prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommittén finner atl ett fullföljande av deförslag om reglering av exporten som har lagts fram av 1979 årskrigsmaterielexportkommitté inte synes komma alt innebära någranämnvärda förändringar av fömtsättningarna försådan export av krigsmateriel som har betydelse för produktion ochsysselsättning i den svenska försvarsindustrin. Det är enligt kommittén tillfredsställande med hänsyn till den betydelsesom exporten har för de fyra företagen. Jag konstaterar alt export av krigsmateriel är ett sättall upprätthålla en kontinuerUg beläggning vid vår försvarsindustri.Möjligheten att exportera krigsmateriel är således angelägen från renl industripolitisksynpunkt. Antalet företag som i hög grad är beroende av exportmöjligheter, äremellertid litet. Jag viU i sammanhanget understryka vad som anfördes i totalförsvarsproposiiionen(prop. 1981/82; 102 bil. 2 s. 124) nämligen att den svenska försvarsindustrinskapacitet i huvudsak bör vara anpassad lUl försvarsmaktens behov. Vårförsvarsplanering får inte bygga pä den fömtsättningen att svensk försvarsindustrimåste ha en hög andel av sin produktioninriktad på export. har även behandlat frågan omkompensationsbeställningar. Dessa är elt sätt all vid anskaffning avförsvarsmateriel från utlandet åstadkomma bl.a. sysselsättning vid förelag i del egna lan del.Kommillén anser atl vid slörre malerielinköp från utlandet generellt selt bör krävakompensationsbeställningar vid svensk industri. Det är angelägel atl närmare utreda vilka förutsättningar ochkonsekvenser som är förenade med enbred användning av kompensationsprincipen. En begränsad användning av systemetmed kompensationsbeställningar bör enligtkommittén dock kunna ske mera direkt i upphandlingen av försvarsmateriel från utlandet. Kommittén förordar attförsvarels materielverk ges i uppdragatt vid inköp av försvarsmateriel i ullandel ta lill vara rimliga möjligheteratt genom krav pä kompensationsbeställningar upprätthålla produktion och sysselsättning i den svenskaförsvarsindustrin. Jag vill påminna omatl i samband med 1982 ärs försvarsbeslut har prövat fräganom kompensationsaffarer. I totalförsvarspropositionen förordades att detvid större försvarsupphandlingar frän utlandet alltid bör övervägas om och i säfall hur svensk industri skall ges tillfälle atl della i leveransen i eneller annan form. Denna uppfattning blev också beslut. Sedan desshar regeringen beslutat att i samband med enplanerad störte anskaffning av helikoptrar skall tillhandahålla regeringensådant underlag beträffande eventuella kompensations-affärer atl dessaförhåUanden kan vägas in vid regeringens stäUningstagande. Kommitténsförslag i dessa frägor har således redan beaktats av statsmakterna. Jag villvidare informera om att elt arbete har inletts i med atl utarbeta de närmaregrundema och formerna för hur Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 53 kompensationsaffarer skall värderas av regeringen vidframtida ställningstaganden. Försvarinduslrikommillén har vidare övervägt olika frägorsom rör en ökad civilproduklionsandel i de s.k. försvarsindustrierna. Kommittén anser det vara nödvändigt att alla företag somproducerar försvarsmateriel så långt som möjligt verkar för att derasutvecklingskompetens, teknik,-produkter,metoder, erfarenheter m. m. i den militära produktionen utnyttjas för atl utveckla en konkurrenskraftig, lönsamcivil verksamhel. Utvecklingen avcivila produkter i försvarsindustriföretagen måste stimuleras pä allasätt. Kommittén pekar pävikten av att företagen och de olika lokala intressenterna engagerasi frågorna om civil verksamhet och ges elt ansvar för atl åtgärder vidtas.Enligt kommittén bör civil verksamhet som utvecklas ur den militäraproduktionen stimuleras, samordnas och ledas genom en lokal arbetsgrupp inomförsvarsindustriföretagel. Jag anser liksomkommillén all del är av slor vikl att berörda parter engageras isökandel efter civila tillämpningsmöjligheler. Det ankommer dock på företagensjälva atl i samarbete med de lokala fackliga organisationerna m. fl.utveckla lämpliga samarbetsformer för en sådan verksamhet. Statliga bidrag förutveckling av civU verksamhet bör enligt kommillén utgå till svenskaföretag som framställer försvarsmateriel. Medel för bidragen skaU erhållasgenom elt procentuellt påslag, ett s. k. civilpålägg om , på alla medelsom utbetalar i sin upphandling av försvarsmateriel.Civilpålägg på betalningar till de 13 företagen i den egentligaförsvarsindustrin bör utbetalas lill dessa förelag. Civilpålägg på betalningar tiUandra svenska leverantörer av försvarsmateriel och till utländska leverantörer bör enligtförslaget disponeras av styrelsen för tekniskutveckling. De utbetalas efter ansökan och prövning till alla svenska leverantörer av försvarsmateriel. Anslagen förförsvarels materielanskaffning bördärför räknas upp med belopp som motsvarar civilpålägget sä att materielanskaffningen enligt aktuellakostnadsramar inte minskar. Pä siktbör enligt försvarsindustrikommittén civilpåläggen normall räknas in somen del av försvarsanslagen. Jag vUlinledningsvis erinra om alt försvarsutgifterna inle är beräknade atl inrymma demerkostnader som kommitténs förslag medför. Den ordning som kommitténföreslär skulle innebära att man måste kompensera utgiftsramen för detmilitära försvaret för kostnadsstegringen. Ett sådant förfarande skullemedföra alt våra försvarsulgifter, som kan sägas vara ett mätt pä våraförsvarsansträngningar, även inrymmer medel för industripolitiskastödåtgärder. Detta leder enligt min mening till en olycklig sammanblandning mellan försvarspolitiska ochindustripolitiska satsningar. Jag anser det inteheller lämpligt med generella bidrag tiU en viss kategori industrier.Redan i dag finns ett fiertal stödformer som ger möjlighet att lämna stöd tUlutvecklingsbara projekt. Som exempel vill jag nämna indu- Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 54 sirifondens och styrelsens för teknisk utvecklingverksamhel. Jag bedömer vidare att det kan uppstå svårigheter att dra gränsenmellan de företag som skall få direktstöd resp. de som kan få slöd eftersärskild prövning. Ansvaret för produktutveckling och andra framtidssatsningarmäste enligt min mening åvila varje enskilt företag. Jag anser alt det finns en risk atlincitamenten för detta kangä förlorade hos vissa företag genom den ordningsom kommittén föreslår. Ett procentuellt påslag på våra försvarsbeställningar på sätt som kommittén förordarmedför vidare en automatisk ökning av statsutgifterna. En ökning av statensutgifter som inle är ställd i relationlill del reella behovet av sädana riktade industripolitiska åtgärder. Jag är därför inle beredd alt biträdaförsvarsindustrikommilténs förslag i denna del. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört omförsvarsindustrin. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 4.5 Ramberäkning för /84 m. m. Överbefälhavaren beräknarutgiftsramen för det militära försvaret till 18170 mUj.kr. i prisläget febmari1982. Han fömtsätter därvid att medel för försvarels forskningsanstaltsinvesteringar i , NOM- garanter och anstäUda med lönebidrag täcksutanför utgiftsramen samt atl medel även i fortsättningen får disponeras frånanslaget A4. I enlighet med gällande metod förramberäkningarna (prop. 6 s. 60, FöU 19, rskr 190) och medhänvisning liU vad jag har anfört i del föregående (s. 48) beräknar jagutgiftsramen för del militära försvaret för /84 till 17988520000kr. i prisläget febmari 1982. Till delta kommer beräknad kompensation för pris-och löneökningar enligl försvarsprisindex. Basbelopp (prislägefebruari 1981) Del av littera A Två tjänster vid jonosfar- observatorium (överföring till Basbelopp (prislägefebruari 1982) vissamyndigheter Investeringar för försvarets Utgiftsram (prislägefebruari 1982) Beräknadpriskompensation februari 1982-medelprisläget 1983/84 Beräknat utfall den 30 juni1984 + 6600000 + 7295000 17988520000 I anslutning tiU ramberäkningen vill jag anföraföljande. Chefen för ekonomi- ochbudgeidepartementen har tidigare denna dag beträffande det siatsfinansiellalägel anfört att inte någon statlig verksamhet kan undantas från debesparingar och omprioriteringar som mäste genomföras för att skapa balans iden svenska ekonomin. Mot denna bakgmnd förordar jag, som jag har anfört i delföregående (s. 48), en Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 56 begränsning av de ekonomiska resurserna för del miUtäraförsvaret. Basbeloppet börminskas med 200 milj. kr. Enligl riksdagensbeslut vid 1981/(prop. 1981/82:102 bU. 2 s. 49, FöU 18,rskr 374) skaU kostnaderna för försvarsdepartementet m.m. fr.o.m. /84 interäknas in i utgiftsramen för det militäraförsvaret. Närmare överväganden har emellertid visat att vissa nämnder med anknytning tUl det miUtära försvaretsamt representafion för överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna m.fi.även i fortsättningen bör bekostas frånanslag inom utgiftsramen för det militära försvaret. Basbeloppet bör därförminskas med ell belopp som motsvarar återstoden av anslagsmedlen under litteraA. Försvarsdepartementet m. m. beräknade i prisläget febmari 1982. Efter samråd medchefen för förordarjag att kostnaderna för tvåtjänster m. m. vid Kimna jonosfärobservatorium som betalas från anslaget F5.Gemensam försvarsforskning i fortsättningen betalas frän ättonde huvudtitelnsanslag E43. Kimna geofysiska institut. Basbeloppet bör minskas med ett beloppsom motsvarar kostnaderna för tjänsternam. m. räknade i prisläget febmari 1982. Kostnaderna förinvesteringar, flyttningar och särskilda förmäner tUl personalen isamband med att vissa myndigheter inom försvarsmakten omlokaliseras skallenligt beslut (prop. 6 s. 11, FöU 17, rskr 231)beräknas utanför utgiftsramen. För nästa budgetår har jag beräknat kostnaderav denna art för fortifikaiionsförvaltningen och försvarets förvaltningsskolatill etl sammanlagt belopp av . Utgiftsramen bör tillfälligt ökas med motsvarandebelopp. Utgiftsramen börtillfälligt ökas med del av kostnaderna för investeringar för försvarels forskningsanstalt iGrindsjön. Medel försysselsättningsskapande åtgärder under nuvarande tionde huvudtiteln harunder en följd av år i vissa fall stäUts till förfogande för atl betalabyggnadsarbeten, materiel m. m. för försvarsmakten. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet fömtsätter jag all sådana medel under /84 får disponeras utöver utgiftsramen tillell belopp av 40 milj. kr. För /83 har vid 1981/82 årsriksmöte (prop. 1981/82:102 bil. 2 s. 162, FöU 18, rskr 374) bemyndigat regeringen altjustera utgiftsramen för det militära försvaret med hänsyn till prisutvecklingenenligt försvarsprisindex. Jag förordar all regeringen begär motsvarande bemyndigande för budgetåret1983/84. Genom det nyssnämnda beslutet vid 1981/82 ärs har bemyndigatregeringen att justera de beslällningsbemyndiganden som har lämnats förprisreglering med hänsyn till skillnaden mellan den prognosticeradeprisutvecklingen enligt neltoprisindex och den verkliga. Ett motsvarandebemyndigande bör begäras för /84. Genomdet nämnda beslutet vid 1981/har Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 57 bemyndigatregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för /83 pä gmnd av över- ellerundemtnyttjande av ramen /82. Jag förordar att regeringen begär bemyndigande för., budgetåret1983/84 enligt samma principer. För /83 har genom nämnda beslutvid /även bemyndigat regeringen atl avkonjunkturskäl medge överskridande av utgiftsramen för det militäraförsvaret. Ett sådant överskridande regleras genom motsvarande justering avutgiftsramen för elt eller fiera efterföljande budgetär. Ett motsvarande bemyndigande förregeringen behövs ocksä för /84 och bör därför begäras. För budgetåret1982/83 har vidare genom nämnda beslut bemyndigat regeringen attöverskrida utgiftsramen för det militära försvaret saml lämnade beslällningsbemyndigandenom beredskapsbudgeten för totalförsvaretsätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller krig. Bemyndigandet omfattar också beredskapsätgärder i andrasituationer än direkt krigsfara eUerkrig. Här avses sädana åtgärder som atl värnpliktiga av beredskapsskäl kaUas in tUl krigsförbandsövning ellerberedskapsövning eller att andra särskilda åtgärder måste vidtas av samma skäl.Ett motsvarande bemyndigande behövsför /84. Jag förordar därför att regeringen begär bemyndigande attöverskrida utgiftsramen för det militäraförsvaret saml lämnade beslällningsbemyndiganden, om det behövs avberedskapsskäl. Jag hemstäUer att regeringen föreslår atl 1. för /84 fastställautgiftsramen för det militära försvaret till . 2. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret /84 med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex, 3. bemyndigaregeringen all justera lämnade beslällningsbemyndiganden med hänsyntiU prisutvecklingen enligl neltoprisindex, 4. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1983/84 på gmnd av över- eller undemtnyttjande av utgiftsramen för /83, 5. bemyndiga regeringenatt under /84 medge överskridande av utgiftsramen för det mUitära försvaretsamt av lämnade beslällningsbemyndiganden, om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Prop, 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 58 4.6Anslagsfrågor för /84 Beträffandeanslagsberäkningama m. m. för /84 vill jag anföra följande. De anslag som jag i det följande föreslår regeringen attförelägga har beräknats i prisläget febmari 1982 och i löneläget febmari 1982inkl. Summanav de förordade anslagen inom utgiftsramen för det militära försvaret uppgår till . HärtiUkommer elt prisregleringsanslag om . Sammanlagt begärsalltså (17988520000 + 2500000OÖO). för del militära försvaret. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 59 Chefen för armén ärprogrammyndighet för huvudprogrammet Arméförband som omfattar följande delprogram. 1.5 Centralaoch högre regionala lednings- och underhållsförband Arméns fredsorganisationbeslår i slort av följande staber och förband m.m. Tjugoen utbildningsanstalter som är underställda eller lyder under chefen Lokaliseringen avarméns fredsförband m. m. framgår av följande karta (intagen på s. 60).Verksamheten leds centralt från arméstaben och regionalt av mililärbefälhavare. Verksamheten under huvudprogrammet Arméförbandbudgeteras på ett antal primäruppdrag inom huvudproduktionsområdena Ledning och förbandsverksamhet,Materielanskaffning, Anskaffning av anläggningar samt Forskning ochutveckling. Verksamheten finansieras från följande anslag. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet Arméförband: Anskaffning av anläggningar Arméförband: Forskning och utveckling 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet N = försvars / H området»- I ): förbana m mi' området»- ( ) = försvars-förbana m m omrädesstao ?-' J-,;:/- J-. : :* = mllitärområilesgräns 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 61 Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet 1981/82 Utgift 4817372937 1982/83 Anslag4511100000 1983/84 Förslag 4956000000 Under anslaget bedrivsdels aUmän ledning och förbandsverksamhel, operativ och krigsorganisatoriskverksamhet, utbUdning lUl och av fast anställd personal m. fl. samtgmndutbildning och repetifionsutbUdning av vämpliktiga inom armén, dels aUmänledning och förbandsverksamhel inom hemvärnet. (1 000-tal dagar) (1000-tal dagar) Kostnaderoch medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. 1982/83 1983/84 Allmän ledning och för- Utbildning till och av Allmän ledning och för- Tillkommer/avgår: 1955 192 2128075 2158527 112555 115761 1164804531921 4961796 4986796 -20821 -30796 -30796 45111004931000 4956000 Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Antal anställda omräknat till personår 1982/83 1983/84 Militär personal' Civilmilitär personal Civilpersonal 10552 10552 39 39 ' Inkl. yrkesofficersaspiranter. ' Teknisk personal urtygtekniska kåren () blir militär personal den 1 Chefen för armén anger isin redovisning för /82 alt målen för verksamheten underdelproduktionsomrädet Allmän ledning och förbandsverksamhel i huvudsak haruppnåtts. Förändringar ikrigsorganisationen har inte helt kunnat genomföras i den takt som planerats. Prioriteradbefälsutbildning har i huvudsak genomförts. Rekryteringen enligt den nyabefälsordningen har förbättrats jämfört med /81. Uppställda mäl har ihuvudsak nätts när del gäller gmndutbildning av värnpliktiga. Förbanden bedömskunna lösa aktuella krigsuppgifter i sina huvudfunktioner direkt eftermobilisering. Brister finns bl.a. i fråga om samträning i bataljonsförband inompansartrupperna. Det föreligger ocksä brister i utbildningen i ABC-skydd. Andanär i regel god och sjukfrånvaron låg. Avgångama av värnpliktiga har varit lägreän under /81. Repelitionsutbildningens kvalitet är godtagbar. Uppställda mäl har i alltväsentligt uppnätts när det gäller hemvärns- och frivUligutbUdningen. Den inriktning avverksamheten som anges i prop. 1981/82:102 bil. (FöU 18, rskr 374) ochregleringsbrevet för /83 bedöms i allt väsentUgt kunna följas.Detta innebär bl.a. att gmndutbildningen av 2500 vämpliktiga lidigarelagts samtatl utbildning av beredskapsplutoner påbörjas. /84 Chefen för armén Utöver vad som framgår avredogörelsen för programplanen (s. 26) anför chefen för armén /84 att verksamheten inriktas Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 63 på att i första hand säkerställa förbandsproduklionen.Kraftfulla åtgärder vidtas för alt ytterligare minska kostnaderna förfredsulbUdningen. Krigsplanläggningen genomförs med hög prioritet.Mobiliserings- och insatsberedskapenförbättras. Ledningssystemet utvecklas genom fortsattdecentralisering. Samordning i garnisoner påbörjas försöksvis vid vissa avarméns myndigheter. Fast anstäUd personal utbildas för all lösa uppgifter ifreds- och krigsorganisationen. Den första omgången yrkesofficerare i den nyabefälsordningen anställsunder budgetåret. Målet förgmndutbildningen av värnpliktiga är att i princip alla skall kunna krigsplacerasi brigader eller andra fältförband. De värnpliktiga skall vara användbara isin huvudtjänst och förbanden i sin huvuduppgift efter mobilisering. Repetitionsutbildninggenomförs med ca 95000 värnpliktiga, vilket är en ökning med ca 10800värnpliktiga jämfört med /83. Elt ökat antal mönstringsövningargenomförs. Mobiliseringsberedskapen förbättras för övriga förband genom attövningar i mobilisering genomförs i samband med inryckningen till krigsförbandsövning. Föratt öva förband från fiera försvarsgrenar genomförs en försvarsmaktsövning. Förändringarna iförhållande till /83 detaljmotiverar chefen för armén på följande sätt. A. Pris- och löneomräkning Pris- ochlöneomräkningen innebär att kostnaderna ökar med . Depersonalförändringar som chefen för armén föreslår ökar kostnaderna med 3 140000kr. Detta beror bl. a. på ett ökat antal elever i den nya befälsordningen. Denreella personalminskningen bedöms till 145 årsanställda exkl. aspiranter. 1kostnadsökningen ingår också ökade kostnader för reservbefäl genom en ökad volympä repefitionsutbildningen. Kostnaderna förfastighetsförvaltning och materiel ökar pä grund av årsvisa variationeri förhyrningarna och genom åtgärder för all förkorta mobiliseringsliderna för etl slort antalförband. Kostnadema förutbildning av personal minskar med . genom att utbildningen enligtden gamla befälsordningen upphör. En reducering avantalet tjänslgöringsdagar vid gmndutbildningen av värnpliktiga minskar kostnaderna med30350000 kr. Antaletvärnpliktiga under repetitionsutbildning ökar med 10800 och antalettjänstgöringsdagar med 60000. Totalt medför detta en ökning av kostnaderna med . Rationaliseringar minskar kostnaderna med 38537000kr. Övriga förändringar medför atlkostnaderna ökar med 5 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 64 I sitt yttrande övermyndigheternas anslagsframställningar tillstyrker överbefälhavaren chefens förarmén anslagsframstäUning. Beträffandeinriktningen av verksamheten får jag hänvisa tillvad jag har anfört under avsnittet Del militära försvarets fortsatta utveckling (s. 35). Jag kan i huvudsakgodta chefens för armén förslag tiU uppgifter under /84liksom hans beräkning av kostnadema under primäruppdragen. Jag har dock räknatmed en något större kostnadsökning än chefen för armén. I enlighet med vad jag fidigare (s.38) har anfört om det modifierade repetitionsulbildningssyslemel har jag räknatmed att repeli-tionsutbildningen kan genomföras med ett något reducerat antaltjänslgöringsdagar i förhållande till chefens för armén planering. Min beräkning av deltotala medelsbehovel framgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. Medhänvisning till denna hemställer jagatl regeringen föreslär alt liU Arméförband:Ledning och förbandsverksamhet för /84 anvisa eU förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 1441970000' 1982/83 Anslag 1268706000 1983/84 Förslag 1351000000 ' Varav . Verksamheten underanslaget omfattar materielunderhåll - utom sådant underhåll som är endirekt följd av malerielens förrådshällning eller utbildning och övning vidförbanden - samt anskaffning av materiel för krigsorganisationen och avviss materiel för fredsbmk. genom tiUdelning avbeslällningsbemyndiganden medan anskaffningstidpunkt och anskaffningslakt bestäms avmedelslUldelningen. Bemyndigandeskuldenunder anslaget var . För /lämnat etl besläUningsbemyndi-gande om 2295,5 milj.kr. och anvisat elt anslag av1268706000 kr. Den beräknadebemyndigandeskulden blir därmed (3 255 363 646 + 2 295 706000) . Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Beslällningsbemyndiganden och betalningsmedel (1000-talkr.) Primäruppdrag m. m. Arméförband: Centralt vidtaget materielunderhåll m. m. för delprogrammen 1.1 - 1.99 (se s. 59) Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. (inkl. sjukvårdsmateriel) för delprogrammen 1.1 -1.99(ses. - 700 -100000 + 24900 -145000 + 24900 -145 000 Chefen för arménanger i sin redovisning av verksamheten under /82 att filläggsbeställningarhar lagts av bl.a. haubitssystem 77, luftvärnsrobotsystem 70 och tertängbilar.En ny snabbyggd flytande bro (däcksbro 200) har beställts liksom en förstaserie av en ny fullbreddsut-lösandestridsvagnsmina (slridsvagnsmina 6). Bemyndigandeplan har fastställts 1regleringsbrevet för /83 ochändrats genom beslut . Under budgetåret beställs de avslutande två etappema av denplanerade renoveringen och modifieringenav stridsvagn 101/102 (). Renovering och modifiering av stridsvagn 103 (S) beställs. Äldreinfanterikanonvagnar kommer att byggas om till luftvärnsrobolvagn 701 ochpansarvärnsrobotvagn 551. Rörligheten kommer att förbättras genom beställningav släpkärror till tertängbilar samttilläggsbeslällning av bandvagnar. Artillerisystemet utvecklas genom anskaffning av ammunition för verkan i härdamål, artillerilokalise-ringsradarsaml laser för avsländsmätning. En tilläggsbeställning avses ske av haubils 77. Etl nytt eldhandvapen medtillhörande ammunition kommer att beställas. 5 1982/83. Nr 100 Bil. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 66 /84 Chefen för armén Anslaget bör föras uppmed 1 416,2 milj. kr. och ett beslällningsbemyndi-gande om 2700,2 milj. kr.inhämtas. Under budgetåret kommerpansarvärnssystemet att förstärkas genom beställning av pansarvärnshelikoptraroch ett nytt lätt pansarskott, en andra omgång av stridsvagnsmina 6 samtfortsalt renovering och modifiering av stridsvagn 103. Förmågan till strid imörker förbättras genom anskaffning av ny mörkerobservalionsutruslning. Nya 12cm granatkastare kommer atl beställas. Dessa tillförs infanteri- ochnorrlandsbrigaderna, vilkas nuvarande granatkastare då kan överföras tilllokalförsvarsförban-dens cykelskyttebataljoner som saknar tungt indirekteldunderstöd. En andra omgång av däcksbro 200 kommer atl anskaffas. Delar avsambandssystemet kommer att förnyas genom beställning av ett nytttmppra-diosyslem (truppradio 8000) saml ersättning för nuvarande freds- ochkrigsfjärrskriftnät (Miltex). Fördelningen påmaterielslag (motsvarande) av de beslällningsbemyndiganden som begärs /84 saml vilka viktigare objekt som avses beställas framgår avföljande sammanslällning (prisläge ; 1000-tal kr. Centralt vidtaget materielunderhåll m.m.