prop · G60333 · 1982-12-31 00:00:00 — , vilket motsvarar av totalkostnaden.Subventionerna till branschprogram, export och småföretag var - relateradetill övriga siatsfinansiella kostnader för industripolitiken - obetydliga. Ifigur 2 ges en ytterligare belysning av hur nettokostnaderna har utvecklatsårsvis . Som synes är det framför allt variationer i det icke-permanentastödet som svarar för ökningen av nettokostnaderna. 1980/81skedde dock en nedgång vilken kan härledas till minskat varvsstöd. Att noteraär också att exportstödet 1975/76 gav statskassan ett tillskott på 39 milj. kr.Därefter har dock även dessa nettokostnader ökat starkt. Industripolitiskt stöd 1975/76-1980/81 fördelat efter ändamål. I icke-permanentstöd Branschstöd I Stödtill forskning och utveckling Exportstöd I_ I Stöd till småföretag Industripolitiskt stöd 1975/76-1980/81 fördelatpä ändamål och år. Nettokostnader i milj. kr. '"'I r v « v I 79/80 80/81 75/76 Icke-permanentstöd Branschstöd I Slöd till forskning och utveckling I Regionalpolitisktstöd Exportstöd I_ I Stöd till småföretag 1982/83:33 57 3.2 De olika stödgrupperna Nedan följer närmare kommentarer till nettokostnaderna förde olika stödgrupperna. Tabellunderlag finns i bilaga 2. Det icke-permanenta stödet (bilaga 2, s. I) kostade sammanlagt under perioden22240 milj. kr. (löpande priser). Det kan här ha ett intresse att se vilkaenskilda företag som var de slörsla mottagarna: 1) Varvsindustrin 10690 milj. kr. 2) 2490 milj. kr. 3) NJA 2 370 milj. kr. 4) 2060 milj. kr. 5) Statsföretag(generellt) 980 milj. kr: De största summorna har, som ocksä framgått äv rnångaandra sammanställningar, gått till statliga företag eller lill privata förelagsom genom stödet övergått i statlig ägo. Till uppställningen i biläga 2 börfogas kommentaren att vissa satsningar finns inbakade i slörre poster som"skogsindustriförelag" och "tekoföretag". Inom dessa"branscher" har stödet varit koncentrerat till ett fåtal företag (,NCB m. fl. resp. Eiser). Som tidigare påpekats kan de nämnda förelagen - ochandra - ha mottagit flera andra typer av slöd, såsom FoU-slöd och exportsubvenlioner. Branschsiödet, dvs. mer permanenta program för vissabranscher, har framförallt gått lill tekoindustrin. Räknar man samman de postersom riktats mot denna bransch blir beloppet 1 160 milj. kr. eller avett totalbelopp på 1 320 milj. kr. (se vidare bilaga 2, s. 2). Stödet tiU forskning och utveckling (bilaga 2, s. 3)kostade, pä kort sikt och enligt denna nettokoslnadsmelod, statskassan 2 360milj. Räknat i fasta priser har FoU-slödet varit i stort sett konstantunder perioden / 76-1980/81. De största posterna är stödet via STU (I 100milj. och skatteavdragen för FoU (800 milj. Det regionalpolUiska stödet (bilaga 2, s. 4) uppgick lill3,. för hela perioden. Den största delen av delta belopp hänförsig lill lokaliseringsstödet (2560 milj. ), som också expanderat från 260milj. 1975/ 76 lill 740 milj. kr. 1980/81. Andra stora poster är härtransportstödet. Norrlandsfondens verksamhel för industriell utveckling ochutbyggnad samt sysselsättningsstödel. Det exportfrämjande stödet (bilaga 2, s. 5) utgår främstgenom () och (). Denna typ av slödhar byggts ut kraftigt och växt från ell avgiftsuttag från företagen pä 39milj. 1975/76 till en stallig kostnad pä 530 milj. kr. 1980/81. Slörredelen av sistnämnda belopp utgjordes av tillskott till SEK. Nämnas kan all EKN:sstock av utestående garantier vid periodens slut var drygt 20 miljarder. Densammanlagda kostnaden för exportstödet uppgick lill 990 milj. kr. 1982/83:33 58 Liksom den föregående gruppen av stöd svarar småförelagspolilikenför en mycket liten andel av de industripoliliska kostnaderna. Sammanlagt hartill de små och medelstora företagen gått 700 milj. kr. (bilaga2, s. 6). Nära hälften av denna summa består av kostnaderna för industrigarantilån.Utvecklingsfondernas rörelse- och produktutvecklings-lån har kostat 180 resp.120 milj. kr. alt märka är att kostnaderna för rörelselånen sjunkit markant detre . Närmare uppgifter om utvecklingsfondernas verksamhet harsamlats i bilaga 3. 3.2.1 Investeringsstöd m. m. 1 beräkningarna har också, såsom tidigare framgått, medtagitsvissa invesleringsfrämjande stöd (bilaga 2, s. 7). Dessa slöd inkluderasvanligen inte i industristödet, varför de för jämförharhelens skull utelämnatsi summeringen av den totala kostnaden. Om investeringsstöd m. m. läggs tillövriga nettokostnader blir totalbeloppet . Den största posten är här investeringsfonderna som ärutformade på så vis alt slöd ges som skatteavdrag. Investeringsfonderna är istor utsträckning elt slabiliseringspolitiskt instrument. De har dock alltoftare kommil att användas för mer långsiktiga industripolitiska syften. Delrör sig här om mycket stora kostnader. Nettokostnaden för investeringsfonderna,dvs. den medgivna skaltereduktionen, uppgick för hela sexårsperioden till drygt14 miljarder kr. (löpande priser). Därtill kan läggas kostnader för desärskilda investeringsfonderna som var 870 milj. kr. Tvä andra stödformer har förts till denna stödgrupp.Nedsatt energiskalt kostade I 350 milj. kr. Statens engagemang iInvesterings-banken medförde däremot en nettointäkt av 100 milj. kr. 3.3 Garantier och lån Den hittillsvarande redogörelsen har varit begränsad tillnettokostnaderna. För garantier och lån har dessa räknats fram genom allbeakta garantiavgifter, infriade garantier, räntor, nedskrivningar m.m. Det kanemellertid också vara av intresse all känna till storleken av stocken uteståendelån och garantier. En sådan sammanställning finns i Figur 3. 1 bilaga 4 ges enmer fullständig förteckning av utestående lån och garantier. Ser man först tiU garantierna finner man alt dessa nästanhelt utgörs av två stödgrupper, nämUgen icke-permanent stöd () ochexportkreditgarantier (). Summan av utestående garantier var vid utgångenav /81 ca . Garantierna för varvsindustrin (fartygskreditgaranlieroch bestäUarstöd) utgör ensamma av garantierna. Alt notera är vidare attdiagrammet ger en helt annan bild av storleken av statens exportfrämjandeaktiviteter än vad neltokoslnadsberäkningen gav, där denna stödgrupp endastutgjorde av totalkostnaden. Garantierna föranleder kostnader endasi om de måsteinfrias, och någon exakt prognos över hur stora dessa kostnader i framtidenkommer alt bli 1982/83:33 59 Utestående garantier och lån fördeladeefter ändamål. Skr.1982/83:33 60 kan av naturliga skäl inte göras. Risken varierar förolika slag av garantier; för exempelvis exportkreditgarantier har hittillsårligen mellan ca I % och infriats. All märka är då atl staten på intäklssidankan tillgodoräkna sig garantiavgifter. Vidare har betydande summor av infriadegarantier senare återvunnits. Om intäkterna håller jämna steg med de infriadebeloppen, behöver inte statens kostnader för garantierna öka även om stocken avgarantier fortsätter all öka. Nämnas kan alt SEK i sin verksamhetsberättelseför 1981 beräknar statens framtida kostnader för vid 1981 ärs slut uteslåendegarantier och gjorda utfästelser lill 7 203 milj. kr. De uteslående lånen uppgick lill knappt 15 miljarder kr.Här skiljer sig fördelningen markant från fördelningen av nettokostnaderna. Deticke-permanenla stödet svarade för av låneslocken. Här kan anmärkas alt somvarvsstöd endast 0,1 milj. kr. gått ut i form av lån. Drygt en tredjedel av lånestockenutgörs av exportkrediter och en mindre andel - - av regionalpolitiskt slöd.I den sistnämnda gruppen svarar lokaliseringslånen för den övervägande delenmed en låneslock av 3750 milj. kr. Lånen lill småföretagen uppgick lill I 320milj. kr., varav utvecklingsfondernas rörelselån uppgick till I 130 milj. kr. 4.1 Jämförelser med andra utredningar Några direkta jämförelser med andra utredningar omindustristödet låter sig inle göras, eftersom syften, avgränsningar, beräkningssättoch undersökningsperiod varierar så pass myckel. Del kan ändå vara av intressealt studera resultaten från slalskonlorels utredning, där följande poster avseendeperioden /76 - 1979/80 ungefärligen motsvarar det som redovisats i dennarapport:' Garantier 43,7miljarder kr. Icke-permanent stöd Bidrag . Garantier 1.3miljarder kr. Skillnaderna är som synes stora, vilket främst torde beropå skilda beräkningssätt och avgränsningar av stödformer. En annan omfattande undersökning är Induslrislödsulredningen(ISU). Denna summerade olika stödlyper som bidrag och lån, vilket naturligtvis ' Administrationstema nr 1, 1982. Skr.1982/83:33 61 försvårar jämförbarhelen och ger, i relation till netlokoslnadsmeloden.avsevärt slörre belopp. Exempelvis angav ISU industristödet för perioden1975/76-1979/80 lill . medan denna rapport för samma periodkom frain lill siffran . Samma jämförelse med. avseende påenbart del icke-permanenta stödet ger siffrorna 24,2 resp. . 1 avstämningen av långtidsutredning (SOU 1982:4, s.293) anges industristödet 1979/80 till . (nellokostnadsberäkning:8,). Den förra siffrran baseras på nationalräkenskaper, ISU samluppgifter från vissa stödorgan. 4.2 Behov av ytterligare studier Föreliggande rapport har haft del begränsade syflel allvisa industristödets siatsfinansiella nettokostnader. Den kan därmed inte göraanspråk på mer än att tillgodose elt grundläggande informationsbehov päområdet. Innan bilden av industristödets alla funktioner om konsekvenser ärnågorlunda fullständig fordras yllerligare studier som kan belysa detta ur etlflertal aspekter. Några projekt förefaller särskilt angelägna. En industripolitisk stödåtgärdkan inle bedömas enbart utifrån kostnadernas absoluta storlek. Först efterjämförelse med tillgängliga alternativ kan rationaliteten i ell beslut om stödutvärderas. Exempelvis måste varsslödet bedömas efter hur den förda politiken slällersig i förhållande lill alternativet nedläggning med åtföljande arbetslöshet,förtidspensioneringar och kapitalförstöring och lill andra alternativ. Effektivitets- och konsekvensstudier. Effektiviteten hosoch konsekvenserna av industristödet är ofullständigt känd. Bland de myckelviktiga frågor som särskill bör priorileras finns hur förelagen beter sig i ensituation av hårdnande konkurrens, avtagande tillväxt och ökade politiskaingrepp i marknadsekonomin i och utomlands. Andra väsentliga frågor berör mer djuplrängande analyserav stödens indirekta effekter, såsom förändringar i konkurrensen och, pä sikt,industristrukturen samt relationerna mellan förelag och politiker/förvaltning. Föreliggande redovisning är uppställdefter ändamål med subventionerna. En annan intressant aspekt gäller vilkaföretag som erhåller förmåner. Myckel talar för alt elt begränsat antal förelagfår myckel stora statliga stöd. Bilden av vilka företag som lar emol subventionerär nu ofullständig. Vid de största statliga ingripandena blir del visserligenkänt vart stödet går, men hur mycket sammanlagt ell givet förelag får ilokaliseringsstöd, FoU-slöd, skattereduktioner, exportkredit-garantier etc. gårinle atl utläsa ur befintliga informationskällor. Etl principförslag lillutformningen av etl redovisningssystem utarbetas f.n. av statskontoret inomramen för STÖD-ulredningen. Skr.1982/83:33 62 Subventioneringen av industrinär inte nägon särpräglat svensk företeelse, utan i hög grad elt internationelltfenomen. Vad som däremot är oklart, är i vilken utsträckning ländersubventionerar sin industri och för vilka syften. Jämförelser försvåras av altberäkningssätten är mycket varierande. Komparativa studier är angelägna bl.a.för att belysa skillnader i konkurrensvillkor. Stödinsatser kanaliseras till mottagarna via ett flertalmyndigheter, som bildar etl stort och bilvis svåröverskådligt nätverk. Dettakan skapa organisatoriska problem, som minskar målupp-fyllnaden, onödigtfördyrar stödens administration och minskar företagens möjligheter attöverblicka och hitta rätt bland stödformer och stödorgan. Det kan också vara såatt befingelserna för att förverkliga de politiska intentionerna visar sigannorlunda ute på fältet. Detta kan framtvinga anpassningar och modifikationerav stödprogram hos de genomförande myndigheterna på lokalplanet. som är högst väsentlig för stödinsatsernas effektivitet, motiverarockså ytteriigare studier. Skr.1982/83:33 63 Bilaga 1:1 Bilaga I:Begrepp och beräkningsförfarande Tillkapitaltillskott har räknats: Tillbidrag har räknats: "Medelräntan"på den statliga upplåningen per budgetår. Denna uppgår enligt riksgäldskonloretlill: 1982/83:33 64 Garantier:Tidigare garantislock -I- nybeviljade - inlösta. Lån: lånestock + nybeviljade- amorteringar. Garantier:Garantiuppgifter, Lån: Ränteintäkter. Lån:Avskrivna (efterskänkta) lån -I- ev. föriusttäckning. Administrativakostnader har ej medräknats. Tablå för uträkning av nettokostnad, milj. kr. Denna bilaga vill visa hur nettokostnaden har räknatsfram. Som exempel har här tagils lokaliseringsstödet. POLITIKOMRADE Regionalpolitiska stöd StödformLokaliseringsstöd 80/8! 3. utestående stock 5. kostnad (schablonränta på utestående stock + 8. utestående (ack.) \6.\ 9. intäkter (och 10. kostnader för garan- tier (7-9) 12. utestående stock 14. kostnad för kapitaltillskott(schablonränta på utestående stock -I- nedskrivningar - intäkter) Total kostnad (1-I-5-I-I0+14) 5 1982/83. Skr.1982/83:33 66 Bilaga 2: Nettoltostnader uppdelade på stödgrupp ochstödform Icke-permanent stöd 1975/76-1980/81. Stöd t. företag med domi- Statsföretag (generellt) (1200,0) (1739,6) (392,9) (1023,8) (5 004,0) -1-19,1 (15,9) (944,0) (1364,2) (2204,3) (4319,6) (1845,6) (10693,6) Branschstöd1975/761980/81. Nettol(ostnad milj. kr. 80/81 Summa Investéringsgarantitill gruv-o. tillv.industrin Omställningsstöd till vissa industribranscherStrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher Investeringar inommanuell glasindustri Rationaliseringar inom konfektionsindustrin Tekniskakonsulenter i vissa industribranscher Särskilda garantier till tekoindustrinTekostöd Utbildningsstöd till vissa industribranscher Stöd till forskning och utveckling /761980/81.Nettokostnad milj. kr. (forskning, utredningar Regionalpolitisktstöd 1975/76-1980/81. Nettokostnad mi|j. Stödform 75/76 76/77 77/78 78/79 80/81 Summa LokaliseringsstödSysselsättningsstöd Transportstöd Särskilt reg.pol. stöd i vissa varvsregionerUtvecklingsbolag i varvsregioner Norrlandsfonden (ind. utveckling o. utbyggnad)Regionala investmentbolag i Z- och AC-län Regioninvest i Norr ABNorrbottendelegationens bidragsverksamhet Exportfrämjandestöd 1975/761980/81. Nettokostnad milj. kr. 80/81 Summa Exportfrämjandestöd till vissa industribranscher Exportkreditfinansiering via SEK Kostnadför kapitaltillskott till SEK Exportkreditgarantier Anbudskostnadsstöd genomSvensk Projektexport Stöd till små och medelstora företag 1975/761980/81.Nettokostnad milj. kr. ' I summan ingår inte kostnader för garantier tillFacit/Järnförädling. Dessa har förts till deicke-permanenta stöden. 1982/83:33 72 Investeringsstöd m. m. 1975/76-1980/81. Stödform 75/76 76/77 77/78 78/79 79/80 80/81 Summa Investeringsfonder för 2660,0 1580,0 2 127,5 1668,0 2 187,1 4140,7 14363,3 Särskildainvesterings- 638,8 133,3 37,9 20,5 9.3 30.4 870,2 Kostnad för kapitaltill- +34.2 +34,4 +34,1 0,9 1,9 1,2 +98,7 Nedsauenergiskatt 95,0 150,0 167,5 160,5 280,5 498,5 1352,0 Totalt 3359,6 1828,9 2298,8 1849,9 2478,8 4670,8 16486,8 Bilaga 3: Utvecklingsfondernas långivning Uppgifter om utvecklingsfondernas rörelselån (direktlån) Milj. kr.löpande priser' läns utvecklingsfond (C) utvecklingsfond (D) läns utvecklingsfond (E)- läns utvecklingsfond (F) läns utvecklingsfond (G) utvecklingsfond (H)' utvecklingsfond (1) utvecklingsfond (L) utvecklingsfond (M) utvecklingsfond (N) och läns utvecklingsfond (0) läns utvecklingsfond (?) läns utvecklingsfond (R) utvecklingsfond (S) :ning ti ilaga. ' Utvecklingsfondernas räkenskapsår är lika med kalenderår. Pä vissa ställen har omräk budgetår gjorts, på andra inte, varför både kalender- och budgetår kan förekomma i denna b 1 de fall uppgiftslämnarna pä resp. utvecklingsfond redovisat belopp per halvår 1978 och 1 11 statligt 1979 har beloppen omräknats till att omfatta 12 mån. ~ Preliminära siffror har lämnats av D, E, H, K, M,U resp. W-län. Skr.1982/83:33 74 läns utvecklingsfond (T) läns utvecklingsfond (U) läns utvecklingsfond (W)' läns utvecklingsfond (X) läns utvecklingsfond (Y) .lämtlands läns utvecklingsfond (Z) läns utvecklingsfond (AC) läns utvecklingsfond (BD) Uppgifter om utvecklingsfondernas produktutvecklingslån (Sufo-lån) kr., löpande priser' 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Samtliga belopp omräknade frän kalenderår till budgetär.Preliminära siffror har lämnats av F, M och L-län. 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 13,37 14,31 16,69 21,69 25,63 1982/83:33 77 Bilaga 3:5 Utestående rörelselån, milj. kr. Skr.1982/83:33 78 Bilaga 4: Utestående garantier och lån Utestående garantier , milj. kr. mindre än 1 år 7 är vid ombyggnader 12 är vid nybyggnader max , extremfall 20 år varierar beroende på omständigheterna Avser utestående garantier , då företaget såldes tillEricsson-koncernen och . Utestående lån , milj. kr. investeringslån max likviditetslån villkoriig årlig återbetalning max 10 är, extremfall 2- (vägt genomsnitt tablä kopplad till den s. k. consensus-räntan ca 6.5 är)