prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — De negativa differensernaunder senare år mellan investeringsplaner och - utfall, som redovisas i tabell7:8, skulle normalt ha motiverat en viss nedjustering av primärkommunernas ochlandstingens sammanlagda investeringsplaner . Primärkommunerna haremellertid i sina investeringsplaner, vilka redovisades i böljan av november,inte kunnat beakta de förslag till stöd för investeringar iförbränningsanläggningar för fastbränsle, distributionssystem för värme,värmepumpar m.m. som regeringen förelagt (prop. 1982/83:50). Detta motiverar en viss uppjustering av prognosen förfrämst byggnadsinvesteringarna inom primärkommunernas affärsmässigaverksamhet. Det har därför bedömts rimligt att totalt sett räkna med en positivdifferens mellan primärkommunernas och landstingens sammanlagdainvesteringsplaner och - utfall . Även de kommunala företagensinvesteringar förutses påverkas positivt av stödet till energiförsörjningen. Primärkommunernas ochlandstingens investeringar beräknas totalt sett sjunka med 21/i volym1982-1983. Byggnadsinvesteringarna väntas därvid minska med 3 1/, medanmaskininköpen förutses stiga . Landstingens investeringar beräknas totaltsett öka med 1 1/, medan däremot primärkommunernas investeringar väntas fallamed . Inkluderas församlingarna och de kommunala företagen kan den kommunalasektorns investeringar totalt sett beräknas sjunka i volym. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 149 Lagerutvecklingenkom under större delen av 1982 att kännetecknas av en fortsatt kraftigavveckling av lagren inom praktiskt taget alla delar av ekonomin. Preliminäraberäkningar antyder att lagerneddragningen 1982 skall ha uppgått till ca 2,9miljarder kr. priser vilket är en klart störrelageravveckling än . Kulmen i lageravveckhngen ser ut att hapasserats då lagren i säsongrensade tal drogs ned medomkring en och . däremot kan t. o. m. enliten ökning av totala lagren tillfälligt ha skett, eventuellt som en följd avtidigarelagda beställningar inför en förväntaddevalvering, som sedan genomfördes . Ett sådant beteendeskulle i så fall till en del kunna förklara den relativt stora importen ioktober och november. skedde också en viss uppbyggnad avråoljelagren. Fallet i lagerstockarna kom härigenom attbli betydligt mindre än . Lagercykelns uppbromsande inverkan påefterfrågeutvecklingen ser därmed ut att nu ha upphört efter att ha verkat då lageruppbyggnadstakten började avta. En begynnandelageravveckling framträdde emellertid först . Inom industrin (exkl. varven) började dock totala lagrensjunka först ett halvårsenare dvs. Lagren av varor i arbete sjönk dock medan enavtappning av insats varulagren intekom att ske . Då inleddes en neddragning av insatslagren inom färdigvaruindustrierna samtidigtsom basindustrierna fortsatte enredan tidigare påböijad reducering av dessa lager. Vad gäller färdigvarorna slutligen minskade lagren avdessa inte förrän då markanta neddragningar skeddeinom verkstadsindustrin och övrigsektorn. Basindustriernas lager steg då ännutrots kraftigaproduktionsinskränkningar. Någon minskning där kom inte att ske förrän . fortsatte lageravvecklingen inom verkstadsindustrinoch övrigsektorn varför kulmen i lageravtapp-ningen för färdigvarorna kom att nåsunder . För varor i arbete blev lagerminskningarna betydligt blygsammare.Vad gäller insatsvarorna kan som nämnts en viss tillfällig upplagring ha skett Qärdekvartalet. I prognoserna förutses för färdigvarorna totalten fortsatt om än successivt avtagande lagerminskning. Detta gäller särskiltbasindustrierna men också inom verkstadsindustrin beräknas lagren sjunka, åtminstoneunder . Också lagren av insatsvaror förutses minska medan enviss ökning kan ske inom verkstadsindustrin och övrigsektorn . Nägra större förändringar beräknas inte ske av lagren av varor iarbete. Sammantaget skulle därmed industrins lager, exkl. varvens,minska med ca . efter ett fall på 3,2 miljarder (priser). Prop.1982/83:100 150 Tabell 7:9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 19791983 El-, gas- och vattenverk Detaljhandel (inkl. trans- Källor: och statistiskacentralbyrån. Varvens lager (därvaror i arbete dominerar) minskade kraftigt och väntas en fortsatt minskning. Lagren ipartihandeln var i stort sett oförändrade under de tre första kvartalen 1982 efterden mycket kraftiga avtappningen . En viss tillfälliglageruppdragning kan dock ha skett . Detta gäller också detaljhandeln som emellertidför året som helhet kunnat minska sinalager något. En fortsatt avveckling i detaljhandeln förutses medan en viss ökning beräknas ske avpartihandelslagren. I jord- ochskogsbruket steg lagren av brödsäd liksom också av rundvirke . Rundvirkeslagrenberäknas stiga också 1983 medan lagren av brödsäd antas minska. Sammantaget föralla näringsgrenar skulle lagren vid lönekostnadsalter-nafiv II minskamed .' efter att 1982 ha minskat med ca . 'Ett sådant omslag i lagercykeln kommer att ge ett bidrag till den inhemska efterfrågans utveckling motsvarande ca 0,avBNP. 1 alternativ Iberäknas totala lagerminskningen 1983 bli något lägre och stanna vid ca 0,8miljarder kr.' Skillnaden beror främst på atl den högre industriproduktionen i alt. I beräknas genereraelt starkare behov av lager av insatsvaror och varor i arbete än i alt. 11.Partihandelns lagerbehov beräknasockså vara något högre i alt. I. Omslaget i lagercykeln räknat på detta vis ger ett bidrag till efterfråganmotsvarande ca 0,av BNP. 8 lönsamhet, kostnader ochpriser Framställningen i dettaoch i nästa avsnitt grundar sig på kalkyler över driftsöverskotten' inom olikadelar av näringslivet. Vissa sidor av den finansiella utvecklingen inomtillverkningsindustrin behandlas i avsnitt 8.3. Driftsöverskottsberäkningamaomfattar de viktigaste delarna av näringslivet men fortfarande saknas vissabranscher. Orsakerna till detta är dels brister i det historiska materialet ochdels svårigheter att få fram tillräckligt underlag för prognoser. I tabell 8.1visas driftsöverskotten inom samtliga branscher för vilka kalkyler görs. Driftsöverskottets andelav förädlingsvärdet sjönk något 1981". I stort sett alla delar av näringslivetfick vidkännas vinstminskningar med de största sänkningarna inom deråvarubetonade "basindustrierna"' och inom byggnadsindustrin.Försämringen för de svenska råvarubranscherna var fill största delen en följdav den svaga utvecklingen på de internationella råvarumarknaderna med vikandeefterfrågan och fallande priser, i synnerhet vid notering i US-dollar.Dollarkursens uppgång - som för till viss del var en följd avdevalveringen - medförde emellertid att den svenska basindustrintrots allt kunde höja sina produktpriser med . I motsatt (neddragande)riktning verkade därvid de kurssäkringar som gjorts i samband med exporten avexempelvis pappersmassa. Den sjunkande efterfrågan slog dock hårt även motsvenska företag, trots vissa marknadsandelsvinster för framför allt sågadeträvaror. Sammantaget sjönk basindustriernas produktion med 1980-1981. Byggnadsindustrinsförsämrade situation berodde till stor del på de sjunkande inhemskabyggnadsinvesteringarna (19801981). Byggnadsföretagen försöktevisserligen kompensera sig för detta genom ökad export, men vissa exportordersynes därvid ha tagits till så låga priser att de inte kunnat ge något bidragtill företagens vinster. Även bland övriga delar av näringslivet noteradesminskningar med det enda betydelsefulla undantaget för verkstadsindustrin exkl.varv där driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet istället steg något. ' Driftsöverskolt är ettnationalräkenskapsbegrepp som i företagsekonomin närmast motsvaras avrörelseresultat exklusive lagerprisvinster och efter kalkylmässiga avskrivningar. -Det senaste är för vilket nafionalräkenskaperna publicerat statistik överdriftsöverskotten. Uppgiftema ärdock preliminära och kommer alt revideras liksom uppgiftema har reviderats i oktober1982. ' Gmvor, sågverk,massaindustri, jäm- och stålverk samt ickejämmelallverk. 1982/83:100 152 Tabell 8:1 Driftsöverskotti vissa delar av näringslivet samt i hela ekonomin 19761983 kr., löpande priser ' Varv, el-, värme-, gas-och vattenverk, vamhandel, bostäder, bank och försäkring samt restpost. Anm.Driftsöverskottens andelar av förädlingsvärdet visas i diagram 8: 1 och 8: 2. och staUstiska centralbyrån. Bland orsakerna tillvinstnedgången inom näringslivet 1981 kan förutom den svaga efterfrågan och dendärmed sammanhängande prisutvecklingen nämnas den stagnerandearbetsproduktiviteten. För tillverkningsindustrin liksom för näringslivettotalt var produktiviteten oförändrad vilket medförde attlönekostnaden per producerad enhet inom tillverkningsindustrin steg med hela12,.' Detta är den kraftigaste ökningen sedan den så kallade kostnadskrisen1975-1976. Kalkylerna tyderpå en uppgång av driftsöverskottsandelen inom näringslivet. Bilden är docksplittrad och de branscher som beräkningarna omfattar kan i vinsthänseendegrupperas - något schablonmässigt i tre delar. I den första gruppen, därdriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet föll 1982, återfinnsråvarubranscherna, byggnadsindustrin samt skogsbruket. Utvecklingen för dennagrupp är därmed ungefär densamma som året innan med den huvudsakligaskillnaden att stålindustrin 1982 förbättrat sina driftsöverskott (dvs.egentligen minskat sina föriuster) ' Enligtförtjänststatistiken för industri, som visas i tabell 6.2, steg dock fimlöne-kostnaden med endast9,. Det senare är till stor delen följd av de avtal för att hålla uppe stålpriserna som slutits inom EG:s ram.Devalveringarna 1981 och 1982 har givetvis också starkt påverkatbasindustriemas försäljningspriser i positiv riktning. Det kan därför tyckasförvånande att de svenska rävaru-producenternas vinster fortsätter att falla1982. Det visar dock bara alltför tydligt hur utomordentligt pressat läget påde internationella råvarumarknaderna är. Diagram 8:1Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i olika delar av näringslivet 1971-1983 - -r"! -40 -60 -229,2 bearbetade VAROR'' UR SNR 3000 \ \ \ \ i \ i \ ' Exkl. vamhandel boslädersamt bank- och försäkring. Gravor och mineralbrott, sågverk,massaindustri samt ickejämmelallverk. ' De streckade kurvornaavser tillverkningsindustrin exkl. varv. Då diagrammenej ritats med enhetlig skala får kurvan olika utseende i de olikadeldiagrammen. Prop.1982/83:100 154 I den andrabranschgruppen bibehölls driftsöverskottsandelen i stort sett oförändrad 1982jämfört med året innan. Hit hör större delen av tjänstebranscherna samtjordbruket. Kännetecknande för dessa delar av näringslivet är bl. a. attde avsätter det mesta av sin produkfion inom landet samt attdirekteffekterna av en devalvering inte är så kraftiga vare sig på kostnads ellerintäktssidan. En orsak fill att man lyckats bibehålla sina vinstandelar trots den stagnerandeinhemska efterfrågan och den därmed sammanhängande svagaproduktivitetsutveckling (±0% 1981-1982) ärden låga (6,) ökningen av arbetskraftskostnaden . I den tredje branschgruppen ökadedriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet relativt kraftigt . Dennagrupp utgörs av de industribranscher som producerar bearbetade varor (sediagram 8: 1 och tabell 8: 3). Här, ochendast här, har devalveringarna samt de låga timlönekostnadsökningarnagivit till effekt att företagens vinster kunnat ökas. En orsak är att man till skillnad fråntjänstebranscherna och även byggnadsindustrinhar ufiändska konkurrenter; då det självklart endast är gentemot utlandet somdevalveringarna givit ökad konkurrenskraft. har man inte drabbats av den internationellalågkonjunkturen med samma kraft som råvaruproducenterna. De svenskaförsäljningspriserna sänktes med ca 3 %relativt de utländska konkurrenterna på hemma- och exportmarknaderna sammantagna men trots detta ökadeförsäljningspriserna 1982 mer än kostnaderna,räknat per producerad enhet. Detta innebaralltså att bruttovinstmarginalen ökade med i runda tal . Vinstnivån inom branschen blevdärmed - mätt som driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet - väl såhög som de "goda" åren 1973 och1975. För att erhålla en mer rättvisande bild av vinstutvecklingen i tillverkningsindustrin - särskilt vidjämförelser över långa tidsperioder - bör emellertid hänsyn tas äventill de resultat som redovisas i avsnitt 8.3. En fortsatt ökning av vinsterna väntas1983.' Detta är till största delen en följdav de svenska devalveringarna, särskilt den som genomfördes . Sammantaget beräknas ökningen avdriftsöverskottsandelen inom näringslivet bli av samma storleksordning som1982. Den största vinstuppgången 1983väntas inom råvarubranscherna. Devalveringen förutsätts härvid slå igenom istort sett helt på de svenska företagens försäljningspriser som den internationella råvarukonjunkturen bedömskomma att stabiliseras eller till och med förbättras något. Råvarubranschernaberäknas därmed kunna höja försäljningspriserna med 1983 och öka produktionen med . Trots den kraftiga vinstuppgången väntas emellertiddriftsöverskottsandelen 1983 endast nå upp till samma nivå som de relativt svaga . ' SamtUga uppgifter avser utvecklingen i enlighet meddet högre lönealternativet, vilket innebär en ökning av fimlönekostnaden inäringslivet 1983. Tabell 8:2 Produktpriser och rörliga produktionskostnaderper enhet i vissa delar av näringslivet 1976- -4,9 -1,3 Summa rörlig kostnad' -0,6 -6,2 -13,3 -5,6 -11,6 -5,0 -1,5 -1,7 Summa rörtig kostnad' -1,5 -11,3 -2,4 -1,2 Summa rörtig kostnad' -0,5 Summa rörlig kostnad' -0,1 -1,1 -2,9 -0,7 -0,6 Summa rörlig kostnad' -0,4 -0,1 ' Med avdrag försubventioner. Gravor och mineralbrott,sågverk, massaindustri samt ickejämmelallverk. Exkl. vamhandel, bostädersamt bank och försäkring. Även inom aggregatetbearbetade varor väntas tämligen starka vinstökningar . Till skillnad frånvad som förutsatts beträffande råvarorna antas en del av devalveringsutrymmetför bearbetade varor användas till en fortsatt sänkning av de svenskaföretagens priser relativt de utländska konkurrenterna. Relativprissänkningenpå hemma- och exportmarknaderna beräknas sammanvägt uppgå fill 1983.Huvudsakligen som en följd av relativprissänkningar såväl 1982 som 1983 bedömsSveriges marknadsandelar för bearbetade varor öka med på hemmamarknaden " På grund av denökande intemationella arbetsfördelningen ökar både import- och exportandelarnaför bearbetade varor trendmässigt. Den trenden har vad gäller importandelenbedömts uppgå fill . Detta betyder att de svenska företagensmarknadsandelsökning på hemmamarknaden "trendrensat" uppgår till2,och den sammanvägda marknadsandelsvinsten till . och med på exportmarknaderna, ellersammantaget . Produktionsvolymen för bearbetade varor totalt beräknasstiga , vilket alltså till största delen är hänföriigt till de väntademarknadsandelsvinsterna. Arbetsproduktiviteten förutses stiga med drygt 4 %1983 vilket dämpar ökningen av branschens rörliga kostnader per enhet. Denprognoserade ll-procenfiga produktprishöjningen beräknas därmed kunna medföraatt driftsöverskottsandelen ökar 1983 och når samma nivå som högkonjunkturåret1974. Tabell 8:3 Priser,kostnader och marknadsandelar för bearbetade varor' 19761983 -3,1 -0,5 -0,1 -0,2 -3,5 -3,0 -5,1 -3,6 -0,6 -1,2 -2,4 ' Innefattar avberäkningstekniska skäl även livsmedelsindustri. Anm. På gmnd av olikheteri de indexar som ingår i respektive "Svenskt produktpris" och"Marknadspris" bör den beräknade relativprisutvecklingen tolkas medviss försiktighet. Detta kan även sägas gälla marknads-andelsförändringamai tabellen. Marknad och marknadsandel avser hemma- och exportmarknaderna sammanvägda.Marknadsandelsutvecklingen på hemmamarknaden är mätt som variationer kringtrenden, vilken uppgårtill . Orsaken är att definitionen av marknadsandelarskiljer sig mellan hemma- ochexportmarknaderna. exportmarknadsandelar definieras som svensk exportsandel av mottagarländemas import,medan hemmamarknadsandelen istället har inhemsk förbrukning som nämnare. Importens andel av den inhemska tillförseln ökardock - på grand av ökad intemafionell arbetsfördelning -mer eller mindre trendmässigt i de flesta länder.Detta antyder att om exportmarknadsandelar (mätta enligt ovan)är oförändrade så ökar samfidigt den svenska exportens andel avavnämarländemas inhemska förbmkning. Ettriktigt marknadsandelsmått skulle alltså mäta svenska leveransers andel av den inhemska tillförseln i alla länder. Detta hardock inte varit möjligt. Det har därför istället varit nödvändigt atl jämställaandelsutvecklingen pä hemmamarknaden med motsvarande utveckling påexportmarknaden. Trendrensningen avhemmamarknadsandelen syftar alltså till att korrigera för att den ökandeintemationella specialiseringenpåverkar de bägge marknadsandelsmåtten på olika sätt. Rörliga kostnad ärberäknad med avdrag för subvenfioner. Källor: Nafionalräkenskapema,svensk handelsstatistik, beräkningar gjorda för kapitlet om utrikeshandeln samtkonjunklurinsfitutet. För övriga branscher somomfattas av kalkylerna väntas driftsöverskottets andel av förädlingsvärdetförbli i stort sett oförändrad 1983. Det enda undantaget utgörs avbyggnadsindustrin där den fortsatt svaga byggmarknaden beräknas medföra attvinstnivån sänks ytterligare. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 157 8.2 Utvecklingen inom olika delbranscher Driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet visas i diagram 8:1 och utvecklingen av kostnader ochpriser kan utläsas ur tabell 8:2. Inom skogsbruket beräknas driftsöverskottet ha sjunkit 1982.Det är huvudsakligen den svaga prisutvecklingen på rundvirke (ökning1981-1982) som är förklaringen till de minskade vinsterna. Priset på huvudprodukten sågtimmer sjönk härvidca medan massavedspriserna däremot beräknas ha stigit . Till sänkningen avdriftsöverskottet bidrog också den mycket oförmånliga produktivitetsutvecklingen (-). För1983 väntas prishöjningarna på rund virke bli något större (8,) med större delenav ökningen hänförlig fill sågtimret. De låga prisökningarna är givetvis i sig fördelaktiga försågverk och massaindustri men medför en risk för att skogsägarna inteskall ha tillräckliga incitament att avverka i den takt som förutses i kapitel 4 (-F3 %). Den mycket låga aktiviteten inom byggsektorn har somnämnts skapat problem för byggnadsindustrin. Driftsöverskottets andel avförädlingsvärdet som 1981sjönk till en historiskt sett mycket låg nivå beräknas ha minskat ytterligare1982. En orsak till detta är att arbetsproduktiviteten inte ökade alls 1982, en annan är att det svaga efterfrågeläget, somskapat en besvärande överkapacitet,försvårat för branschen att - som i stor utsträckning skett tidigare -kompensera sig för kostnadsökningar genom att höja försäljningspriserna. 1983 väntas en svag ökning avbyggnadsindustrins produktionsvolym(H-O,) men ändå beräknas - fill stor del på grund av att devalveringen drivit upp kostnaderna förimporterade insatsvaror - driftsöverskottsandelen fortsätta att fallanågot. Den heterogena sektorn privata tjänster' synes habibehållit driftsöverskottsandelen i stort sett oförändrad 1982. En någotsänkt produktivitet (-0,) uppvägdes delvis av den lågatimlönekostnadsökningen (6,). Viktigare för bibehållandet av vinstnivån var dock attbranschen i stort sett ärskyddad från utländsk konkurrens, vilket ger ökade möjligheter att vältra över kostnadsökningar pä köparna. För 1983väntas en fortsatt oförändrad vinstnivå, eller eventuellt någon ökning. Förlusterna inom järnmalmsgruvornafortsätter att öka i snabb takt. Trots enkraftig minskning av sysselsättningen sjönk produktiviteten 1982 med . Det var den västeuropeiskastålkrisen som fillsammans med andelsförluster på exportmarknaderna tvingade desvenska järnmalmsgruvorna att sänkaprodukfionen med en tredjedel 1982. På grund av den stigande dollarkursen - järnmalmspriset sätts i US-dollar, även inomSverige - kunde dock järnmalmsgruvorna tillgodoräkna sig en kraftig prishöjning (), vilket emellertid endasträckte till att dämpa vinstnedgångennågot. Resultatet av kalkylerna är dystert och visar på en ' Exkl. vamhandel, bostäder samt banker ochförsäkringsbolag. Trots den19-procentiga devalveringen 1982 väntas jämmalmspriserna öka med endast 6,5 %1982-1983. driver den förutsedda produktivitetssänkningen om kraftigt upp produkfionskostnadema. Sammantaget beräknas driftsförlusternadärför förvärras starkt och uppgå till ca 700 milj. kr. Diagram 8:2Driftöverskottets andel av förädlingsvärdet i olika industribranscher 1971-1983 -20 -40 -60 -80 -100 -120 \-l\ .SNR 3421 + 3422 CKE JA SNR 372 ,'-~ 1_ -' SNR 3710 _ 1 1 f ÖVRIG TILLVERKNINGSINDUSTRI EXKL VARV _ OCH PETROLEUMRAFF. I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I 72 74 76 78 80 82 De streckade kurvomaavser tillverkningsindustrin exkl. varv. Då diagrammenej ritats med enhetlig skala fär kurvan olika utseende i de olikadeldiagrammen. Vinstandelen inomsågverken har svängt kraftigt . Detta mönster ärvanligt för industribranscher vars produktion är av råvarukaraktär. Anledningen är bl. a. attproduktpriserna som tillstor del bestäms på världsmarknaden - fluktuerar snabbt och mycket på grund av stora kast i efterfrågan,medan producenternas kostnader pågrund av olika trögheter är mer stabila. För sågverkens del har vinstfluktuationernaförvärrats av att priset på sågtimmer ofta inte satts med hänsyn till den rådande prisutvecklingen på trävaror utan med enviss eftersläpning, vilket nedanstående tablå visar: Produktpris 43,8 -1,3 Sägfimmer 43,7 15,9 1,5 -1,3 -0,2 -4,3 Anm. Sågtimmerpriset avser enhetsvärde förträvarainduslrins förbrukning enligl induslristafisfiken. Särskiltvinstnedgången och 1976 liksom vinstförbättringen kan till stor delsägas bero på eftersläpningar i prissättningen på sågfim-mer. Ävenvinstnedgången har till en del samma förklaring men ökade ävenkostnaden för övriga insatsvaror samt lönekostnaden per enhet snabbare änproduktpriset. ökade priset på trävaror inte alls (-0,), trots devalveringarna. Dåemellertid även produktionskostnaderna perenhet förblev oförändrade beräknas vinstmarginalen ha bibehållits på samma nivåsom året innan. En större del av devalveringsutrymmet efter 1982 årsdevalvering förutsätts - till skillnad från vad som skedde efter devalveringen 1981 - användas avsågverken till prishöjningar.Branschens produktpriser beräknas därmed stiga 1982-1983 medan kostnadsökningarna väntas bli måtfiiga.Arbetsproduktiviteten förutses härvid öka med , vilket verkar dämpandepå branschens lönekostnadsutveckling, som prisprognosen för sågtimmerpekar mot en endast 5-procenfig höjning. Sammantaget kalkyleras med en väsenfiig vinstförbättring för sågverken 1983, mendriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet når inte heller efter detta ensärskilt hög nivå. Bilden av massa-och pappersindustrin liknar den för sågverken men trenden i vinstutvecklingenhar varit klart mer negativ. Medan driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet försågverken nådde en jämförelsevis hygglig nivå under högkonjunkturen 1979-1980 så varmassa- och pappersindustrinsdriftsöverskott negativt, i storleken -200 milj. kr. ' Aggregaten rävaror och bearbetade varor har behandlatsi avsnitt 8.1. Prop.1982/83:100 160 om belastas branschen med kapitalkostnader som är högreän för industrigenomsnittet vilket medför att nettoresultatet visar en relativt andraindustrigrenar ännu sämre utveckling. Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet steg docknågot 1982 vilket får ses som en effekt av devalveringarna.Försäljningspriserna kunde därigenom höjas 1982 vilket alltså mer än väl räcktetill att kompensera för de likaledes kraftiga kostnadsökningarna. Detförefaller också som om den svenska skogsindustrins konkurrenskraftgentemot utlandet, särskilt efter devalveringen , är god.Möjligheterna att utnyttja detta övertag till att öka exportvolymen är dockmycket begränsade så länge pappers- och massaefterfrågan är stagnerandeeller faller. Detta beror bland annat på att det som regel är lättare att tamarknadsandelar när efterfrågan växer då t. ex. nya köpare kommer till.