prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Bostadsstyrelsenbedömer all utbetalning av energisparstöd lill bostadshus och allmännasamlingslokaler samt lill kommunala och landslingskommunala byggnadersker i genomsnitt etl halvt år efter del alt beslul har fattats. Med hänsynlill de angivna ramarna för beslul om energisparstöd under budgelårel1983/84 saml de beslul som kan antas meddelas under budgelårel 1982/83beräknar jag utbetalningarna under /84 till ca 1 530milj. Idelta belopp ingår medel för utbetalningar av stöd till allmännasamlingslokaler för beslul avseende /82 och lidi-7 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 13 98 gare budgetär samt för utbetalning av tidigare beslutadebidrag och lån till kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. Med hänsyn tillden nu förordade ramen för beslut om slöd till statliga byggnader beräknar jag utbetalningarna för dellaändamål lill 90 milj. kr. Under anslaget börslutligen las upp medel som svarar mol ramen för bidrag till kommunerna förrådgivnings- och besiklningsverksamhel m. m. Sammanlaget bedömerjag sålunda all utbetalningarna för dessa verksamheter kommer atl uppgå fill ca 1 780milj. Vid utgången av budgelårel 1982/83 beräknas behållningen på anslagetuppgå lill ca 430milj. Anslagel bör därför avrundat föras upp med 1 350 milj.kr. för budgelårel 1983/84. Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat i frågaom den lägsta godkända kostnadenför län lill energibesparande åtgärder i bostadshus m. m., 2. medgeatt beslut om län till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. fär meddelas inom en ram av1900000000 kr. under budgetåret1983/84, 3. medgeatl beslut om bidrag lill energibesparande åtgärder i statliga byggnader fårmeddelas inom en ram av . under /84, 4. medgeall beslut om bidrag lill kommunerna m.fi. för rådgivnings- och besiklningsverksamhel m.m. färmeddelas inom en ram av 158000000kr.under /84, 5. till Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. för /84 anvisa etlreservationsanslag av 1350000000kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 99 Arbetet med en ny plan- och bygglag m. m. Sedan flera ärtillbaka pågår inom ell arbete med etl förslag lill enplan- och bygglag. arbete skall fortsätta och bedrivas med deninriktningen att en proposition skall läggas fram för . Parallelltmed arbetet på en plan- och bygglag har bedrivits etl arbete med delreformer inom den gällande byggnadslagstiftningensram. Detta arbete resulterade bl. a. i atl den föregående regeringen lade framdels en proposition (prop. 1981/82:221) med förslag lill lag omexploateringssamverkan m. m., dels en remiss till lagrådet med förslag lill lagom hushållning med mark- och vattenområden av riksintresse. Genom beslul resp. den 4 november 1982har regeringen återkallat bådepropositionen och lagrädsremissen med hänsyn bl. a. lill atl sambandenmellan de frågor som avhandlas i dessa förslag och arbetet med en plan- och bygglag behöver övervägas närmare.Regeringen kommer senare all laslällning till frågan om lagreglering i dessa avseenden. Del arbete som harulförts i den kommunala planeringen och regionalt föralt fullfölja de beslutade riktlinjerna för hushållning med mark och vattenredovisas nu av länsstyrelserna fill regeringen. Därefter fattar regeringen erforderligabeslut. En redovisning kan komma att föreläggas /. I enlighet med proposilion 1980/81: 183 om fortsattfysisk riksplanering vidtasålgärder som syftar lill alt i planerings- och beslutsprocessen på olika nivåer förankra de markhushällningsfrågorsom har behandlats i den fysiskariksplaneringen. redovisar ell förslag lill hur kunskapsförsörjningen för hushållning medmark och vatten bör byggas uppcentralt och regionalt. Förslaget kommer alt remissbehandlas under våren1983. Överväganden pågår om hur utnyttjandet av olikaenergiresurser och havsresurser skall behandlas i den fysiska planeringen. Närdel gäller energifrågorna har planverket på regeringens uppdrag redovisat ellförslag som visar hur torv, energiskog och vindkraft kan behandlas i denfysiska planeringen. Länsstyrelserna har lill redovisat hur kommunema har behandlatolika energifrågor i den fysiska planeringen, främst de som rör 1982/83:100 Bilaga 13 100 Dessa redovisningar bereds f.n.inom . De energipoliliskarikfiinjerna släller krav på aktiva ålgärder över hela energiområdet. Storaförändringar kommer alt bli nödvändiga. Denna fråga kommer senare allbehandlas av statsrådet . Förändringarna kommer i flera avseenden all få slorbetydelse för mark- och vattenanvändningen. Överväganden om lokalisering och markbehov för storaanläggningar och dislribulionsledningar liksom beträffande användningen avinhemska energislag behövergöras även utifrån mark- och vattenhushållnings-aspekter. Dessa frågor övervägsf. n. inom . 1981/82 Utgift 34609000 1982/83 Anslag 330000GO 1983/84 Förslag 33670000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om plan-och byggnadsväsendel. Detåligger verkel särskill alt insamla och bearbeta kunskaper och erfarenheter inom dess verksamhetsområde, atli anslutning till den allmänna uppsiktenöver plan- och byggnadsväsendet ge räd och vägledning för planväsendet samtmeddela föreskrifter och allmänna råd för byggnadsväsendel. Verkel skall vidareverka för samordning mellan sinaoch andra myndigheters regler som rör plan- eller byggnadsväsendet. Dessutom skall planverket verka församordning mellan verket och andra myndigheter när det gäller dels insamlingoch bearbetning av kunskaper ocherfarenheter som rör hushållning med nriark och vatten, dels räd och vägledning beträffande fullföljandet av deriktlinjer som har uppställts för hushållningen med mark och vatten. Verkel utfärdartypgodkännande av konstruktion eller utförande i övrigt av byggnader ellerandra anordningar, om vilka beslämmelser ges i byggnadsstadgan samlbiträder även i övrigt utomstående med utlåtande, undersökning ellerannat arbete, om del är av allmänt intresse för byggnadsväsendel. leds av en styrelse. Chef förplanverket åren generaldirektör. Verkel ärorganiserat på två avdelningar, planavdelningen.och byggnadsavdelningen.Avdelningarna är indelade i enheter. Inom verket finns vidare en friståendeenhet, administrativa byrån, saml etl verkssekrelarial knutet direkt lillverkschefen. Till planverket har knutits fyra rådgivande organ, rådet församhällsplanering, , rådet för energihushållning ochrådet för stål- och betongnormer. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 Till statens planverk harsedan den 1 juli 1970 i administrativt hänseende förts statens va-nämnd.Nämnden handlägger med hela landet som verksamhetsområde mål enligl lagen(1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar saml sedan den 1januari 1977 - mäl enligl lagen (1976:838) om allmänna Qärrvärmeanläggningar. Anslagsförändringarna i förhållande lillstatsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följande sammanslällning. Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostn.) (-1-23 782000) (-221000) (därav lönekostn.) (-t- I 510000) (- 58000) Avgifter för statensplanverks trycksaker, som redovisas pä statsbudgetens inkomstsida undermbriken 2533 Avgifter vid statens planverk, beräknas till . förbudgelårel 1983/84. De grundläggandeutgångspunkterna för planverkels verksamhet finns i byggnadslagstiftningen samti vissa riksdags- och regeringsbeslut. får på säll som närmareanges i 76 § byggnadsstadgan (1959:612 omtryckt 1981:873) meddela föreskrifteroch ge allmänna räd som behövs för tillämpningen av byggnadsstadgan. Planverkels verksamhelpåverkas i stor utsträckning av utformningen av den plan- och bygglag som f. n.bereds inom . Detta gäller såväl planverkels roll i sambandmed informafion, rådgivning och utbildning i anslutning till alt lagen skallträda i krafl som verkets formella uppgifter sedan lagen har trätt i krafl.Planverket har utarbetat etl program för arbetet i samband medintroduktionen av en ny plan- och bygglag. Arbetet kommer lill slörsla delenalt rymmas inom planverkels myndighetsanslag. Vissa uppgifter kan emellertidkomma alt ställa krav pä särskilda resurser utöver myndighetsanslaget. bedömer atl en nedskärning av verkelsresurser för 8 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 13 ' 102 budgelårel 1983/84 får störte konsekvenser förverksamheten än tidigare års nedskärningar, beroende på all utrymme förkonsuUinsalser yllerligare begränsas. En myckel restriktiv prövning införålerbesätlning av vakanser blir nödvändig. Verket bedömer dock all nedskärningenskall kunna genomföras utan att mera omfattande ingrepp i verksamheten behöver göras. Problem som uppstårvid ständigt minskade resurser kan emellertid inle döljas i längden. Verksamhetens karaktärav specialsludier avseende många olikafackområden innebär en förhållandevis stor sårbarhet. föreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Pris-och löneomräkning m.m. . Debesparingar som planverket har redovisat enligt huvudförslaget innebär atlanslagsposten Förvaltningskostnader minskas med , varav 486000 kr.avser lönemedel. Huvuddelen av besparingarna kommer alt genomföras påså sätt atl tjänster eller delar av tjänster hålls vakanta. Planerade ekonomiskiadminislrativa och personaladministraliva åtgärder väntas också få en åtstramande effekt päkostnaderna. För verkel som helhet kommer enomsorgsfull planering all ske för utnyttjandet av medel för resor ochexpenser. Planverkethar beräknat medelsbehovel med utgångspunkt i kända kostnader /82. Flyttningen lill kvarteret innebär emellertidatl vissa kostnader blir väsenlligl högre. Detta gäller i första hand externatransporter och reprografi. Huvudmannaskapet för restaurangen medför kostnader förförbmkningsmateriel, städmaleriel, ersättning av servisdelar och för avfallslransporler. Fördessa ändamål har verkel beräknat extra kostnader för . som begärs utöver huvudförslaget. Förtypgodkännandeverksamhelen disponeras fr.o.m. /82 en rörlig kredit hos riksgäldskonloret påhögsl . Den är avsedd alllas i anspräk i den mån löpande utgifter inle kan bestridas med löpandeinkomsler. hemställer atl en rörlig kredit till samma belopp ställslill förfogande även under /84. Planverkethemställer all anslagsposten Förvaltningskostnader även för /84fär överskridas för utgifter inom stål- och betong-verksamheten medhögsl det belopp som motsvarar nettoinkomsterna från försäljning avnormer utgivna av statens stål- och betongkommiltéer efter avdrag för övriga berörda myndigheterskostnader. Mol bakgmnd av enökad tillströmning av mål, , nödgas statensva-nämnd, trots gällande anvisningar, begära medelsfilldelning utöver vad somskulle följa vid en strikt tillämpning av huvudförslaget. Förhoppningsvis skall emellertid arbetsmängden ihuvudsak kunna bemästras genom ökat utnyttjande av den reservstyrka somordförandeersäl-tarna utgör. Dellainnebär elt tillskott för löner och arvoden med , för resor med111000 kr. och för övriga förvaltningskostnader med . Totalt hemställs om . Prop.1982/83:100 Bilaga 13 103 För nästa budgetärbör medel för planverkels verksamhel beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag beräknar därutöver . för bevakning och 90000kr. för drift av personalreslaurangen (4). Från anslaget har lill anslaget B1. pä gmnd av ändrathuvudmannaskap för lokal värden i kvarteret . För statens va-nämnd har jag engångsvis beräknat75000 kr. för all möta den ökadetillströmningen av mål (7). Jag är inle nu beredd all la slällning till behovet av särskilda resurser i anslutning lill enkommande ny plan- och bygglag. I likhet medföregående budgetår har jag räknat med att kostnaderna för typgodkännandeverksamhelenhelt skall finansieras med avgifter. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår att lill för budgelårel 1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 13 104 Organisation, uppgifter m. m. Del statliga lantmäterietomfattar statens lantmäteriverk, en överlanlmä-larmyndighel i varje län ochlokala faslighelsbildningsmyndigheler. årcentral förvaltningsmyndighet för frägor om fastig-helsbildning,fastighelsbestämning, fastighetsvärdering, fastighelssamver-kan ochfastighetsregistrering samt för frågor om mätningsverksamhel och allmänkartläggning. I den sist nämnda uppgiften ingår all varje är upprätta förslaglill plan för de allmänna kartarbetena och att ulföra gmndläggande kartläggningoch ge ut kartor i skalor, serier och versioner som svarar mol samhälletsgrundläggande och kontinuerliga behov. Verkel skall leda och ha tillsyn över denverksamhel som ankommer pä faslighetsbildningsmyndighelerna och överfaslighelsregislreringen. Verkel leds av enstyrelse med en generaldirektör som ordförande och högst sex andra ledamöter,som regeringen utser. Generaldirektören är chef för verkel. Inom verkel finnsfyra avdelningar, administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen,kartavdelningen och produktionsavdelningen saml frän den ellplaneringssekretariat. För samråd i merabetydelsefulla frågor om riktlinjer för de allmänna kartarbetena finns ell lillverkel knutet kartråd. I kartrådet ingår företrädare för närmast berördaslafiiga myndigheter och . Generaldirektören i verkelär ordförande i kartrådel. Överlantmätarmyndighetenhar länet som verksamhetsområde. Chef för myndigheten är överlantmätaren, somdessutom är tjänsteman vid och chef fördess lanlmäterienhet.Överlantmätarmyndigheten skall inom länet främst leda och ha tillsyn öververksamheten vid de statliga fastighetsbildningsmyndighelerna, ha tillsyn övermätningsverksamhelen saml verka för samordning av grundläggande mätning ochkartläggning. Faslighetsbildningsmyndighelenhar hand om lantmäteri- och kartverksamheten pä den lokala nivån.Lanlmäleridislriktel är verksamhetsområde för en fastighetsbildningsmyndighel.Landet är indelat i 86 lanlmäleri-distrikl. För särskildafaslighelsbildningsuppgifter finns ytterligare 24 statligafaslighelsbildningsmyndigheler, s. k. specialenheter. 23 av dessa utförfaslighelsbildningsuppgifter som hänger samman med främst jordbrukels ochskogsbmkets rationalisering. Den återstående har uppgifter som rör ulveckhngenav tätbebyggelse. Chef för fastighetsbildningsmyndighel med lanlmäteridistriklsom verksamhetsområde är en dislriklslanlmälare och för annan slalligfastighetsbildningsmyndighel en länslanlmätare. Lantmäteriet bedriver enomfallande uppdragsverksamhet. Denna utförs såväl centralt som regionalt ochlokall i organisationen. 1982/83:100 Bilaga 13 105 bättre skall kunna utnyttja de tekniska resursersom lantmäteriet förfogar över har bildats åtta regionala s. k.samverkansomräden. Del statliga lantmäteriet sysselsatte den 1 juli1982 nägol mer än 2900 personer varav ca 850 vid lantmäteriverket. Utanför den nu beskrivna statliga organisationenmen underordnad denna i lillsyrishänseende finns dels 42 kommunalafaslighelsbildningsmyndigheler för utveckling av tätbebyggelse, dels 24stattiga och 32 kommunala faslighetsregislermy ndigheter. Statligafaslighelsregislermyndigheler är länsstyrelserna, inom vilka ärenden omfaslighelsregislrering handläggs av lanlmälerienhelerna. Lanlmäleriets verksamhel delas in i följandefyra program. Medel tas upp under följande anslag. Lantmäteriet: Utmstning m. m. Anslagel D 1 är etlförslagsanslag som las upp med ett formellt belopp på . Under anslagelredovisas in- och utbetalningar för lanlmäleriets hela verksamhel. Anslagel D 2 är ellförslagsanslag som i huvudsak skall finansiera utvecklings- ochrådgivningverksamhet saml arbete med faslighelsregislrering inom program 2.Verksamheten med fastighetsbildning m.m. inom samma program finansieras genomavgifter utom beträffande skiftesverk-samhelen i och i fråga omde fall då nedsatt lantmaleritaxa tillämpas på vissa ärenden m.m. eller dåstatsbidrag lämnas till kostnader för fastighetsbildningsförrältningar m. m. Anslagen D 3 och D 4 ärreservationsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 3 och 4. Anslaget D 5 är ellreservationsanslag som skall finansiera lanlmäleriets behov av s.k. strategiskutmstning. Anslaget fungerar som elt lån som amorteras lill en inkomstfitel påstatsbudgeten i takt med att utrustningen skrivs av. Frän anslaget finansierasvid behov ocksä tillskott av statskapital. 1982/83:100 Bilaga 13 106 1981/82 Ulgift 1982/83 Anvisat 1983/84 Förslag Under anslagel redovisassamtliga in- och utbetalningar för lanlmäleriets olika verksamheter. Anslagellas upp med ell formellt belopp och fär normall inte belastas. Verksamheterna inom olikaprogram beskrivs i del följande under de anslag varifrån medel beräknas påstatsbudgeten. Lanlmäleriets uppdragsverksamhet (program 1) finansierasemellertid helt genom avgifter. Denna verksamhel behandlas därför underförevarande anslag. Programmet består av tvä delprogram: 1 b. Ullandsuppdrag Uppdragsverksamhetenbedrivs på affärsmässiga grunder. Rörelsen budgetåren 1981/82-1983/84 framgårav följande tabell (1 OOO-tal kr.). I kostnaderna ingår beräknat behov avavsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar öch för all värde-säkra statskapitalet. Som intäkterredovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men ännu inte fakturerade uppdrag. 1981/82 1982/83 1983/84 Utfall Beräknat , Beräknat Intäkter 117778 137059 131338 Kostnader 121658 133064 129970 Resultat - 3880 -l-3 995 -l-1368 Balanserat resultat - 5842 - 1847 - 479 Delprogrammet Inrikesuppdrag omfattar uppdrag inom landet beträffande bl. a. framställning avkartor och annan landskapsinformation, tekniska och faslighetsrältsliga frågorsaml fastighetsvärdering. DelprogrammetUllandsuppdrag omfattar alla uppdrag i utlandel. Verksamheten marknadsförs undernamnet Swedsurvey. En ledningsgmpp vid lantmäteriverket ansvarar för atlmarknadsföra, planera och samordna verksamheten. Personal och utrusining hyrs iviss utsträckning in från konsultföretag. Underskottet budgetåret1981/82 (ca 3,9 milj. hänför sig lill de inrikes uppdragen. Exkl.extraordinära kostnader och intäkter är under- 1982/83:100 Bilaga 13 107 skottet ca 3,2milj. kr., varav ca 2,4milj. hänförslill verksamheten på lokal och regional nivå och ca 0,8 milj. kr. lillverksamheten vid lantmäteriverket. Genom all minskapersonalen och övriga resursinsatser under budgetåren 1982/83 och1983/84 beräknar lantmäteriverket att nå balans mellan tillgängliga resurseroch efterfrågan på de inrikes uppdragen och ha återhämtat tidigare förluster. Omsättningen /82 var ca 5,8 milj. kr.Under innevarande budgetär beräknas den bli ca 11 milj. kr. Expansionen väntasfortsätta /84. redovisar resultatet av en internöversyn av riktlinjerna för uppdragsverksamheten inom landet och hemställerall regeringen godkänner denföreslagna inriktningen av verksamheten. Verket hemställer vidare atl regeringen godkänner förslag lill utgångspunkter föratl hälla isär uppdrag och annanverksamhet inom lantmäteriet, för marknadsföringen av uppdragen och förprissättningen av dem. Lantmäteriverketsförslag till rikfiinjer för uppdragsverksamheten inom landet harremitterats lill . Verkel anser i likhet med lantmäteriverketatl över- och underskoll vid olika enheter inom lantmäteriet i första handskall balanseras inom de enskilda enheterna. Sålunda bör endasi verksledningenvid lantmäteriverket kunna göra avsteg frän denna huvudprincip. I fråga omprissättningen understryker riksrevisionsverkel all eventuella avsteg från självkoslnadsprincipenbör ske restrikfivt. Som framgår avlantmäteriverkets redogörelse har uppdragsverksamheten budgetåret1981/82 lämnat elt underskoll. Underskottet är av samma storleksordning somför budgelårel 1980/81. Verket vidtar nu ålgärder för all nå balans inomverksamheten. Jag fömlsätler all verkel vidtar lillräckligt omfattandeåtgärder för atl ta igen del balanserade underskottet i dess helhet. Lantmäteriverketsförslag fill riktlinjer för uppdragsverksamheten inom landet innebär attde regler som statsmakterna har ställt upp för verksamheten förtydligas ulanalt ändras. Någol särskill ställningstagande från statsmakterna krävs såledesinte. har verksamheten kritiserats från konkurrenssynpunkt, bl.a.i riksdagsmotioner. Jag ser därför positivtpå de förtydliganden som lantmäteriverket redovisar och som bl. a. innebär atl ökade krav ställs pä altorganisationens olika delar var för sig skall uppnå ekonomisk balans iverksamheten. 1982/83:100 Bilaga 13 108 Jag noterar också med tillfredsställelse denväntade expansionen av lanlmäteriets utlandsverksamhet. Jag hemställer altregeringen föreslår att till Lantmäteriet förbudgelårel 1983/84 anvisa ell förslagsanslag av I . 1981/82 Ulgift 41 142365 1982/83 Anslag 35233000 1983/84 Förslag 37 335000 Uppgifterna /82 grundas på schablonmässiga omfördelningar frän tidigaretill nu gällande anslagsindelning. Under anslagel redovisas kostnader förprogram 2 Plangenomförande fill de delar verksamheten finansieras överstatsbudgeten. Programmet består av fyra delprogram: 2 a. Fastighetsbildning m. m. 2 b. Fastighetsregislerreformen 2 c. UtveckUng Delprogram 2 afinansieras i huvudsak genom avgifter. Ersättning tas ul enligl lantmäteritaxan(1971:1101, ändrad senast 1982:1075). Ersätiningen skall i princip läckalanlmäleriets kostnader för verksamheten. Till en liten del finansierasfastighetsbildningen genom bidrag från anslag. Rörelsen budgetåren 1981/82-1983/84framgår av följande tabell (1 OOO-tal kr.). I kostnaderna ingår beräknadeavsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar och för alt värdesäkra statskapitalet. Som inläklerredovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men inte faktureradeärenden. Varav bidrag från anslag 1982/83:100 Bilaga 13 109 Bidragen tas upp itre delposter under anslagel D 2, nämligen kostnader förnedsällningsbelopp enligl lantmäteritaxan, för den särskilda skiftes-verksamheten iKopparbergs län och för socialt betingade statsbidrag lill sakägare. Avföljande sammanslällning framgår bl.a. den beräknade utvecklingen av bidragen(1000-tal kr. 1981/82 Ulfall 1982/83 Anvisat 1983/84 Förslag Den särskilda skiftesverksamheten i Övriga delprogramfinansieras helt under anslagel. Till en del kan utveckling och rådgivningfinansieras genom avgifter, men verksamheten redovisas då under program 1 eller delprogram 2 a. Under budgelårel1981/82 har efterfrågan på faslighetsbildningsålgärder minskal med någotmer än . Faslighelsbildningsverksamhelen har gett fullkostnadstäckning. De mål som lantmäteriverket har ställt upp för verksamhetenhar inte helt nåtts. Lantmäteriet har nämligen inle avslutat eller slutfört såmånga åtgärder som var planerat. Äldre ärenden har inte arbetats av iberäknad omfattning. Däremot härden inneliggande balansen av ärenden minskal. Arbetet med allslutföra de återstående laga skiftena i har i huvudsakframskridit enligl den avvecklingsplan som lantmäteriverket presenterade ianslagsframställningen för budgelårel 1980/81. Medelsbehovel förlaga skiftesverksamheten bedöms under /84 till , vilket är enminskning med ca 2 milj. kr. jämfört med budgelårel 1982/83. Beloppet ligger väl inom ramenför huvudförslaget. Skiftena bedöms kunna vara avslutade vid utgången av budgetåret1983/84. reserverar sig dock för merarbete till följd av återförvisningeller föreskrifter om ändring i domslolsulslag vid eventuella överprövningar av beslul iförrättningarna. Verkel framhålleratl reglerna för nedsättning i lantmäteritaxan är utformade så atl de ihuvudsak verkar automatiskt. För /84 bedömer lantmäteriverketatl behovel av nedsällningsmedel kommer atl uppgå fill . Förstatsbidrag till sakägare beräknar verket etl oförändrat belopp. 9 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 110 Under budgetåren1977/78-1981/82 har arbetet med all genomföra fas-lighetsdalareformen löpt i enlighet meddel beslut som statsmakterna fattade vidperiodens början. Anslaget för lanlmäleriets uppgifter i reformarbetet har under de senasie tre budgetårenminskals . Delsammagäller för /83. Omläggningstaklen har trots della successivt kunnat ökas genom rationaliseringar. Detillgängliga medlen förslår dockinle längre i alla avseenden för lanlmäleriets insatser vid nuvarande genomförandetakl. En yllerligarenedskärning av anslagel skulleinnebära atl lantmäteriverket inle klarar sina åligganden inom lolalpro-jeklelsram.