte efterforska den som är författare eller annanupphovsman till innehållet i en radio- eller kassettidning eller den som harframställt en sådan tidning i vidare mån än som krävs för ett ätal eller annatingripande som inte strider mot denna lag. Får efterforskning förekomma, skaUdärvid beaktas den tystnadsplikt som är föreskriven i II §. Ägaren till en periodisk skrift som utgör förtaga till en radiotaltidningskall se tUl att varje sänd- Ägarentill en periodisk skrift som utgör förlaga till en radiotidning skall se tillatt varje sändning ning av radiotaltidningen spelas in och att inspelningenbevaras frän sändningen. Ägaren till en periodisk skrift somutgör förlaga till en kassettaltidning skall bevara ett exemplar av varjenummer av kassettaltidningen från den dag då numret lämnadesut för spridning. Rätt att kostnadsfritt ta del av en sådan inspelning ochfå en utskrift av vad som har yttrats i taltidningen har 1. justitiekanslem, 2. en enskild som anser att ett yttrandefrihetsbrott mot honom har begåtts i taltidningen eller att han har lidit skada på gmnd av ett ytt randefrihetsbrott i taltidningen, om det inte är uppenbart att han inte berörs av innehåUet i denna på ett sådant sätt att han kan vara målsä gande. av radiotidningen spelas in och att inspelningen bevarasminst från sändningen. Ägaren till en periodisk skrift som utgörförlaga till en kassettidning skall bevara ett exemplar av vaije nummer avkassettidningen från den dag då numret lämnades ut förspridning. Ägaren skall också se till att en sådan upptagning av en radio-eller kassettidning kan avläsas, avlyssnas eller uppfattas på något annatsätt. Rätt att kostnadsfritt ta del av en sådan upptagning ochfå en utskrift av vad som har yttrats i radio- eller kassettidningen har 1. justitiekanslem, 2. en enskild som anser att ett yttrandefrihetsbrott mot honom har begåtts i radio- eller kassettidning en eller att han har lidit skada på grund av ett yttrandefrihetsbrott i denna tidning, om det inte är up penbart att han inte berörs av inne hållet i denna på ett sådant sätt att han kan vara målsägande. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om radiofidningar som har säntsoch kassettidningar som har lämnats ut för spridning före nämnda tidpunkt. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i 36 kap. 5 och 8 §§ samt 49 kap.4 § ' ordet "taltidningar" skall bytas uf mot"radio- och kassettidningar". Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse av 36 kap. 5 § 1982:522. 36 kap. 8 §1982:522. 49 kap. 4 § 1982:522. Prop, 1982/83:137 6 Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att i 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)' ordet "taltidningar"skall bytas ut mol "radio- och kassettidningar". Dennalag träder i kraft den 1 jufi 1983. Lagen omtryckt 1982: 1106. 1982/83:137 7 I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , R. Carisson, , HeUström, Thunborg Föredragande:Chefen för , statsrådet (GP) har hemställt att regeringen vidtar åtgärderför att möjliggöra mndradiosändning av punktskriftstidning för synskadade. Imina överväganden av hithörande frågor har jag samrått med taltidningskommittén(U 1982:05). Sedanmitten av har synskadades organisationer, främst genom (), aktivt verkat för att dagsfidningar-nas nyhets- ochopinionsförmedling skall göras fillgänglig för synskadade. 1regeringens proposition (1976/77:87) om insatser för handikappades kulturellaverksamhet framhöll föredraganden att det är angeläget att samhället gör detlättare för synskadade att ta del av det allmänna informafionsutbudet. 1enlighet med denna strävan har en försöksverksamhet med laltidningsutgivninghos tre dagstidningsföretag fått statliga bidrag ur allmänna arvsfonden.Försöksverksamheten har utvärderats på regeringens uppdrag och förslag avseendeen vidareutveckling av verksamheten lades fram i betänkandet (Ds U 1982:2)Dagstidningar för synskadade. Med utgångspunkt i dessa förslag beslöt riksdagenvåren 1982 dels att 10 milj. kr. skulle anslås för stöd fill taltidningar, delsatt en kommitté skulle tillsättas för att pröva ansökningar och fördela bidragfrån anslaget samt 1982/83:137 8 bedrivaett ytterligare utrednings- och utvecklingsarbete rörande slöd fill talfidningar(prop.1981/82:129, KU 1981/82:31, rskr 1981/82:409). Denna kommitté, taltidningskommittén(U 1982:05), har därefter tillkallats med stöd av regeringens bemyndigande den17 . 2.2Rätten att sända radiotaltidningar Degmndläggande reglema om mndradio återfinns i radiolagen (1966:755). regler om vem som har rätt att sända radioprogram i mndradiosändning ochregler om hur denna rätt skall utövas. Lagen inleds med definitioner av vissabegrepp såsom radioprogram och mndradiosändning. Med radiolagens definitionerblir radiodistribution av en för synskadade avsedd version av en dagstidningen mndradiosändning av ett radioprogram (se närmare härom i prop. 1980/81:166 s. Enligt5 § radiolagen har de företag som regeringen bestämmer (programföretag) rättatt sända radioprogram i mndradiosändning från sändare här i landet. I 6 §föreskrivs att rätten att sända radioprogram skall utövas opartiskt och sakligtoch med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihetskall råda i mndradion. Vidare föreskrivs att programföretag iprogramverksamheten skall hävda det demokratiska statsskickets gmndidéer ochprincipen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet ochvärdighet. Härtill anges vissa föreskrifter som får intas i avtal mellanregeringen och programföretagen och utgöra villkor för sändningsrätten. a. skyldighet att sända beriktigande och genmäle samt förbudmot kommersiell reklam. 1 7§ återfinns bl. a. en bestämmelse omprogramgranskning av radionämnden. kan emellertid inte ske med stöd av radiolagen annat än ibegränsad omfattning. De krav på opartiskhet och saklighet som radiolagenuppställer kan inte upprätthållas vid sändning av en tidnings innehåll,eftersom motsvarande krav inte gäller vid framställning av tidningen. För attgöra det möjligt att sända dagstidningar i radio antog lagen(1981:508) om radiotaltidningar. Lagen föreskriver undantag från radiolagenskrav på opartiskhet och saklighet och innehåller även andra avvikelser frånradiolagen. 1lagen om radiotalfidningar förstås med radiotaltidning "en för synskadadeavsedd, i mndradiosändning uppläst version av en sådan allmän nyhetsfidning somtrycks och som har dagspresskaraktär (föriagan)". Radiotaltidningar fårinte sändas utan medgivande av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Tillstånd ätt sända en radiotaltidning ges till ägaren av förlagan.Tillstånd får meddelas endast om förlagan utkommer minst en gång ochom förlagan såvida inte särskilda skäl föranleder annat - under det senasteåret haft en upplaga som genomsnittligt överstiger tvåtusen exemplar per utgivningstillfalle.Radiotaltid- Prop.1982/83:137 9 ningenskall helt eller delvis återge texten i förlagan. Högst hälften av sändningstidenvid ett sändningsfillfalle får användas för annonsmaterial ur förlagan.Sändning av annonsmaterial får dock endast ske om ljudet är förvrängt ellerinnehållet kodat. Utöver material som förekommer i föriagan får radiotaltidningenendast innehålla uppgifter om hur materialet i sändningen disponeras.Tillståndet att sända en radiotaltidning får endast förenas med villkoravseende sändningstid samt placeringen, frekvensen och effekten hos sändaren.För radiotaUidningar gäller inte 6 och 7 §§ radiolagen. Sändningstillständetkan återkallas om den som fått det bryter mot lagen om radiotaltidningar ellermot villkor för tillståndet. Slutligen finns bestämmelser om att den som brytermot villkor för tillståndet skall dömas fill böter. Sedanlänge regleras de frågor som gäller ansvaret för tryckta skrifter i tryckfrihetsförordningen(TF, omtryckt 1982:941). TF innehåller särskilda bestämmelser om ansvaret förperiodiska skrifter, dvs. a. sådana dagstidningar vilkas innehåll fåråterges i form av radiotalfidningar (se närmare härom i t. ex. prop.1981/82:164 s. 11 f). Föratt det skydd som TF sålunda ger den tryckta förlagan inte skall urholkasdärför att denna återges i form av en radiotaltidning antog är 1981lagen (1981:509) om ansvarighet för radiotalfidningar. Denna lag innebar något förenklat uttryckt att de regler som gällde för den tryckta förlaganskulle tillämpas också i fråga om en radiotaltidning. Genomlagen (1982:521) om ansvarighet för talfidningar, som fr.o.m. den I juli 1982ersatte I98I års lag, utvidgades detta skydd tUl att omfatta också kassettaltidningar.Dessa skiljer sig från radiotaltidningar genom att de sprids i form av färdiginspeladekassettband och alltså inte sänds i radio. I fråga om det närmare innehåUet i1982 års lag hänvisar jag till prop. 1981/82:164. Inläsningav tidningsmaterial på bandkassetter är den metod som har använts mest för attförmedla dagsfidningar till synskadade. Det finns också andra metoder. Vissasynskadade läser t. ex. punktskrift. Med datateknik kan tidningsmaterial överförastill punktskrift. Denna möjlighet har bl.a. utvecklats och prövats i ett försöki . Isamarbete med m.fl. utarbetade GP ensärskild teknik för att förmedla tidningens innehåll till ett begränsat antalsynskadade. Metoden bygger på företagets nya sättningsteknik, som innebär attall textmassa lagras för fotosättning i tidningens sätteridator. Prop.1982/83:137 10 Iförsöket rensades den lagrade texten frän-all sättningsteknisk information. Enmikrodator kopplad till sätteridatom styrde läsningen av tidningstext från ettmagnetband och styrde också en automafisk uppringare. Via telenätet överfördesinformationen till mottagarens telefon. Den överförda informationen lagradeshos mollagaren på en datakassettbandspelare. En ' mikrodator styrde avläsningen.Texten presenterades för den synskadade på en punktskriftsterminal. Terminalenhade en enkelradsdisplay för punktskrift utmstad med olika enklare sökfunktioner. Försöketvisade att datoriserad sättningsteknik med viss utbyggnad kan utnyttjas fördirektöverföring av tidningstext tUl punktskrift. Metoden innebär att helatidningen med undantag av bilder och grafiskt material kan överföras tillsynskadade utan särskilda urval och nedkortningar. GPplanerar nu i samarbete med och ett projekt föratt vidareutveckla metoder för överföring av textmassa från tidningamas sätteridatorertUl enskilda synskadade. Rensning av sättningsinformation skall nu göras i enmikrodator ansluten till tidningens dator och inte i själva sätteridatom somtidigare. På sä sätt kan systemet bli mindre beroende av olika fidningars utmstning.Överföring av textmassan hem till synskadade planeras ske i digitalt kodad formpå frekvensmodu-lerad ultrakortvåg över P 1-nätel, när ordinarie sändningarslutat för dagen. Detta gör det tekniskt möjligt att snabbt överföra helatidningen till ett stort antal läsare. Avläsningen hos mottagaren sker på en punktskriflster-minalkopplad tiU ett elektroniskt skivminne. Förradiotaltidningar gäller att det mest omfattande och tidsödande momentet ärsammanställningen av materialet, dvs. redigering och inläsning. I GP:s försöksprojektär avläsningen det mest arbetskrävande momentet. har snabbaremetoder utvecklats i både utsändnings-och mottagarledet. Med datateknik kan mannu på olika sätt överföra text lill s. k. syntetiskt tal. Genom att göra enelektronisk modell av talorganet med inprogrammering av samtliga Ijiid och Ijudkombinalioneri ett språk kan man via elt nätverk av olika program omvandla text till tal. Systemetkan innebära etl stort steg framåt belräffande möjligheterna att fillgodosehandikappades informations- och kommunikationsbehov. Det är möjligt attomvandla all textinformation i dataform fill syntetiskt tal. Apparater avskiftande kvalitet har utvecklats. har en avdelning inom slalsföretagsgmppenpresenterat en prototyp till en s. k. talande dator som fungerar bra och ärlätt att uppfatta. Denärmast ansvariga för forskningen pä området har i sammanhanget visat intresseför den datoriserade punklskriftsteknik som bl.a. har utvecklats iGöteborgsprojekten. Denna metod anses kunna få stor genomslagskraft om denkombineras med enheter för mottagning av syntetiskt tal. Ett sådant system kansannolikt vara praktiskt genomförbart . Idet projekterade punktskriftsförsöket och i talsyntestekniken är själva 1982/83:137 11 I båda fallen är det fråga om s.k. digital överföring, dvs.informationen gmpperas i ettor öch nollor i olika datoriserade system ochöverförs i digitalt kodad form till mottagaren. Om överföringen kan ske via mndradiosändningskapas tekniska möjligheter att på ett enkelt sätt sända en tidning till flerasynskadade . Dagsfidningamasbetydelse i samhäUslivet gmndar sig på medborgarnas behov av information,orientering och opinionsbildning. Synskadade är f.n. i det närmaste utestängdafrån dagstidningar. Det är angeläget att synskadades tillgång till den bredainformation och de mångsidiga opinionsyttringar som erbjuds av dagsfidningarförbättras. Samfidigtsom vissa steg i sådan riktning har tagits har den tekniska utvecklingen gåttsnabbt. Möjligheterna att överföra tryckt information till sådana medieformersom kan utnyttjas av synskadade är avsevärt bättre än bara för några årsedan. Intill har det naturliga tillvägagångssättet varit att läsa ininformation pä band och distribuera dessa till synskadade. Genom att mndradionår 1981 öppnades för upplästa versioner av dagsfidningar skapades bättremöjligheter för en effektiv och relativt billig distribution och spridning avinnehållet i dagstidningar till synskadade. Föregen del anser jag att del är viktigt att statsmakterna bidrar till att skapamöjligheter för att förbättra synskadades tillgång till informafion. De beslutav regering och riksdag som har lett till alt upplästa versioner av dagstidningarunder vissa förutsättningar får distribueras över FM-nätet återspeglar dennasträvan. Från samma utgångspunkt är det enligt min mening naturligt attradiosändning fär användas även för andra metoder atl överföra dagstidningartill synskadade. Jagfömtsätter atl taltidningskommittén inom ramen för sitt utredningsuppdragföljer utvecklingen på området. Jag utgår från alt de upphovsrättsliga frågorsom kan uppkomma i sammanhanget löses mellan berörda parter. De berörs därförinte vidare i det följande. avser som jag har nämnt endast upplästa versionerav dagstidningar. För mndradiosändning av en tidning i digitalt kodad formkrävs emellertid samma avvikelser från radiolagens regler som för mndradiosändningav en uppläst version av tidningen. Lagen om radiotaltidningar bör därförändras så att reglerna gäller för sändningar av dagstidningar oberoende av omde läses upp eller om någon annan metod används vid sändningen av innehållet.Benämningen radiotaltidning bör ersättas med ordet radiotidning. Detfinns dock en gmndläggande skillnad mellan en radiotaltidning och endagstidning som överförs pä annat sätt, t. ex. med den datateknik som Prop.1982/83:137 12 jagtidigare har redogjort för. En radiotaltidning är en redigerad och nedkortadversion av en förlaga. I de datatekniska projekten beräknas hela fidningen medundantag av visst grafiskt material, bilder, serier o. d. kunna överföras tillsynskadade. Detta innebär alt t.ex. frägan om andelen annonser i en sändningkan behöva prövas utifrån delvis andra fömtsättningar. Enligtgällande lag får en radiotaltidning innehålla annonser motsvarande högsthälften av sändningstiden vid ett sändningsfillfäUe. Denna möjlighet att sändareklam i etern har införts med hänsyn fill uttryckliga önskemål frånsynskadade om fillgång till dagstidningars annonsmaterial. För att förhindraatt andra än synskadade skall ta del av informationen föreskriver lagen attljudet skall vara förvrängt eller innehållet kodat, vilket kräver särskild mottagarapparatur. Synskadadeskrav på tillgång till dagstidningarnas annonser påverkas inte av hur eller ivilken form materialet överförs. Därför bör samma grundläggande princip om attannonser får sändas gälla oavsett vilken teknik som används vid sändningen avinnehållet i tidningen. Närdet gäller frågan om andelen annonser av den totala materialmängden vill jaganföra följande. Huvudtanken bakom statsmakternas åtgärder på taltidningsområdetär att synskadade skall få tUlgång till dagstidningarnas nyhetsförmedling ochopinionsbildning för atl bli bättre delaktiga i samhällslivet. Radiotaltidningaromfattar av prakfiska skäl en myckel begränsad del av den tryckta förlagansinformation, vanligen . Den gräns som statsmaktema har satt för mängdenannonser i en radiotaltidning.kan bl.a. ses som ett uttryck för ambitionen atten försvarlig del av den relativi sett begränsade information som ryms i en radiotaltidningskall återge förlagans nyhets- och opinionsförmedling. Medandra former av överföring av dagstidningar förhåller det sig annorlunda.Datatekniken medger t.ex. överföring av all text i en tidning. Den störstafördelen är just alt ingen redaktionell bearbetning av materialet behövs,vilket f. ö. skulle fördyra och komplicera tekniken. Synskadade kan alltså få tUlgångfiU i det närmaste samma tidning som seende. Detta innebär ett stort steg motökad jämställdhet mellan synskadade och seende. Vidare innebär det attsärskilda åtgärder för atl slå vakt om tidningens nyhets- ochopinionsförmedling inle behövs. Av dessa skäl bör enligt min mening någonbestämd gräns för annonsinnehållet i sädana sändningar inte förekomma.