prop · G603126 · 1982-12-31 00:00:00 — Det finns dockknappast skäl att tro att nämndemannakåren skulle ha fått en påtagligt högregrad av representativitet om dessa personer i stället accepterat. Somen viktig orsak till att nämndemannakåren inte är allsidigt sammansatt angesofta att nämndemännens ekonomiska ersättning är för låg och att löneavdragenskiftar beroende på vem som är deras ordinarie arbetsgivare. Enindustriarbetare får t.ex. som regel vidkännas fullt löneavdrag när hantjänstgör som nämndeman medan anställda inom stat och kommun i allmänhet fårendast ett mindre avdrag. Rapporten visar också attde ekonomiska konsekvenserna av nämndemannauppdraget är olika beroende påinkomst- och arbetsförhållanden. Sämst blir konsekvenserna för högt avlönade privatanställda.Mest gynnade kan pensionärer och andra icke förvärvsarbetande sägas vara, förvilka ju några löneavdrag över huvud taget inte blir aktuella. Åven om det, somprojektgruppen anfört, antagligen är så att arvodet inte spelar någon avgöranderoll för nämndemannakårens sammansättning, förekommer del förmodligenmedborgare som av ekonomiska skäl har avböjt att åta sig uppdrag som nämndeman. Medtanke på att nämndemännen i allmänhet rekryteras bland dem som är eller harvarit kommunalpolitiskt aktiva är det naturligt att se på vad som gäller för deförtroendevalda i kommunema. Prop.1982/83:126 54 Enligt2 kap. 29 § kommunallagen (1977:179) får kommunfullmäktige besluta att tillledamöter och suppleanter i fullmäktige eller beredning skall i skäligomfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledsav uppdraget samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Fullmäkfigefår däremot inte besluta att det skall utgå ersättning för förloradarbetsförtjänst. Motsvarande regler finns för förtroendemän inom . (Kn 1977:07) har i belänkandet (SOU 1982:5) De förtroendevalda ikommuner och landstingskommuner föreslagit åtgärder för atl göra det politiskaarbetet mera attraktivt och därigenom förbättra förutsättningarna för enallsidig rekrytering. Ett av förslagen var att det i kommunallagen skulleöppnas en möjlighet för kommuner och landstingskommuner att besluta om ersättningför förlorad arbetsförtjänst till de förtroendevalda. Jag har erfarit attchefen för avser att ta upp frågan om enproposition med förslag i huvudsaklig överensstämmelse med vad kommiuénförordat. Lagändringen avses träda i kraft . I praktiken tordedetta innebära atl de nya ersättningsbestämmelserna skulle kunna börja tillämpasi kommunerna . Somframgått av lagrådsremissen anser jag lekmannamedverkan vid domstolarna vara avstort värde. Lekmannainflylandel garanterar i princip att domstolarnasavgöranden ligger i linje med allmänna rättsuppfattningar i samhället. Enviktig förutsättning för detta är givetvis att nämndemannakåren ärrepresentativ för medborgarna i samhället. Jag vill emellertid understryka atldet varken är avsett eller ens möjligt att åstadkomma en ordning därnämndemännen i det enskilda målet, i den enskilda domstolen eller i landet idess helhet kan företräda alla de skillnader i fråga om ålder, kön,yrkestillhörighet, politisk uppfattning m.m. som förekommer i samhället. Denfrämsta garantin för att nämndemännen har en folklig förankring är det sätt påvilket de väljs. Valförsamlingarna - kommunfullmäktige och landslingen - harfrihet att med beaktande av de i lagen uppställda behörighetskraven välja demän och kvinnor som de finner lämpliga som nämndemän. Atl genom mer delaljeradevalbarhelsföreskrifler eller genom någol slags kvoteringssystem beskäravalförsamlingarnas suveränitet kan inte komma i fråga. Enannan sak är atl man här liksom på andra områden bör eftersträvarepresentativitet och undvika snedfördelningar. Men detta måste i allt väsentligtankomma på valförsamlingarna och ytterst på de politiska partierna. Jag ansermig kunna utgå från atl partierna vid sina nomineringar så långt som möjligtförsöker rätta till mera uppenbara ojämnheter, t.ex. den påfallande lågaandelen kvinnor bland nämndemännen i länsrätt. Att öka antalet kvinnor blandnämndemännen är över huvud taget en viktig uppgift. Prop.1982/83:126 55 Beträffanderekryteringen av nämndemän vill jag peka på ytterligare en faktor av betydelse.Den minskning av antalet nämndemän i tingsrält från fem till tre som jag harförordat i lagrädsremissen bör inte leda lill att antalet nämndemän i domsaganminskar. Ett bibehållet anlal leder till alt tjänstgöringen blir mindrebetungande för den enskilde nämndemannen. En minskad ijänslgöringsfrekvens fränuppemot 20 tillfällen till ungefär 10 lillfällen skulleknappast göra nämndemännen mindre skickade alt utföra sina uppdrag. Denminskade tjänstgöringsfrekvensen skulle däremot kunna bidra fill att ytteriigarebredda rekryteringsunderia-get. Genom det tidigare nämndaförslaget till ändring i kommunallagen kommer kommunerna atl få möjlighet attbetala ut ersättning för förlorad arbetsförtjänst till de kommunalaförtroendemännen. Det återstår att se i vilken utsträckning som kommunerna idagens ekonomiska situation kommer att utnyttja denna befogenhet. Jag avseratt följa utvecklingen härvidlag med uppmärksamhet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen detsföreslår att anta de av lagrådet granskade förslagen med vidtagnaändringar, dels bereder tillfälle atl ta del av vad jag har anfört om nämndemännenstjänstgöringsförhållanden m. m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdel ändamål som föredraganden har hemställt om. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om ' dels att29 kap. 7 § skall upphöra att gälla, delsatt 1 kap. 3 och 4 §§, 29 kap. 1, 3 och 4 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Tingsrättär i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare måej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå av en lagfaren domare ochnämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas kräva minst , må docktvå lagfarna domare och nämnd sitta i rätten. Tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare.Flera än fyra lagfarna domare/år inte sitta i rätten. Ibrottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Kanhuvudförhandling i målet beräknas kräva minst , får dock tvålagfarna domare sitta i rätten förutom nämndemännen. Om delbehövs med hänsyn till målets omfattning etter någon annan sårskildomständighet får fyra nämndemän sitta i rätten. Om det inträffar förfall förnågon nämndeman sedan huvudförhandling har påbörjats är rätten domför med Ivånämndemän. Tingsrättär domför med en lagfaren domare vid måls avgörande utan huvudförhandling, vid annan handläggning, som ej sker vid huvudförhandlingeller syn å stället, vid sådanhuvudförhandling i tvistemål,, som hålles i förenklad form, vid huvudförhandling och syn å stället i mål om brott förvilket icke är stadgat svårare straffan böter. när mål avgörs utan huvudförhandling, vid annanhandläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vid syn på stället, vid sådanhuvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form, vidhuvudförhandling och syn på stället i mål om brott för vilket inte är stadgatsvårare straff än böter eller fängelse , under förutsättningatt svårare straffan böter inle döms ut. ' Senaste lydelse av 29 kap. 7 § 1976:560. - Senastelydelse 1975:1288. I domsaga skola finnas nämndemän till det antal, somhovrätten efter tingsrättens hörande bestämmer. I nämndskola sitta fem nämndemän. Om det är påkallat med hänsyn till måletsomfattning eller annan särskild omständighet, må dock sex sitta i nämnden.Inträffar förfaU för nämndeman sedan huvudförhandling påbörjats, är rätten domförmed fyra i nämnden. I domsaga skall det finnas så många nämndemän somhovrätten bestämmer efter att först ha hört tingsrätten. Yppas vidöverläggning till dom eller beslut skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. /tingsrätt skall, om nämnd har säte i rätten först ordföranden och, omytterligare en lagfaren domare sitter i rätten, sedan denne säga sin mening.Ordföranden inhämte därefter nämndens mening. Vidomröstning i annat faU skall den yngste i rätten först yttra sig och sedan varefter annan, såsom de hava säte i rätten. Har målet beretts av viss ledamot, sägehan först sin mening. / hovrätt skaU dock, om nämndemän ingå i rätten, dessasist säga sin mening. angive de skäl, vara han grundar sin mening. Om det vid överläggning till dom eller beslut framförsskiljaktiga meningar, skall omröstning ske. Vid omröstningen skall den yngste i rätten först yttrasig. Därefter skall ledamöterna yttra sig allt eftersom de har säte i rätten.Om målet har beretts av en viss ledamot skall denne först säga sin mening. Omnämndemän ingår i rätten skall dessa säga sin mening sist. Var och enskall ange de skäl som han gmndar sin mening på. Yppas i tingsrätt, då rätten består av en lagfaren domareoch nämnd, annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller, då inämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gällenämndens mening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas, då tingsrätten består av två lagfarna domare ochnämnd, ' Senaste lydelse 1975:1288. " Senaste lydelse1976:560. ' Senaste lydelse 1981:214. annan mening än sådan som omfattas av de lagfarna domarnaoch förena sig, när sex sUta i nämnden, minst fem och eljest minst fyranämndemän om skälen och slutet, gälle nämndens mening. I annat faU gälle denmening som omfattas av de lagfarna domarna. Förena sig dessa ej om en mening, gälleav deras meningar den som biträdes av de flesta av nämndemännen eller, om likamånga bUräda vardera meningen, den som är lindrigast; kan ej någon mening ansessom lindrigare, gälle ordförandens. Om det erfordras, sker i fall som avsesfortsatt omröstning inom . utröna hur många som bUräda varderameningen. Vid omröstning / annat faU gälle den mening, som omfattasav mer än hälften av ledamöterna. Har någon mening erhållit hälften av rösternaoch är denna den lindrigaste, gälle den meningen; vid särskild omröstning, huravidavillkortig dom skall meddelas eller skyddsfillsyn, skyddstillsyn jämtefängelse enligt 28 kap. 3 § ådömas eller förordnande meddelas omöverlämnande till särskild vård, så ock eljest, då ej någon mening kan ansessom lindrigare, gälle dock den mening, som erhållit hälften av rösterna och blanddem ordförandens. Vid omröstning skall den mening gälla som omfattas av merän hälften av ledamöterna. Om någon mening har erhållit hälften av rösternaoch denna är den lindrigaste, skaU den meningen gälla. Vid särskild omröstninghuruvida rätlen skall meddela viUkorlig dom eller döma tiU skyddstillsyn,skyddstillsyn jämte fängelse enligt 28 kap. 3 § eller meddelaförordnande om överlämnande till särskild vård skaU dock den mening gäUa somhar erhållit hälften av rösterna, bland dem ordförandens. Detsamma gäller iandra falt när inte någon mening kan anses som lindrigare. Yppas vidomröstning, som avses i 3 § tredje stycket, flera än två meningar, utan attnågon skall gälla, skola de röster, som äro ogynnsammast för den tilltalade,sammanläggas med de för honom därnäst minst förmånliga och, om det erfordras,sammanläggningen fortsättas efter samma gmnd, till dess någon mening skallgälla; kan ej någon Om det vidomröstning enligt 3 § finns flera än två meningar utan att någon skall gälla,skall de röster som är ogynnsammast för den tilltalade läggas samman med deröster som är därnäst minst förmånliga för honom. Om det behövs skatt sammanläggningenfortsättas efter samma grund till dess någon mening skall gälla. Senaste lydelse 1976:560. mening anses som ogynnsammare för den tilltalade, gälleden mening, för vilken rösterna äro fiera än för annan, eller, omför fierameningar rösterna äro lika många, den som biträtts av den främste bland dem,som röstat för någon av dessa meningar. ning kan anses som ogynnsammare för den tilltalade skaUden mening gälla som har fått fiest röster eller, om det finns fiera meningarsom har fått lika många röster, den mening som bilrätts av den främste blanddem som röstat för någon av dessa meningar. Beträffandeomröstning i fråga, som hör till rättegängen och ej avser ansvar eller som rörenskilt anspråk, 5a ock i fråga enligt 5 § eller om rättegångskostnad, gällevad i 16 kap. är stadgal; angående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28kap., äge dock vad i detta kapitel/öre5A;r/ve5 om omröstning i fråga om ansvarmotsvarande tilllämpning. Föres i brottmål talan om enskilt anspråk, varerättens avgörande i ansvarsfrågan bindande vid prövningen av det enskilda anspråket.Har nämnd säte i rätten, skall även vid tillämpning av reglerna i 16 kap.gälla vad i I § andra stycket och 3 § första och andra styckena i detta kapitelär stadgat. Beträffandeomröstning i frågor som hör fill rättegången och inte avser ansvar eller somrör enskilt anspråk samt i frågor enligt 5 § eller om rättegångskostnad gällervad som föreskrivs i 16 kap. Beträffande häktning eller åtgärd som avses i25-28 kap. tillämpas dock bestämmelserna i delta kapitel om omröstning ifråga om ansvar. Om det i brottmål förs talan om enskilt anspräk, skcdträttens avgörande i ansvarsfrågan vara bindande vid prövningen av del enskildaanspråket. enligt 3 § ensam bestämt rättens avgörande, svareför detta envar nämndeman, som med sin röst bidragit därtiU. Denna lag träder i kraft . Äldre beslämmelsergäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats före lagens ikraftträdandesamt vid överläggningar och omröstningar i anslutning till sådanahuvudförhandlingar. 'Senaste lydelse 1975:1288. Prop.1982/83:126 60 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om giflermälsbalken' dels att i 15 kap. 29 § ordet "nämnd" skallbytas ut mot "nämndemän", (iÉ'/5 att15 kap. 30 och 30 a §§ skall ha nedan angivna lydelse. 15 kap 30 § När nämndemän skall ingå i tingsrätt skall de vara så många som föreskrivs i I kap. 3 § . I sådana fall skall vidare följande avvikelser gälla från vad som annars år föreskrivet om överläggning och omröstning i tvistemål. Ordföranden skall vid överläggningen framställa saken och vad som föreskrivs därom i tagen. Vid omröstning skall ordföranden först säga sin mening. Därefter skall han inhämta nämndemännens mening. säte i underrätt skola i nämnden sitta nämndemäntill del antal som föreskrivs i 1 kap. 4 § andra stycket . Isådant fall skola vidare följande avvikelser gälla från vad som eljest ärföreskrivet om överläggning och omröstning i tvistemål. Ordföranden skall vid överläggningen framställa saken ochvad lag stadgar därom. Vid omröstning skall ordföranden först säga sin meningoch därefter inhämta nämndens. Yppas annan mening än ordförandens och förena sig minstfyra eller, då i nämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen ochstulet, gäller nämndens mening. I annat fall gäller ordförandens mening. bestämt rättens avgörande, svarar för dettaenvar nämndeman, som med sin röst bidragit därtiU. Vidhuvudförhandling i mål som avses i 29 § är hovrätt domför med tre lagfarnadomare och tvä nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän/åej sitta i rätten. Har målet i underrätten avgjorts utan nämnd, år dock hovrättendomför även med enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § förstastycket . Vidhuvudförhandling i mål som avses i 29 § är hovrätt domför med tre lagfarnadomare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän fårinle sitta i rätten. Om målet i underrätten har avgjorts utan nämndemän, årdock hovrätten domför även med enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2kap. 4 § första stycket . Balken omtryckt 1978:854. 1982/83:126 61 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Deltaga nämndemän enligt förs- Om nämndemän deltar enligt ta stycket i målets avgörande, skall förstastycket i målets avgörande, vid överläggningen ordföranden el- skallvid överläggningen ordföran- ler, om målet beretts av annan lag- deneller, om målet har beretts av faren domare, denne framställa sa- enannan lagfaren domare, denne ken och vad lag stadgar därom. framställasaken och vad 50m/öre- Vid omröstning skall gälla vad som skrivsdärom i lagen. Vid omröst- är föreskrivet angående omröst- ning skallgälla vad som är föreskri- ning i tvistemål. Nämndemännen vet omomröstning i tvistemål. skola dock säga sin mening sist. NämndemännenskaU dock säga sin Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats förelagens ikraftträdande samt vid överläggningar och omröstningar i anslutningtill sädana huvudförhandlingar. Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål Härigenom föreskrivs att 3 och 12 §§ lagen (1969:246) omdomstolar i fastighetsmål' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Fastighetsdomstol består av två lagfarna ledamöter, enteknisk ledamot och två nämndemän. Om särskilda skäl föreligger, kan efterordförandens bestämmande ytterligare en teknisk ledamot ingå i domstolen. I mål eller ärende angående arrende, hyra, bostadsrätteller tvångsförvaltning av bostadsfastighet består domstolen dock av tvålagfarna ledamöter och tre nämndemän. Teknisk ledamot fär efter ordförandensbestämmande ingå i domstolen i stället för en av nämndemännen, om måletsbeskaffenhet eller annat särskilt skäl föranleder det. En av de lagfarna ledamöterna skall vara ordförande ifastighetsdomstolen. Denne utses bland de lagfarna domarna i tingsrätten. Denandre lagfame ledamoten skall vara lagfaren domare i tingsrätten eller i annantingsrätt. Teknisk ledamot skall ha teknisk utbildning och erfarenhet av fasfighetsbildningeller fastighetsvärdering. Nämndemännen bör vara allmänt betrodda och välförtrogna med sin orts förhållanden. Om det sedan huvudförhandling har påbörjats inträffarförfall för en av de lagfarna ledamöterna eller för en av nämndemännen eller,om två tekniska ledamöter deltar, för en av dem är rätten ändå domför. ' Lagen omtryckt 1974:1064. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:1064. 1982/83:126 62 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Yppas vid överläggning skiljakti- Om det vid överläggning fram gå meningar, tillämpas rättegångs- försskiljaktiga meningar, skaU rät- balkens regler om omröstning ; tegångsbalkensregler om omröst- domstol med endast lagfarna leda- ninglillämpas. Vid omröstning möter. Vid omröstning skall först skallförst ordföranden säga sin me- ordföranden säga sin mening, där- ning,därefter den andre lagfarne le- efter den andre lagfarne ledamoten, damoten,så den tekniske ledamo- så den tekniske ledamoten och sist tenoch sist nämndemännen, nämndemännen. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påböijats förelagens ikraftträdande samt vid överläggningar och omröstningar i anslutning fillsådana huvudförhandlingar. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 § Länsrätt är domför med en lag- Länsrätt ärdomför med en lag- farendomare och tre nämndemän faren domare och tre nämndemän om inte annat följer av 18 §. Fler än om inte annat följer av 18 §. fyra nämndemän får inte sitta i rät- Om det behövs med hänsyn till målets omfattning eller någon an- nan särskild omständighet får fyra nämndemän sitta irätten. Om det inträffar förfaU för någon nämndeman sedanhuvudförhand-Ung har påbörjats är rätten domför med två nämndemän. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxeringfinns, förutom i 18 §, bestämmelser i taxeringslagen (1956:623). Regeringen bestämmer hur många nämndemän som skall finnasi varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats förelagens ikraftträdande samt vid överläggningar och omröstningar i anslutningtill sådana huvudförhandlingar. ' Lagen omtryckt 1979:165. Prop.1982/83:126 63 Härigenomföreskrivs att i 38 kap. 6 § ' ordet "nämnd" skall bytasut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden Härigenomföreskrivs att i 6 § lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden' ordet"nämnd" skall bytas ul mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i militära rättegångslagen (1948:472) Härigenomföreskrivs att i 52 § militära rättegångslagen (1948:472)' ordet"nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft den 1 juh 1982. Lagom ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Härigenomföreskrivs att 10 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare skall ha nedan angivna lydelse. Förekommeri mäl mot den som Om det i mål mot den som inte ej fyllt tjugoett åranledning att fylU tjugoeU år//n«5 anledning att döma till annan påföljd änböter, döma fill annan påföljd än böter, böra för tjänstgöring /nämnd före- bör för tjänstgöring företrädesvis Irädesvis anlitasnämndemän med anlitas nämndemän med insikt och insikt och erfarenhet beträffande erfarenhet beträffande värd och vård och fostran avungdom. fostran av ungdom. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1979:680. ' Senaste lydelse 1978:862. ' Senaste lydelse1969:262 (jfr 1969:514). Prop.1982/83:126 64 Lagom ändring i lagen (1964:168) om förvandling av böter Härigenomföreskrivs att i 21 och 22 §§ lagen (1964:168) om förvandling av böter' ordet"nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse av 21 och 22 §§ 1969:260 (jfr 1969:513)lagens rubrik 1979:191. Bilaga 2 De remitterade förslagen Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om ' dets att29 kap. 7 § skall upphöra att gälla, delsau 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 4 a §, 4 kap. 5 och 14 §§, 29 kap. 1, 3, 4 och 6 §§samt 49 kap. 7 § skall ha nedan angivna lydelse. Tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå av en lagfaren domare och nämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas kräva minst , må dock två lagfarna domare och nämnd sitta i rätten. En tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarnadomare. Flera än fyra lagfarna domare får inte sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domareoch tre nämndemän. I mål om åtal för brott, för vilket inte är stadgat lindrigarestraff än fängelse , skall rätten dock bestå av en lagfaren domare ochfem nämndemän. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning eller någonannan särskild omständighet, får ytterligare en nämndeman utöver vad som följerav första eller andra meningen sitta i rätten. Kan huvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva ,/år två lagfarna domare sitta i rätten/örw/om nämndemännen. Om det inträffar förfaU bland nämndemännen sedan huvudförhandlingenhar påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän eller,i mål som avses I andra stycket andra meningen, med en lagfaren domare och fyranämndemän. Tingsrätt år domför med en lagfaren domare när mål avgörsutan huvudförhandling, vid annanhandläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vid syn på stället, vidsådan huvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form. ' Senaste lydelse av 29 kap. 7 § 1976:560. 5 1982/83. Prop.1982/83:126 66 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vid huvudförhandling och syn på stället i mål om brott förvilket inte är stadgat svårare straff än böter eller fängelse i högst sexmånader, under fömtsättning att det inte finns anledning att döma till annanpåföljd än böter. / domsaga skola finnas nämnde- Regeringen eller den myndighet män till det antal, som hovrätten som regeringen bestämmerskall efter tingsrättens hörande bestäm- fastställa hur många nämndemän mer. som skall finnas i varje domsaga. I nämnd skola sitta fem nämndemän. Om det är påkallat medhänsyn tiU målets omfattning eller annan särskild omständighet, må dock sexsitta i nämnden.