prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Till dettabidrar såväl den i de flesta höga arbetslösheten och svagakapacitetsutnyttjandet som givetvis de fallande oljepriserna. Priserna för deviktigaste export av bearbetade varor ökade 1981-1982 ochväntas sflga ytterligare ca 51/1982-1983, allt mätt i nationella valutor.Till följd av devalveringen beräknas världshandelspriset förbearbetade varor uttryckt i svenska kronor öka .' Den svenska devalveringen i982 innebar attSveriges relaflva exportpris, som nämnts, sjönk med Ijärdekvartalet 1982. Då många företag traditionellt höjer priserna i början avkalenderåret kan det förväntas att relativpriset stiger något . Vid utgången av 1983 beräknas därmed relativprissänkningåterstå av devalveringens urspmngliga . ' De växelkursrelationer som i genomsnitt gällde förjanuari och februari har antagits råda års slut. För t. ex.USA-dollams del är "stoppkursen" . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 39 Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 19731983 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 US dollar 133 162 182 183 199 230 263 291 279 272 286 Genomsnittliga nationella valutor 110 136 149 158 167 174 191 210 230 249 263 Svenskakronor 113 140 147 155 173 202 219 239 274 334 410 Anm. Sammanvägt med hänsyn till ländernas betydelse iväridshandeln. Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. snitt innebär detta en minskning av relaflvpriset med61/1982-1983. Trots den väntade relativprissänkningen och trots de ökadekostnader -för framför allt importerade insafsvaror - som en devalvering förmed sig väntas företagen kunna utnyttja en del av devalveringsutrymmet for förbättringav vinstmarginaler. Detta beräknas leda till fortsatta vinstökningar under1983, vilket kan medföra exportökningar genererade frän utbudssidan. Relativprissänkningarna tagna för sig - kan för 1983beräknas ge en volymmässig ökning av exportmarknadsandelar förbearbetade varor om ca 6 1/.' På grund av beräknade ogynnsamma effekter avstigande relativt eftertVägetryck och av den svenska exportensvamsam-mansättning väntas dock tillväxten motverkas något . Tilldetta kommer en trendmässig "stmkturell" marknadsandelsförlust pä ca1% . Sammantaget väntas därmed de svenska exportörernas marknadsandelsvinsterkomma att uppgå till 1982-1983. Totalt beräknas exporten av bearbetadevaroröka med inemot 61/i volym 19821983. Exporten av råvaror beräknas öka med 1982-1983.Det är framför allt skogsindustriexporten som väntas skjuta fart medan ett fortsattexportfall fömtses för järnmalmen. En närmare genomgång av utvecklingen inomolika delbranscher återfinns i kapitel 4. Den totala exportvolymen skulle därmed kunna öka med ca 6%1982 1983. I löpande priser beräknas den totala exporten öka med . Efter att ha minskat både första och ,ökade importvolymen med tredje kvartalet. ' Priselasticiteten för de svenska marknadsandelarna medavseende på det relativa exportpriset har beräknats till 0,7 samma ärrelativprissänkningen sker, 0,5 året därefter och 0,2 tvä år efterrelativprissänkningen. Vissa ytteriigare effekter kan dessutom uppstå efter detre första åren. Med stigande relativt efterfrågetryck avses här detförhållandet att det svenska kapacitetsutnyttjandet förutses öka snabbare änkapacitetsutnyttjandet i utlandet. De ogynnsamma effekterna vid en dylikutveckling är då en följd av vissa uppkommande "flaskhalsar". 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget Tabell3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 19811983 Industriprodukter exkl. fartyg: därav: livsmedelsprodukter trävaror massa papper och papp petroleumprodukter järn och stålickejärnmetaller verkstadsprodukter exkl. fartyg övriga industriprodukterinkl. Total export enligt NR'' -22,3 -13,8 -3,1 -16,9 -25,4 -9,0 -6,5 -2,0 -15,4 -3,3 -9,9 ' Prisutvecklingen anges enligt "hybridindex" avtyp Paasche. Denna index används även som deflator för export.Volymutvecklingen blir därmed återgiven i enlighet med volymindex typ Laspeyres. Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter exkl. fartyg samt övrigaindustriprodukter utom elektrisk ström. ' Export exkl. fartyg minus de i not 2 nämndavarugrupperna. * 1 uppgifterna för handelsbalansen (tabell 3:7) har NR:sexportvärden använts. Anm. exportvärden enligtulrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är prognoser. Varugrupperna ärdefinierade i SNI-termer. Detta är skälet till att uppgifterna för exporten avbearbetade varor i denna tabell skiljer sig från uppgifterna i tabell 3; 2 därdenna varugrupp är definierad i SITC-termer. Källor: ochstatistiska centralbyrån. kvartalet - dock i dämpad takt - och för helåret 1982jämfört med blev importvolymökningen drygt 4 1/'. Den kraftiga importökningen kan återföraspå främst en betydande tillväxt av införseln av bearbetade varor. Dessaberäknas ha ökat med mellan halvåren. Importen av råvaror minskade mellan ' Enligt nationalräkenskapemas beräkningsmetoder blev ökningennärmare . Importen av bearbetade varor består av i tabell 3:5 redovisadevarugrupperna verksladsprodukter exkl. fartyg, övriga industriprodukter exkl.livsmedelsprodukter, järn och stål samt papper och papp. Tillsammans utgörverkstadsprodukter exkl. fartyg och övriga industriprodukter exkl.livsmedelsprodukter av värdet av bearbetade varor. Bearbetade varorutgör av värdet av totala varuimport. harlivsmedelsprodukter ingått i gruppen bearbetade varor. redovisaslivsmedelsprodukter i import exkl. bearbetade varor (råvaror), ' samlade råvaruimport - som utgör avvärdet av den totala varuimporten består till av råolja ochpetroleumprodukter. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 41 halvåren för flertalet i tabell 3:5 redovisadevarugrupper. Den-enda posten av betydelse som visade en uppgång var råolja somökade mellan halvåren säsongrensat sett genom såväl lagerökning som en ökadproduktion hos de svenska rafflnaderierna . minskadeimporten av petroleumprodukter med . Mellan helåren 1981-1982 sjönknettoimporten av råolja och petroleumprodukter med närmare 7 1/. (Se tabell3:6). Tillväxten av importen av bearbetade varor mellan halvåren1982 kan till stor del tillskrivas en påtaglig ökning av den privatakonsumtionen av varaktiga varor . Dessutom registrerades en vissökning av de importtunga maskininvesteringarna. Denna efterfrågetillväxtavspeglas däri att importen av verkstadsprodukter ökade med i fastapriser mellan halvåren 1982. Bland varor som visade särskilt starka ökningarvar elektriska produkter, datorer, traktorer, lantbruksmaskiner och medicinskainstrument. Även lagerinvesteringarna bidrog till ökadimportefterfrågan. Lageromslaget mellan halvåren för bearbetade varor beräknasha ökat importefterfrågan med . Importinnehållet av bearbetade varor i den totalaefterfrågan inom landet kan skattas utifrån nationalräkenskapernas input- ochoutputstatistik'. Vid samma importinnehåll i efterfrågan 1982 som 1981 skulleefterfrågeutvecklingen enligt dessa kalkyler ha lett till en ökningav importen av bearbetade varor med . Det statistiskt registrerademarginella importinnehållet är enligt historiska studier emellertid högre ändet genomsnittliga och genomförda beräkningar ger vid handen att enimporttillväxt pä drygt 4 1/1981-1982 skulle vara i linje med den faktiskaefterfrågeutvecklingen fömtsatt oförändrade relativa priser förhemmaproducera-de varor. Devalveringarna 1981 och 1982 beräknas ha medfört engenomsnittlig relativprissänkning 1982 för den svenska importkonkurrerande produktionenmed ca 2 1/. Importbegränsningseffekten härav - inkl. eftersläpande effekterav tidigare års ogynnsamma relativprisutveckling' -kan skattas till 1/2procentenhet. En importökning på för bearbetade varor skulle därmedha varit att vänta 1981-1982. Att importen av dessa varor ökade med 7 1/2%innebär ett - i varje fall tillfälligt - förhöjt importinnehåll hos importensefterfrågekomponenter. Ett ökat inslag av importtunga varor - såsom personbilaroch elektroniska produkter - i såväl konsumtion och investeringar som produktionför export torde därmed ha lett till en icke obetydlig höjning avimportefterfrägan. ' Det genomsnittliga importinnehållet för t. ex. denprivata varukonsumtionen exkl. livsmedelsprodukter, bränslen och elström harantagits vara 40,, för offentlig varukonsumtion 11,och förmaskininvesteringar exkl. fartygsimport 32,. Värdena bygger pä SCB:sinput-output-matriser. har här antagit enimportpriselasticitet för bearbetade varor pä 0,4 under det år somrelativprisförändringarna sker, 0,5 därefter och 0,15 under tredjeåret. Detta gäller t. o. m. På grund av storleken av relativprisförändringenfjärde kvartalet 1982 har del bedömts realistiskt att räkna med enpriselasticitet pä 0,25 första året, 0,55 andra året och 0,25 under tredjeåret. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 42 Importprisutvecklingen fram till devalveringeni oktober var dämpad vad gäller såväl bearbetade varor som råvaror. Trots enhöjning med i kronor räknat av genomsnittspriset för export avbearbetade varor mellan tredje kvartalet 1981 och tredje kvartalet 1982, ökadeSveriges importpris för dessa varor med endast . Dettaofullständiga genomslag av devalveringen pä importpriserna harbelysts tidigare (se kapitel 3 i den preliminära nationalbudgeten 1983).Resultaten av dessa undersökningar tyder på att sänkningar av kostnadsläget iSverige relativt omvärlden i samband med devalvering under vissaförutsättningar kan tvinga utländska leverantörer till att sänka sinavinstmarginaler. Utvecklingenav importpriserna mellan tredje och Ijärde kvartalet 1982 indikerar att ensituation liknande den som följde devalvering ånyo har uppstått. Trotsen ökning med av i svenska kronor räknat, ökadeSveriges importpriser för bearbetade varor med . En del av dennadifferens beror bl.a. på fakturering i svenska kronor av länga exportkontrakt.Först när dessa avtal går ut slår devalveringen igenom pä importprisema. T.o.m.fjärde kvartalet 1983 beräknas av devalveringen ha slagit igenom pä desvenska importpriserna. Det resterande prisgenomslaget antages sålundamotverkas av sänkta vinstmarginaler hos de utländska leverantörerna tillSverige, som vid försäljningen tili - relativt övriga exportmarknader-tvingas till prissänkningar i nationella valutor räknat. Relativprisetför hemmaproducerade bearbetade varor har fallit med ca 4 1/mellan och . har relaflvpriset föri producerade verkstadsprodukter fallit med ca 5 1/(se diagram 3:2och kapitel 4). För beräknas relativprissänkningen förbearbetade varor till drygt 2 1/vilket är drygt 1/störrerelativprissänkning än vad som räknades med i PN B 1983. På råvarusidan blev importprishöjningarna likaledesdämpade . genomsnittliga importpris för råolja, t.ex., ökademed 1981-1982, trots en höjning av växelkursen för USA-dollam med ca25%. (Se diagram 3:3). Utsikter för varuimporten 1983 totala vamimport fömtses öka med i volymmellan 1982 och 1983. Importen av bearbetade varor väntas öka med drygt 3/4%medan rävamimporten beräknas öka med knappt 3/. Som framgår av tabell 3: 5väntas endast en svag ökning för de flesta varugmpperna. ' Exkl. järn och stål. ' i nationalräkenskapemas termer. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:2 Relativprisutvecklingen' förverkstadsprodukter exkl. fartyg 1977-1983 Index 1968 = 100. V\ a/v 1 K/\ r>. 1977 1978 1979 1980 1981 ' Hemmamarknadsprisindex i förhållande tillimportprisindex. Källor: och . gäller bearbetade varor är det enbart verkstadsproduktersom fömtses öka i volym. För övriga industriprodukter - där konsumtionsvarorväger tungt - väntas importen stagnera efter den kraftiga uppgången 1982.Importen av järn och stål beräknas minska 1983. Den svaga tillväxten avimporten av bearbetade varor kan ses mot bakgmnd av en beräknad ökning påknappt av den efterfrågan - inkl. lagerförändringar - som normalt skulle havarit inriktad mot import 1983. En relativprissänkning på 1983 ikombination med relativprissänkningen frän 1982 (drygt 2 1/) beräknasemellertid verka i starkt importminskande riktning. Den ackumulerade effektenav relaflvprissänkningarna på importen 1983 kalkyleras nämligen till knappt 21/'. Utöver dessa effekter beaktas även en skattadtrendflllväxt och vissa korrigeringar har därtill gjorts med hänsyn till detextraordinärt förhöjda importinnehållet 1982, som väntas normaliseras 1983. ' Se fotnot 2 s. 41 för antaganden angåendepriselasticiteten. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3: 3 Importpris- och volymutvecklingen 19771983totalt och för vissa varugrupper 430 410 390 370 350 330 310 -------- Bearbetade varor inl Importprisindex 1975=100 f' < 90000 80000 70000 60000 50000 40000 8000 7000 6000 5000 4000 kr., 1975 ars p 290 270 250 230 210 190 170 150 i: /'x: J \_ L 1977 19781979 1980 1981 1982 1983 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Anm. Importvärden i löpande priser enligtulrikeshandelsstatistiken. Importpriser enligt hybridindex. Uppgifterna för1983 avser prognoser. Källor: och statistiskacentralbyrån. Om man ser på de olika komponenterna för efterfrågan ärdet endast export och lagerförändringar som beräknas lämna något posiflvtbidrag till importefterfrägan av bearbetade varor 1983. På råvarusidan väntas importen av råolja och övrigaoförädlade mineraliska produkter (inkl. stenkol) öka starkt. Importen avickejärnmetaller beräknas fortsätta öka, dock i långsammare takt än 1982.Importen av raffinerade petroleumprodukter däremot beräknas falla tillbakaefter en kraftig ökning 1982. Som framgår av tabell 3:6 väntas den sammanlagdanettoimporten av råolja och petroleumprodukter öka med endast drygt I % i fastapriser . Denna ökning kan främst återföras pä 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget OO'* OsOMTi' f ON r* O r~- 0 r- oo ON " "i i/i . 0\ f* vo f-4 'r- r-io O >-D QO Wi O - 00\0 oo »o (N r-t 00 - oi i-« ri - I Tj- 00r-- , m - *i oo o ir, orl »i Ov »i On »- rr* rrrrr m r-i oo r f) rJ tj- r- \o O' O O O O r-i o O f O o r*-i ( f* r* 00 f* (1 NO r- o 'i o .g -= 00 r* -TT f. rn O''T 00 ON o o" Ov O On rN *- OO oo 00 t ' « o'*' oo' r~-' (N so 'O NC 00 v"i r- <-i ' (*i m o l--- v o "i ", ' * ® O00O'n ©"'lOm »-* 0\ - r*-i 00 m \0 r«-| \0 00 r- ''"i tfi o ra oo > j: os m \o r-i Tt lA-, Tj- t\ "Ti W-. \0 Tt -- r- v£) r-j r4 ri ON ir-i »O r-4 OQ in O ri r*-, *::=> Tt r- r- ON O «/-. oo ri O >n nc Os o "rt rn \ci r- O rr (-1 f-- r-i n oo m oo n r- ri 00 oo r~- rs rj r- »n m m E o c u G c«'.-. On oj "O .- C :(T3 U y E " E E u O C 2 (i2 ir «, t: - ai: c " « ;0 t/i .5 8 - !3 fl, o. u *- n3 ii C K! gj i u, (- oa Tt »n \£> r oc CT\ " t; M 3 "il X o<<- o r; In -f, a 3 .X £o5 S.E S o 2 o - " H2 E 1/ u T3 t» o J, |Z .E t/2 X i:; "c-- ra'C K - CD. /- VI C C T3 u 1) "ra .Q ra oo ir; t- ra :o a E c c: t: - o w o " - S 0..= ra 01 c E Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 3:6 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter19741983' 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Löpandepriser, milj. kr. Import av råolja, netto Petroleumprodukter NettoimportNettoimport av råolja och petroleumprodukter Nettoimport av råolja ochpetroleumprodukter i procent av BNP' priser* Nettoimport av råolja ochpetroleumprodukter Volymindex (1975=100) 3405 4400 5652 6474 7206 10039 17885 19316 19726 22366 8705 7944 8 323 8 805 700 919 1031 1303 8005 7 025 7292 7 502 7421 16012 15244 15937 20742 19506 1662 3261 5421 59278578 8793 5759 12751 9823 10010 12164 10713 11410 11425 12944 13976 12965 22790 27708 29326 31890 33079 11112 11425 11312 11149 10035 11265 9824 8035 7436 7533 97,26 100,00 99,01 97,58 87,83 98,60 85,99 70,33 65,09 65,93 ' Uppgifterna för 1974-1982 är hämtade fränutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är prel., 1983 Samtliga uppgifter redovisas iSNI-termer. har råolja och petroleumprodukter definierats i SITC-termer. Denna omläggning har medförtatt vissa uppgifter är ändrade. " Export av råolja förekom endast 1974 (8 milj. ),1975 (2 milj. ), 1979 (86 milj. ), 1980 (58 milj. 1981 (4 milj. Den beräknas 1982 ha uppgått till ca90 milj. kr. och väntas öka 1983 till ca 94 milj. kr. ' BNP till marknadspris. " Deflatering enligt hybridindex. Källor: och . en ökning av råoljelagren, dä exporten, förbrukningen ochlagren av iärdi-ga petroleumprodukter väntas minska. Importpriserna för totala importen 1983 väntas öka meddrygt jämfört med genomsnitt. Största delen av denna ökning ärhänförlig till bearbetade varor, där importpriserna väntas stiga med ca 17%som följd av devalveringen 1982 och en ökning av världsmarknadspriserna med ca5 1/mätt i nationella valutor. Importprisutvecklingen pä råvarusidan väntasbli dämpad, då prisökningen för råolja och petroleumprodukter väntas stanna vid3 % i svenska kronor efter de prissänkningar som inträffat . Halvårsutvecklingen för importvolymen tyder pä enförhållandevis starkt minskad import - säsongrensat settför bearbetade varor och vad gäller totala importen. Andra halvåretväntas importen av bearbetade varor öka med drygt 6 1/, medan totala importenförutses öka med . Bytesbalansen för varor, tjänster och transfereringarförsämrades avsevärt . Underskottet steg således med drygt81/. Försämringen kan till övervägandedel hänföras till tvä poster. För det första det kraftigt försämraderäntenettot till följd av ökningen av utlandsskulden, i svenska kronor räknat,som dels 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 47 är att återföra pä devalveringarna 1981 och 1982, dels päden stegrade utlandsupplåningen. För det andra ökningen av handelsbalansensunderskott pä grund av såväl försämrat bytesförhållande som snabbare volymtillväxtför import än export. beräknas handelsbalansen uppvisa en förbättringom . till följd av en betydligt större ökning av export- änimportvolymen. Även för tjänstebalansen väntas en viss förbättring komma tillstånd. Detta förväntas dock motverkas av en fortsatt försämring av transfereringsbalansen.Underskottet i denna beräknas öka med . varav merparten är atthänföra till räntenettot. Sammantaget innebär detta att bytesbalansens negativasaldo 1983 beräknas minska med drygt 3 1/. till -19,2 miljarderkr. Handelsbalansen försämrades kraftigt mellan halvåren 1982.Försämringen var delvis en säsongföreteelse men även i säsongrensade tal varutvecklingen starkt negativ som framgår av följande tablå vilken äveninnefattar halvårsprognoser . 1982 1983 1982 1983 NR) Importvolym (enl. Bakom försämringen - från ett tillfälligt överskott till ett underskott på nära . - låginte bara vissa omedelbara priseffekter av devalveringen utanäven en anmärkningsvärt kraftig tillväxt i importvolymen (se tablån ovan).Underskottet i handelsbalansen mellan helåren 1981 och 1982 växte härigenomfrän 1,3 miljarder till . (exkl. korrigering av handelsstatistiken). Handelsbalansens underskott beräknas - enligt i dettakapitel tidigare presenterade kalkyler - komma att nära nog elimineras redanförsta halvåret i är (i säsongrensade tal). Denna starka förbättring gentemotandra skulle därvid helt vara att återföra på volymutvecklingen iutrikeshandeln med en stark tillväxt på exportsidan och ett påtagligt fall iimporten. Mellan halvåren beräknas handelsbalansen sedan förbli i stortsett oförändrad. Tillväxttakten i exportvolymen beräknas visserligen tilltaytteriigare men importvolymen beräknas äter växa och neutralisera 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget dengynnsamma effekten på handelsbalansen av den fortsatta exporttillväxten.Prisnivån för export och import beräknas stiga i ungefär lika omfattning frånförsta . Underskottet i handelsbalansen för helåret 1983förutses därmed bli av mycket begränsad storiek - mindre än . Försämringenav bytesförhållandet i utrikeshandeln var anmärkningsvärt liten 1982 ochberäknas bli påfallande liten även 1983. Normalt efterföljs en devalvering aven kraftig försämring av bytesrelationerna med utlandet. Att så blev fallet iendast begränsad omfattning efter devalveringen kan främståterföras på ett ofullständigt genomslag av devalveringen på importpriserna förbearbetade varor såsom omtalats i importavsnittet i detta kapitel. I tablånnedan visas utvecklingen av bytes-förhällandet (enligt hybridprisindex)1981-1982 och 1982-1983 för dels varuutbytet med utlandet av bearbetade varor,dels övriga varor (främst råvaror), dels slutligen samtliga varor. Bearbetade varor (exkl. fartyg) Övriga varor (exkl. fartyg) Samtliga varor - 1/2 -4 1/2 -1 1/2 Somsynes försämrades bytesförhållandet för bearbetade varor med endast en halvprocent 1981 - 1982 trots att exportföretagen i icke oväsentlig gradutnyttjade devalveringen till att sänka sina relativpriser (seexportavsnittet till detta kapitel). Som nämndes tillkom emellertid enmotverkande faktor på importsidan såtillvida att leverantörerna till avbearbetade varor sökte häva devalveringens för dem konkurrensförsämrande effektpå den svenska marknaden genom att gä ned i pris i utländsk valuta räknat. Devalveringeni förutses få ett förhållandevis kraftigare -men dock ejfullständigt - genomslag på importpriserna för bearbetade varor somexportföretagen även efter denna devalvering förväntas - till rätt avsevärddel - utnyttja devalveringen till att ytterligare sänka sina relativpriser.Bytesförhållandet beräknas därför komma att försämras för bearbetadevaror - en försämring som devalveringen kansägas ha eftersträvat. Bytesförhållandetför samtliga varor beräknas trots detta komma att försämras endast obetydligtmer 1982-1983 än 1981-1982. Förklaringen härtill ligger i den gynnsammautvecklingen av bytesförhållandet för gruppen övriga varor 1982-1983. Fördenna varugrupp försämrades bytesförhållandet med 4 1/1981-1982 menförutses komma att förbättras med 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 49 Ett förbättrat bytesförhållande för bearbetade varor har som regelnegativa effekter i form av tappade marknadsandelar. Ett förbättratbytesförhållande för gruppen övriga varor, som främst omfattar råvaror ochstapelvaror, är oftast ett automatiskt utslag av marknadsläget och förbättrardärmed handelsbalansen utan att i tillnärmelsevis motsvarande grad sompå färdigvarusidan leda till marknadsandelsförluster. Den betydandeförbättringen av bytesförhållandet för gruppen övriga varor 1982-1983 ärväsentligen en kombinerad effekt av i första hand en förutsedd ogynnsammarknadsutveckling för mineraloljor med fallande oljepriser i dollar räknat ochi andra hand en gynnsam marknadsutveckhng för skogsprodukter. Tjänste-och transfereringsbalansen Den sjöburna världshandeln minskade iton-miles räknat I98I- Trots en reduktionav världshandelsflottans dödviktstonnage med I %, för övrigt den första minskningen , växte således gapet mellan utbud och efterfrågan på frakttonnage ytterligare 1982. Sedan I97I har den sjöburna världshandeln stigit i ton-miles räknat under det att världshandelsflottans dödviktstonnage fördubblats. Överskottston nage existerar ej längre enbart pä tank- och bulkmarknaden utan uppträder nu även på bl. a. container och ro-ro lastmarknaderna. Trots de på grund av överskottstonnage fallande fraktsatserna bidrog dollarkursens starka uppgång till en ökning av sjöfartsnettot med nästan 400 milj. kr. För1983 förutses en viss tillväxt i världshandeln. Detta bör ge utrymme för en svagökning av fraktsatser och kapacitetsutnyttjande under loppet av året. Ikombination med nivälyftet av dollarn till följd av devalveringen i oktober1982 torde detta medföra en betydande ökning av sjöfartsnettot Itabell 3:7 har införts en uppgång om knappt 700 milj. kr. Hushällens minskade reala disponibelinkomst i kombination med deval veringarna 1981 och 1982 medförde en reduktion av bruttoutflödet av resevaluta i volym 1982. Detta trots en ökning av charterresan- det om . Till följd av inflationen utomlands samt den extra fördyringen av utlandsturism genom devalveringarna steg ändock utgifterna i löpande priser . Relativprisförändringentill följd av devalveringarna bidrog även till en kraftig ökning avresevalutainflödet. 1 löpande priser noterades en uppgång om - varav ca 8procentenheter förklaras av en ökad norsk gränshandel i - vilketinnebar en volymökning .