prop · G603169 · 1982-12-31 00:00:00 — Inflationen,energikostnaderna saml kraven på bättre kvalitet har medfört att produklionskostnademahksom boendekostnaderna har ökat. Samhällets stöd tiU byggsektorn börutvecklas för alt boendekostnaderna, speciellt för låginkomstgrupper, skallkunna hållas på en rimlig nivå. Nordiskt samarbete inom bostadspolitik harförekommit och skall enligt del nya handlingsprogrammet ifortsättningen fä allt större betydelse. Huvudvikteni del nordiska byggsamarbetet har hiltiUs legal i harmoni-sering av byggbestämmelser,-normer och -standarder. Denna verksamhet kommer också i fortsättningen altvara viktig. Detta arbete har ofta nära anknytning till motsvarandeinternationella harmoniseringsverksamhet, som t ex inom ECE, där insatshar varit av tämligen stor betydelse. Högtprioriterat är energisamarbetet. Inom området pågår flera projekt inom , NBS-Energi och INSTA-Bygg. Betydelsenav att mera rationellt och ekonomiskt utnyttja det befintliga byggnadsbeståndetökar . Samarbetet bör därför omfatta, förutom drifts-,beständighets- och underhållsfrågor, också frågor om om- 1982/83:169 13 byggnadoch förbättring av det befintliga byggnadsbeståndet. Nordiskt samarbete pådetta område pågår både byggmyndigheler och byggforskareemellan. Under1982 har byggsamarbetet omfattat ca 30 projekt av varierande storlek ochvaraktighet. Projekten genomförs på basis av ett projektprogram som förnärvarande är under revidering på gmndval av det nya handlingsprogrammet. Enarbetsplan för det nordiska energisamarbetet har fastställts i febmari 1982.Arbetsplanen är elt uttryck för ministerrådets vilja att skapa störreplanmässighet i arbetet och inrikta delta på sådana energipolitiska frågor där fömtsättningarfinns alt utveckla samarbetet. Informationsutbyteoch projektsamarbete är på gång bl.a. inom områdena energihushållning,systemanalysarbete, nya och förnybara energikällor saml alternafiva drivmedel.Möjligheterna till utökat samarbete inom olje- och gasområdet har utretts och ämbetsmannakommitténsrapport skall lämnas fillNordiska Rådet som en bilaga til denna berättelse. Föralt öka informationsutbytet om de nordiska ländernas energiforskningsprogramsamt för att tillvarata koprdinerings- och samarbetsmöjligheterna på energiforskningsområdelutan alt skapa nya nordiska institutioner har energiminislrama beslutatnedsätta en nordisk kontaktgrupp för energiforskning. Gruppen är sammansatthuvudsakligen av ledande personer från de programstyrande organen på energiforskningsområdeli , och skall verka t. v. på tvä år. (samarbelsminislrarna) godkände delningen av ämbetsmannakommitténför industri- och energipoUtik med omedelbar verkan. Från detta datum finnsalltså en särskild ämbetsmanna-kommilté för energipolitik. 6 Finans-och valutapolitiska frågor Iavsnitt 2 er gitt en meget kortfattet översikt över den inlernasjonale 0konomiskesiluasjon som fortsall er preget av meget svake konjunklur-forhold. Utsiktenefor OECD-området er vesentlig dårligere enn tidligere fpmtsatt, pg en må regnemed bare meget moderat oppgang i 1983. En isolert nordisk 0konomisk politikksom sikter mol å stimulere aktiviletsni-våel i denne situasjon, begrenses av landenesvalulastilling. De nordiske land er imidlertid innstilt på å s0ke det inlernasjonalesamarbeid slyrket med sikte på å påvirke de viktigste land til å f0re en mere vekstfremmendepolifikk. Iavsnitt 3 fölger en översikt över den 0konomiske situasjon og utsiktene 1982/83:169 14 forneste år i de enkelte nordiske land og deres 0konomiske-pohtiske opplegg. Situasjonener i 1982 preget av svak vekst i alle landene og en inflasjonslakl som for de fleslesvedkommende ligger över OECD-gjen-nomsnitlel. Arbeidsledighelen er 0kende ialle land, men ledighelsgraden varierer sterkt mellom landene. , ogSverige har betydelige underskudd i sin ulenriks0konomi, mens er neer balanseog har et moderat overskudd. Iavsnitt 4 gis en meget kort redegj0relse for det nordiske 0konomiske forskningsrådsbudsjelt og virksomhel for 1982 pg 1983. avgir selv en mere deläljertrapport om sin virksomhel. Iavsnitt 5 er del redegjort naermere for arbeidet i embelsmannskomiléen for valutasp0rsmålog finansielle sp0rsmål. Det er gjort rede for ullalelser som de nordiske landhar avgill i del inlernasjonale valutafond og felles-synspunkler i de nordiskelands inniegg ved 's Ministerrådsm0te. Uttalelsene gjelder både finans-, penge-og valutapohtikk. De nordiske land har blanl annet gått inn for at land som ikkehar problemer med ulenriks0konpmien, leggér pm den 0kpnpmiske pplitikk imoderat eller-sp0rsels-slimulerende retning. EUers er det avght ullalelser som sserligsikter mol å oppfordre hovedvalulalandene til å f0re en pplitikk spm vil virkei retning av mere stabile kursfprhpld. Deter dessuten gitt en pversikt över kursutviklingen mellom de nordiske valufaersiste år. Både de forskyvninger som er et resultat av egne vedtak (som del er tmffelflere av i 1982) og de som er en f0lge av mer markeds-bestemle kursforskyvningerer iUuslrert. De egne vedlak dominerer i är bildel. Det er videre påpekt at kursjusteringerforetatl av el kurvrvalula-land i noen grad har ulik virkning överfor de andrenordiske kurv-valuta-land og , som har en annen kurslilknylningsform.Del pekes på al de totale kursforskyvningene mellom danske kröner, fmske mark ognorske kröner er små når hele perioden 15. til samme tids-punkt1982 ses under ett. Kursulslaget mellom svenske kröner og de 0vrige har derimotvart st0rre. Sp0rsmålelom behovet for hyppigere dr0ftelser av valuta- og konjunk-turproblemer er reist.Valuta- og konjunklurproblemer dr0fles allerede regelmessig. Etter anmodning fradet nordiske finansministerm0te i Åbo vil mulighetene for en videreutviklingav de valutapolitiske konsuhasjoner bli utredet av embelsmannskomiléen forvaluta- og finansielle sp0rsmål. Lågkonjunktureni väridsekonomin har fortsatt atl återspegla sig i nordisk samhandel. Redanförra året noterade ministerrådet en negativ trend i samhandeln. Svagutveckling i värids men också i samhandeln karakteriseras av följande siffrorsom skildrar förändringarna : 1982/83:169 15 Nordiskaländernas import % % frånNorden 4,8 från världen 3,6 tillNorden 4,9 tUl väriden 10,3 Nordiskasamhandelns andel gällande import var 20,(20,) ochgällande export 20,(21,). Utvecklingenför den första halvdelen av lydde pä en fortsalt negativ utveckling avsamhandeln. Förraåret uttryckte ministerrådet sin uppfattning alt orsaken till nedgång isamhandeln "närmare bör analyseras så alt förslag kan framläggas om hurutvecklingen kan påverkas i positiv riktning ". Åtgärder förall utföra analyser har vidtagits i samarbete med Nordiska slafisfiska sekretariatetoch Nordiska ekonomiska forskningsrådet. Genommöten mellan de chefstjänstemän i de nordiska ländernas ministerier, som haransvaret för utrikeshandelspolitiska frågor (handelschefs-mölen), mötena i Ämbetsmannakommitténför handelspolitiska frågor och vid andra kontakter samråder de nordiskaländerna beträffande utvecklingen på del handelspolitiska området. Nordisktsamarbete i de europeiska fora föregår i traditionella former, närmast genomkontakter mellan EFTA och EG. Vid sidan av dessa hålles regelbundnakonsultationer mellan och andra nordiska länder. Detnära samarbete som de nordiska länderna (särskilt , , ochSverige) hade under de mångåriga i har sålundafortsatt vid uppföljandet av förhandlingsresultaten och intensifierats underförberedelserna för ministermötel i . Mot bakgmnd av dagensinlernafipnella ekpnpmiska situatipn framstår bevarandet Pch stärkandet av enöppen pch liberal världshandel spm en uppgift av särskild vikt för små avutrikeshandeln beroende länder som de nordiska länderna. Detta kommer även allvara ett centralt tema vid och det är en angelägen uppgiftför de nordiska länderna att i samarbete med andra länder verka för att som ett centralt handelspolifiskt fpmm inle försvagas. Även i ministermötei framstod behovet av all bevara en liberal världshandel som en av deviktigaste elementen i stärkandet av ekonomi. Denordiska länderna har enats om atl sträva efter lättnader i intemationellhandel genom ett förbättrat samarbete med EG ifråga om gemensamma standarderoch ömsesidigt erkännande av provningsresultat. På del nordiska planet skersamarbetet på detta område framför allt inom ramen för NORDTEST som bildades1973 som ett gemensamt nordiskt organ med uppgift all främja utvecklingen inomprovnings- och kontrollområdel. Iförbindelse med det internafionella arbetet för förenkling av handelsdokument-och procedurer, som bl.a. pågår i regi av FN:s ekonomiska 1982/83:169 16 kommissionför (ECE), har de nordiska länderna tagit upp speciella sidor vid dettaarbete i gemensamma nordiska projekt. Det nordiska projektarbetet koordinerasgenom ett gemensamt utskott (NORDIPRO), som är sammansatt av representanterfrån de nationella handelsprocedur-kommitléerna i . Denordiska länderna samarbetar också på exportfrämjandets område. Detta sker iform av möten, som berör å ena sidan de nordiska handelsut-sända i utlandet ochå andra sidan nationella exportfrämjande organisationer. Huvudavsikten medmötena både hemma och ute är att utbyta erfarenheler, orientera varandra omnya förbättringar saml bygga ut det konkreta samarbetet om speciella uppgifierav gemensamt intresse. Ministerrådethar tagit förslaget om alt utveckla nordiskt samarbete om exportmarknadsföringsutbildningtill behandling på grund av rekommendation nr 17/1982 från . har inlett arbetet på att följa upp beslutet rörandenordiskt samarbete om projeklexport (rekommendation nr 1/1981). Samarbetetomfattar en rad åtgärder på informationsområdet samt försök att harmonisera viUkorför exportkrediter och garantier för dessa i de olika nordiska ländema. Vidarehar en nordisk projeklexportfond samt elt syslem med nordiskaprojektinvesteringslån med en ullåninsram på 350 milj. SDR f.o.m. Länderna har före den gett garantierna till NordiskaInvesteringsbanken för dess projeklinvesterings-långivning. Pådet induslripolitiska området har arbetet inom ministerrådet och ämbetsmannakommitténunder verksamhetsåret koncentrerats till uppföljningen av arbetsplanen föröversyn av del induslripolitiska samarbetet. Ett antal initiativ har tagitsinom ramen för planen för atl se på möjligheterna atl utveckla samarbetet, bl.a.ifråga om teknisk FoU och när det gäller generella villkor för industrietableringar. Projektetgeologiskt samarbete på har förts vidare och börjar nu komma in ien rapporteringsfas. Nordisk industrifonds verksamhet expanderar bl.a. som enföljd av de ökade- resurser som ställts till fondens förfogande. Fonden haräven aktivt engagerats i översynen av det nordiska tekniska FoU-samarbetet. Nordteslhar på uppdrag av ämbetsmannakommittén försökt värdera effekterna av sinverksamhet när det gäller att undanröja tekniska handelshinder. Som en följdhärav kommer en ökad tyngd att läggas vid denna aspekt av organets verksamhet. Prop.1982/83:169 17 9 Jord- och skogsbruk Från alt i början varit forskningsbetonat har åtgärdervidtagits för att utveckla nordiskt samarbete på jord- och skogssektorn tillatt omfatta nya områden. har man beslutat påbörja en utredning omformer för utvidgat nordiskt samarbete på lanlbmksområdet. Också behovet förnordisk samverkan i fiskodling och aquakultur generellt utreds på rekommendationnr 6/1981 från . Dämlöver omfattar samarbetet i dagens läge följandeprogramområden: ger ökat stöd åt nordiska samarbetsprojektpå jordbruksforskningens område. har NMR stöttforskningssamarbete angående biologisk bekämpning av växtpatogener, bekämpningav masti-tis, jordbmksmeleorologi och lantbrukskooperation. Stödet till de tvä förstnämnda områdena fortsätter underår 1983 i utökad omfattning. Jordbmksmeteorologiskt forskningssamarbete fortsätts med stöd från de nationella forskningsråden. På jordbruksforskningsområdet samarbetar ministerrådet medNordiska Kontaktorganet för Jordbmksforskning, som är ett samarbetsorgan för denationella jordbmksvetenskapliga forskningsråden. Samarbetet på programområdet leds av den nordiskainstitutionen (). Dennaupprättades och infördes på ministerrådels budget. År 1982inordnades Nordiska Skogsarbetsstudiernas Råd (NSR), som dittills varit ensjälvständig institution på ministerrådets budget, under SNS. SNS har tilluppgift atl förmedla och understödja gemensam nordisk forskning inom skogsbruketsamt alt underlätta samverkan inom den skogliga forskarutbildningen. SNS' styrelse beslår av tre representanter för varderaDanmark, , och , varav en representerar den skogligaadministrationen, en forskningen och en del praktiska skogsbmket, samt enobservatör från . har SNS tilldelat medel till elva pågåendeprojekt, varav fyra inom det skogstekniska området, och tre nya projekt, varavtvå inom det skogstekniska området. Fömtom till direkta projekt har medelanslagits för en sammanställning över det befintliga kunskapsläget då detgäller första-gallringar. Fortsatt stöd har vidare getts till NordiskaSamarbetsgruppen för Högre Skogsutbildning som det gjorts enprecisering av gruppens arbetsuppgifter. 1982/83:169 18 Nordisktgenbanksamarbete omfattar i dagens läge en nordisk institution - Nordiskagenbanken för jordbmks- och trädgårdsväxter - samt tre planeringsprojekt (fisk,husdjur, mikrober). Nordiskagenbanken (NGB), som har sitt säte i , ersätter de motsvarande nationellaaktiviteterna. NGB är ett viktigt serviceorgan för nordiska växtförädlare och växtforskare.Under år 1982 har verksamheten varit koncentrerad till fröburna jordbruks- ochträdgårdsväxter. Speciellt bör nämnas, att arbetet med inventering ochbeskrivning av släkterna (vinbär, krusbär), Rubus (hallon, björnbär,hjortron, åkerbär) och Rheum (rabarber) har fortsatt. Inventering av släktet (körsbär, plommon) har påbörjats. Internationellagenbankstyrelsen (IBPGR) avhöll Pisum- symposium vid Sverigeslantbruksuniversitet i . Råg-arbetsgruppen inom det europeiskagenbankprojektet (ECP) avhöll möte i 4-6 augusti. I dessa möten speladeNGB en aktiv roll. Ettförslag till upprättande av ett nordiskt centralregister för mikrobsamlingaroch -kollektioner har färdigställts. Förslaget har varit till remissbehandlingi länderna. Växtförädlingi omfattar många arter kulturplantor, och många klimatiskt olikaregioner, som ofta går pä tvärs av de nationella gränserna. Eftersom varjenordiskt land inte kan upprätthålla en tillräcklig aktivitetsnivå på allarelevanta ämnen inom växtförädlingens område, och eftersom resultaten avväxtförädlingsaktiviteter på den europeiska kontinenten har begränsat värde iNorden, har det varit nödvändigt att skapa en bättre nordisk koordinering påväxtförädlingens område. Detta arbete leds av en nordisk styrningsgmpp (SNP,Samnordisk Planteforeedling), vari bl.a. lantbmksdepartementen ärrepresenterade. Underåret har tre större projekt varit på gäng: ett om växtförädlingsforskning(Resistens mot växtsjukdommar), ett om växtförädling (Förädling avgräsmarksväxter för nordliga områden) och ett om sorts-avprövning.Dessutom har utredningsarbete på utvalda ämnen innanför växtförädlingsforskningoch förädling utförts. Ettreviderat samarbetsprogram för jämslälldhetsområdet förelades Nordiska rådetvid dess 30:e session och antogs av (jäm-slälldhelsminislrarna) iaugusti 1982. Programmet anger följande huvudområden för samarbetet:arbetsliv, social- och familjepolitik, utbildning, bo- och samhällsplaneringsamt deltagande i det politiska livet och samhället i övrigt. 1982/83:169 19 Projektverksamhetenhar främst inriktats på jämställdhet i arbetslivet, t.ex. dalaleknologinseffekt på jämställdhet mellan kvinnor och män speciellt inom kontorsområdet,produktivitetsfrämjande åtgärder och deras effekter på jämställdheten samlavslutande av projektet den tvådelade arbetsmarknaden. Dessutom ärjämställdhetsutskottet representerat i styrgmppen för (NAUT's) projekt om "Deltidsarbete i ".Övriga projekt rör sig om kvinnor i styrande organ, kvinnor i nordisk politik,daghemsverksamhetens mål och innehåll samt om samhällsplanering. Den 1 - 2april arrangerades ett kontaklmöle mellan representanter för nationellakvinnoorganisationer, arbetsmarknadens parter. social- ochmiljöutskott och jämställdhetsutskott. Samarbetetpå jämslälldhetsområdet är förankrat i jämställdhetsulskot-tet. Deltaupprättades av samarbetsministrarna genom att kontaklgmppen förjämställdhet, som hade fungerat , blev permanent. Hösten 1980beslutades att sakansvaret för jämställdhetssamarbetet hädanefter skulle liggahos jämställdhelsministrarna. blev jämställdhelsutskottet direktunderställt (jämställdhetsministrarna) som dess beredande organ.En konsulenttjänst för i första hand ärenden som rör jämställdhet inrättades ibörjan av 1981 på minislerrådssekrelariatel. Jämslälldhelsulskotlethar enligt sitt mandat fill uppgift att koordinera det nordiska samarbetet på jämslälldhetsområdetpå grundval av det program som antogs 1978 av och som revideratsunder 1982. Under1982 har NOK 941.000 beviljats för 8 projekt. Medutgångspunkt i det nordiska samarbetsprogrammet på konsumentområdet, ensträvan efter effektivisering av nationellt arbete inom sektorn samt nyttan förstörsta möjliga antal medborgare i de nordiska ländema har ca 30 samarbelsprojektvidareförts eller startats till ett sammanlagt anslag av ca 2,3milj NOK. Påvamprovningsområdet har provningar av torktumlare och frysar slutförts och enförstudie av spisar startats. Arbetet med framtagande av provningsmetoder harfortsalt, bl a i samarbete med NORDTEST. En utredning om hur det nordiskasamarbetet beträffande konsumenlvam-slandardisering kan organiseras för alt geökad effektivitet har slutförts. På produktsäkerhetsomrädethar arbetet med produktinriktade aktiviteter vidareförts bl a beträffande läll,beklädnadstextilier och cyklar. Vidare har användandet avinrapporteringssystem för olycksfall i hemmen och kartlagts i syfteatt få till stånd ett gemensamt nordiskt inråpporteringssystem. 1982/83:169 20 1syfte att få till stånd bättre rostskyddsgarantier för bUar har ett projekt genomförtsi samarbete med de nordiska bilägarorganisationerna. Päproduklinformationsområdet har arbetet fortsatt beträffande informationssystemför hushällskapitalvaror. Det nordiska märkningssystemet för textilagolvbeläggningar (NCC) har utvärderats och provning av tvättmaskiner i syftealt skapa en enhetlig definition av begreppet sparprogram har påbörjats. Päutbildningsområdet har en rapport om konsumentfrågorna i läramt-bildningenlegat till gmnd för ett seminarium med dellagande av konsument- ochskolmyndigheter i de nordiska ländema. Enutvärdering av konsumentprogram i radio och TV har slutförts. Bl a harexperimentella program jämförts med "traditionella" konsumentprogram. Pådet konsumenträttsliga området har bl a marknadsföring till barn och unga,användande av garantier i marknadsföringen, konsumentskyddet vid sällskapsresorsamt konsumentproblem på bank- och försäkringsområdet behandlats. Vidare hareffekterna av den konsumenträtlsliga lagstiftningen diskuterats vid ettseminarium. Ettprojekt om användande av konsumentkrediter har avslutats och ett utvecklingsprojektför hela det hushållsekonomiska området har startats. Ettseminarium har genomförts orn lokal och regional konsumentpolilisk verksamhet. Iavtalet mellan de nordiska länderna om kultureUt samarbete som trädde i kraft1972 slås fast att man vill vidareutveckla den nordiska kullurgemenskapen, samtatt man vill öka den samlade effekten av ländernas insatser i utbildning,forskning och annan kulturell verksamhet -genom gemensam planering, samordning,samverkan och arbetsfördelning. Ett annat syfte med avtalet är att skapagrundval för en samordnad insats i internationeUt kulturellt samarbete. Delligger ett egenvärde i att den nordiska kulturgemenskapen stärks. Mensamarbetet skall också kunna visa påtagliga resultat där de nordiska ländernagenom samverkan uppnår en ökad effekt av sina gemensamma satsningar. Slutligenskall samarbetet kunna visa på en framtid för en vidgad nordisk gemenskap.påviktiga områden, inle minsl det kulturella. efterföljande redogörelsen beskrivs samarbetsfrågorna enligt kulturavtalelsindelning. Inledningsvis skall nämnas några av de mer omfattande frågor, somunder 1982 i hög grad präglat arbetet inom kulturavtalets ram. Utgåendefrån ministerrådsförslaget B 38/k och rek. nr 4/1982 har ministerrådetbeslutat inrätta ett nordiskt forskningspolitiskt råd. harbeslutat om en snabb uppbyggnad av rådet. Prop.1982/83:169 21 varaavslutad , då den skall kunna disponera 3 milj. nkr. prisnivå.Stadgar för verksamheten har fastställts . Rådets medlemmarhar utnämnts, personal har anställts och rådet kan aktivt inleda sin verksamhetden . Dennordiska kullurframstöten i , Today, inleddes iWashington, DC, och och beräknas i aUt nå ut liU ca 30milj. Kärnan utgörs av sex samnordiska utsläUningar, vUka i Nordenkoordinerats av kultursekretariatet. Det står redan klart att Todaykommer att bli en utomordentlig framgång både när det gällerpubliktillströmning, kritikreaktioner och uppmärksamhet i massmedia. Förnärvarande undersöks möjligheterna all överföra några av utstäUningarna tiU Nprden.Vidare diskuteras möjligheterna att göra samnprdiska kulturmanifestatipner iandra länder. Utredningenpm samiskt kulturliv har remissbehandlats Pch vid överläggningarnamellan kullurutskptlet i pktpber diskuterades vissa förslagangående stöd till samiskt kulturliv. Beredningen inpm ministerrådet tar siktepä att öka detta stöd. Ministerrådethar intensifierat sitt arbete på området kultur och media. Under1981 påbörjades uppföljningen av det stora utredningsarbetet kringfrågan om överföring av nordisk radio och TV via satellit. Med anledning av rek.nr 3/1982 förbereddes inom ramen för Helsingfors-avtaletförhandlingar om avtal mellan fyra länder beträffande utvecklingen av radio-och TV-samarbetel samt telesamarbetet med utnyttjande av satellittekniken. Detfinns anledning att påpeka att det för utredningsarbetet utvecklats enintressant samarbels- och finansieringsform inom ram. Somett led i det fortsatta arbetet på medieområdet arrangerades påÖrenäs slott i ett väl förberett seminarium om kulturindustri ochkulturpolitik. Ministerrådettillsatte en egen mediagrupp, som är knuten tillkultursekretariatet. Gruppen har till uppgift att följa den snabba utvecklingenoch lämna förslag och idéer till insatser för alt öka det nordiska samarbetet. Lovgivningssamarbeidethar det siste året vaert drevet i samme former som tidligere. Det legges stadigst0rre vekt på å utveksle opplysninger om aktuelle lovgivningsiiliak i deenkelte land og å etablere et samarbeid på de enkelte rettsområdene. Samarbeideter blitt intensivert de siste årene. I 1982 har justismini-strene hatt m0te på R0ros,embelsmannskomiléen for lovgivningssp0rsmäl har hatt m0te på Marienborg ved K0benhavnog rettssjefene har hatt m0te 1982/83:169 22 I tillegg fil dette blir lovgivningssp0rsmål diskutert mellom Ministerrådetog Nordisk Råd ved fellesm0tet mellom justisministrene og juridisk utvalg ogunder Nordisk Råds ärlige sesjon. Isin betenkning til Cl/1982 har juridisk utvalg uttalt tilfredshet med at mankan begynne å spore resultater av at lovgivningssamarbeidet er blitt intensivert. I betenkningenhar juridisk utvalg videre under henvisning til prosjeklel "som hjemmemarked"sagt seg enig i den prioritering av arbeids-innsats og ressurser somMinisterrådet har gitt lovgivningssamarbeidet på formuerettens område. samarbeideter en viktig del av det nordiske lovgivningsprogrammel og vil bli f0rt videremed sikte på ä oppnå mest mulig ensartede regler. Nårdet gjelder familieretten som også er en sentral del av lovgivningsprogrammel,har juridisk utvalg i betenkningen til Cl/1982 forutsatt at resullatene fraNordisk Råds kpnferanse i 1982 om "Familieret i " skal inngåsom et ledd i de videre dr0ftelsene om utviklingen av lovgivningssamarbeidetpå dette området. er innstilt på. Juridiskulvalg har tidligere utlall tilfredshet med den målen det nordiske lovgivningsprogrammelblir presentert på i de ärlige beretningene til Nordisk Råds sesjon. Beretningeni år vil f0lge samme linje som de siste års beretninger.