prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligtstyrelsen bör denna utveckling fortsätta i syfte att tillvarata styrelsenskunskaper och erfarenheter inom verksamhetsområdet. Jag delar styrelsensuppfattning. Jag anser att en ökad samordning av lokalfrågor bör kunna ledatill en rationellare användning av lokaler som disponeras av myndigheterna. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgift är att förse myndigheterna med ändamålsenliga lokaler. Styrelsenarbetar fortlöpande med åtgärder för att öka effektiviteten i lokalutnyttjandetoch att förbättra lokalekonomin. Som ett led i detta arbete har styrelsenpåbörjat översyn av vissa standard- och normfrågor. Arbetet med standardfrågoromfattar bl.a. areastandard för enskilda tjänsterum, möjligheter till störresamutnyttjande av lokaler, utveckling av effektivare planlösningar samtprogrammeringsregler för deltidsarbetande. Arbetet med normfrågor omfattarfrämst en översyn av de bestämmelser som reglerar byggandet av lokaler och sompåverkar styrelsens uppgifter med lokalförvaltning. Arbetet bedrivs i samrådmed de myndigheter som svarar för normgivningen. Jag anser detta arbete, sombör kunna leda till begränsningar av kostnaderna för byggverksamheten ochfastighetsförvaltningen, som angeläget. Jag avser att i samråd med cheferna förbostads- och civildepartementen nära följa detta arbete och om så erfordrasåterkomma till regeringen med de förslag som kan komma att aktualiseras. Jagvill i detta sammanhang ta upp frågan om de statliga myndigheternasarkivhantering. Statsrådet kommer senare denna dag att erinra ommyndigheternas möjligheter att förbättra arkivhanteringen, bl. a. genomupprättande av register och förteckningar, obligatorisk rensning av materielinnan det arkiveras och genom en betydligt ökad ulgallring som kan genomförasinom ramen för nuvarande bestämmelser. En sådan genomgång bör kunna leda till lokalbesparingar. Innan myndigheterna- i vissa fall med de s. k. arkivmyndigheternas hjälp - genomfört en översyn avarkivhanteringen bör vara mycket restriktiv vid prövningenav önskemål om nya eller utökade arkivlokaler. Jag har tidigare denna dag under avsnittetsärskilda frågor redovisat det Prop.1982/83:100 Bilaga 9 budgettekniska utvecklingsarbete som bedrivs isyfte att skapa incitament för såväl enskilda lokalbmkare som lokalhållarenbyggnadsstyrelsen att få till stånd ett rationellare lokalutnyttjande. Enförutsättning för att detta arbete skall ge resultat är att myndigheterna fårett ökat ansvar för sina lokalkostnader. Jag avser att senare återkomma tillregeringen med förslag om anvisningar för myndigheternas anslagsframställningarför /85 bl.a. vad avser redovisning av lokalkostnader. Det ärangeläget att biträder myndigheterna i det arbete medlokalfrågor som kommer att erfordras. Jag har i det föregåenderedovisat den av styrelsen beräknade omslutningen inom de olikaverksamhetsområdena under innevarande och nästa budgetår. Inomverksamhetsområdet beräknar jag sammanlagt 998,6 milj.kr. för reparations- och underhållskostnader m.m. Av detta belopp har jagberäknat 272,6 milj. kr. till fastighetsunderhåll samt ombyggnad ochkomplettering enligt följande sammanställning (1 OOO-tal kr. Kostnader för fastighetsunderhåll samt ombyggnad och komplettering därav a) slottsbyggna der mm. b) utrikes fastig heter (18 100) (14 700) (+ 900) (+ 4 600) (-9000) ( + 3 800) harhemställt att för fastighetsunderhålls- och ombyggnadsåtgärder även fådisponera de realisationsvinster som kan uppkomma vid försäljning avfastigheter. För /82 uppgick dessa till 8,8 milj. kr. Jag haringet att erinra mot detta förslag. Jag har vid min beräkning av överskottet avfastighetsförvaltningen beaktat förslaget. Vid beräkningen har jagbeaktat att regeringen uppdragit åt styrelsen att i sysselsättningsskapandesyfte till innevarande budgetår tidigarelägga underhälls- ochombygnadsätgärder till en sammanlagdkostnad av 28,5 milj. kr. utöver de medel som har anvisats. För verksamhetsområdetAnskaffning innebär de förslag till anslag för byggnadsverksamhet som redovisasunder olika huvudtitlar i budgetpropositionen en viss minskning avinvesteringsvolymen för nästa budgetår. Jag anser mot denna bakgmnd attverksamheten inom bör kunna bedrivas inom ramen för etthuvudförslag. Jag beräknar kostnaderna för administration tillca 190 milj. kr. för nästa budgetår enligt följande sammanställning. 1982/83:100 Bilaga 9 86 Beräknad ändnng 1983/84 165 797 000 21755000 -3 527000 + 5 365000 -2862000 + 5 365 000 I beloppen ingår medelför en tjänst som överförs frän p.g.a. att byggnadsstyrelsenövertar ansvaret för lokalprogrammering för kultursektorn. Jag har vidareberäknat medel för verksamheten vid ett utökat revisionskontor hos styrelsen.Chefen för kommundepartementet har tidigare denna dag under avsnittetGemensamma frågor tagit upp frågan om den statliga revisionsverksamheten ibl.a. vad avser ändrad revisionskontorsorganisation. Som stöd för förslagenligger . Förbyggnadsstyrelsens vidkommande innebär förslaget att styrelsen blirvärdmyndighet för ett utökat revisionskontor. Dessa medel är preliminärtberäknade i avvaktan på resultatet av förhandlingar om anställings- ocharbetsvillkor med anledning av den ändrade revisionskontorsorganisationen. Jag vill i dettasammanhang erinra om att omfattningen av byggnadsinvesteringarna och avreparations- och underhållsåtgärder och därmed verksamheten inombyggnadsstyrelsen kan komma att förändras i förhållande till budgetförslagetmed anledning av de konjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder som fortlöpandeövervägs. Kostnaderna förbyggnadsstyrelsens administration och övriga driftkostnader bestrids, inomramen för de ekonomiska restrikfioner som regeringen beslutar, slutligt frånhyresinkomster saml de anslag m.m. som står till förfogande för förvaltning ochanskaffning av fastigheter och lokaler och för inredning samt av inkomster frånuppdragsverksamhet. I statsbudgeten tas upp endast ett formellt belopp av 1000kr. under detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillByggnadsstyrelsen för /84 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. Inköp av fastigheter m.m. 1981/82 Utgift 46416305 Behållning 68443299 1982/83 Anslag 30000000 1983/84 Förslag 50000000 Anslaget används förfastighetsförvärv efter beslut av regeringen i varje särskilt fall, bl.a. förmarkinköp i samband med omlokalisering av statlig verksamhet och förvärv avtomtmark för förvaltningsbyggnader och polishus. har avregeringen bemyndigats alt om kostna- 1982/83:100 Bilaga 9 87 den i det enskilda fallet inte överstiger . - själv besluta i frågor som gäller bl.a. fastighetsregleringar ochkompletteringsköp. Under /82har utbetalats ca 46,4 milj. kr. Härutöver hade vidbudgetårets utgång ca 3,6 milj. kr. enligt tidigare åtaganden ännu inteutbetalats. hade vid utgången av budgetåret till regeringenredovisat förslag om ytterligare förvärv till en sammanlagd kostnad av ca 13,3milj. Förhandlingar pågårfortlöpande med kommuner och enskilda om mark-och fasfighetsförvärv förutbyggnad av statlig förvaltning, bl.a. länsförvaltningen samt domstols- ochpolisväsendet. Styrelsen bör vidare hålla en viss beredskap för sådanabyggnadsobjekt som kan komma att tidigareläggas. Byggnadsstyrelsenberäknar att ett genomförande av nu aktuella förvärv skulle ge ett medelsbehovav ca 80 milj. kr. för nästa budgetår. Därvid har vissa medel beräknats förförvärv av sädana fastigheter där styrelsen är ensam eller dominerandehyresgäst. Enligt styrelsen ökar statens kostnader kraftigare för sådanalokaler än för del egna fastighetsbeståndet. Anslaget för nästa budgetårföreslås föras upp med 80 milj. kr. Med beaktande av att beredskap för oförutseddaförvärv bör finnas beräknar jag anslagsbehovet till 50 milj. kr. Jag hemställeratt regeringen föreslår atl till Inköp avfastigheter m.m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 636514772 1982/83 Anslag 639727000' 1983/84 Förslag 660379000 föråtgärder i narkotikabekämpande syfte enligt regleringsbrev. har tilluppgift att debitera, uppbära och redovisa tull samt skatter och andraavgifter. Verket övervakar vidare efterlevnaden av särskilda bestämmelser ominförsel och utförsel av varor och utövar i övrigt uppsikt över trafiken lilloch från utlandet samt fullgör kontrolluppgifter, som sammanhänger därmed, ochvissa andra övervakningsuppgifter. Verket svarar även för åtgärder till havsoch i kustvattnen, och för att avvärja eller begränsa skada tillföljd av utfiöde av olja eller annat som är skadligt. 1982/83:100 Bilaga 9 88 Den centrala ledningen för tullverketutövas av generaltullstyrelsen. Chef förverket är en generaltulldirektör. Inom styrelsen finns två avdelningar, en driftavdelning och entulltaxeringsavdelning. Inom driftavdelningen finns ett planeringssekretarietsamt två byråer, personal- och driftbyrånoch bevakningsbyrån. Tulltaxeringsavdelningen omfattar två byråer, tariffbyrån och tullfrihetsbyrån. Inomstyrelsen finns ytterligare två byråer, kanslibyrån och ekonomibyrån, samt etlrevisionskontor. Tullverkelsregionala och lokala förvaltning är indelad i fyra tullregioner och tre gränstulldistrikt. Tullregionernakallas norra, östra, södra och västratullregionen. för tullregionerna är tulldirektionerna i resp.Sundsvall, , och . Tullregionerna indelas för annan verksamhel än kustbevakning i sammanlagt19 tulldistrikt. Ledningsorgan förtulldistrikten är distriktstullkammare. ring 1983/84 (därav lönekostnader) (527 586000) (+ 971000) (- 5 833000) Lokalkostnader,/ö«/agii7i Avgär intäkter under anslaget ' Förslagets personalmässiga konsekvenser kan inte exaktfastställas. för åtgärder i narkotikabekämpande syfte enligtregleringsbrev. En viktigutgångspunkt för styrelsens överväganden har varit statsmakternas beslul omomprioriteringar av kontrollverksamhet till förmånför kampen mot narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet, för importkontrollen av tekovaror samt föruppgiften alt tillse att skildamiljöbestämmelser efterlevs. Styrelsen räknar med att motsvarande inriktning kommer att bestå under de närmastebudgetåren. En annan utgångspunkt har varit att tillväxteni utrikeshandeln och trafikens utvecklingfortsätter att öka trendmässigt i en sådan takt att arbetemed att expediera och kontrollera in- och utförsel av varor beräknas öka med igenomsnitt per är. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 89 Mot denna bakgrund haråtgärder av olika slag vidtagits. Kontrollen vid de stora inpasseringsorternahar sålunda förstärkts i största möjliga omfattning. Importkontrollen avtekovaror har ökat och kontrollen av den kommersiella importen har i växande gradinriktats mot större sändningar och mot sådan import där riskerna för fel ochoegentligheter är stora. Samarbetet med statliga myndigheter och med andraländer har förstärkts för att effektivisera arbetet med att avslöja smugglingoch ekonomisk brottslighet i anslutning till in- och utförsel av varor. Det är viktigt att kontrollnivån inom deprioriterade områdena kan bibehållas eller helst förstärkas. Styrelsentillsatte en utredning med syfte att se över verkets organisationoch föreslå omdispositioner som en följd av förändringarna i trafikstrukturenunder senare år. Det är sannolikt att en viss förstärkning av de prioriteradeområdena kan göras att döma av det underlag som redan finns härvidlag.Utredningen har lämnat en första delrapport. organisatoriskaställning bör vara avgjord innan en organisationsöversyn av kanslutföras. Motsvarande gäller frågan om införandet av ett lokaltdataregistreringssystem inom tulltaxeringen. Generaltullstyrelsenframhåller i detta sammanhang att tullkontrollen nu sjunkit till en nivå dåsamhällets sociala kostnader och skatteförluster mer målmedvetet mäste vägasmot kostnaderna för en ökad kontroll och vad detta kan ge i form av upptäcktaoegentligheter och ökade tull- och skatteintäkter. Med hänsyn till denpågående översynen av och mot bakgrund av regeringens anvisningarför myndigheternas anslagsframställningar har generaltullstyrelsen inte lagtfram nägot förslag om en ökning av personalresurserna fränsett en mindre ökningp.g.a. Styrelsen yrkar att i dess helhetundantas från -2%-alternativel. Detta ligger helt i linje med statsmakternasbeslut att undanta från nedskärning /83 och attdärutöver genom en särskild proposition till vårriksdagen förstärka tullensnarkotikabekämpning med bl. Med hänsyn till pågåendeöverväganden om den framtida organisationen av sjöövervakning m. m. yrkarstyrelsen liksom föregående år på att i varje fall ochkustbevakningsledningen vid generaltullstyrelsen undantas från en Ivåprocentignedskärning. Om och kustbevakningsledningen inte kan undantasmåste de minskas med 13 resp. I tjänster. Styrelsen anser nämligen att det inteär möjligt att låta andra verksamhetsgrenar i bära kustbevakningensdel av nedskärningen. harlagt fram två alternativa förslag (A och B). I båda dessa hargeneraltullslyrelsen medtagit s.k. förändringar p.g.a. statsmakternas beslut,vilka medför en personalökning med två tjänster som en följd av den förkortadekredittiden vid betalning av tullräkningar och älta tjänster för bemanningen avfem nya miljöskyddsfartyg. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 90 Besparingsalternativet (alternativA) innebär, inklusive statsmakternas beslut och om inteundantas, en minskning med 82 tjänster, fördelade med 26 tjänster förtulltaxering och uppbörd, 39 för distriktsbevakning, 8 för gränsbevakning, 5för kustbevakning och 4 hos generaltullstyrelsen. Om personalminskningengenomförs kommer omplacering av personal att bli aktuell. Generaltullslyrelsen hari sin redovisning av huvudförslaget undantagit medlen för drift och underhällav teknisk materiel från nedskärningen med hänsyn till att dessa kostnader inteutgör förvaltningskostnader i egentlig mening. En minskning av utgifterna underdenna post skulle i alltför hög grad inverka på effektiviteten i arbetet.Rörligheten i kontrollverksamheten är nämligen ett absolut krav för att dennaskall kunna bedrivas på ett godtagbart sätt. Om Drift- och underhållsposleninte undantas från nedskärningen måste personalen minskas med yllerligare 7man. För att täcka kostnadernaför en fortsatt bemanning av kustposteringarna i , Arkösund och Marstrandbör styrelsen ges rätt att överskrida anslagsposten Förvaltningskostnader iavvaktan pä beslut i frågan om framtida organisation. Alternativ B, som är detalternativ som förordas av styrelsen, innebär i stort sett oförändradepersonella resiirser. Vissa omprioriteringar görs dock bl.a. för att förstärkanarkotikabekämpningen, framför allt i Öresunds- och storstadsområdena, ochkampen mot ekonomisk brottslighet. Även alternativ B är synnerligen restriktivtoch innebär inklusive statsmakternas beslut en personalökning för tullverketom 6 man. Styrelsens strävan harvarit att hålla den reala anslagsnivån oförändrad i alternativ B. För att täckavissa angelägna behov erfordras dock utökade medel för omkostnader bl.a. för förstärkning av ADB-stödet förnarkotikabekämpningen, för bl. a. av säkerhets- och utvecklingsskäl gå övertill en större flygplanstyp för kustbevakningsflyget och för utbyte avgeneraltullstyrelsens telefonväxel. Vidare föreslår styrelsen att de anvisademedlen för anslagsposten Lokalkostnader räknas upp till den beräknadebelastningsnivån. Lokal inregistrering av imporldata förhandelsstatistik och uppbörd med hjälp av ADB Regeringen bemyndigade idecember 1977 generallullstyrelsen alt bedriva försöksverksamhet med eltADB-system för förtullning m. m. Styrelsen har - med utgångspunkt iförsöksverksamheten, det s. k. - i en särskild framställningföreslagit att ett ADB-system införs. Systemet skulle göra det möjligt att lokaltinregistrera och rutinmässigt granska de ca 2 miljonertulldeklarationer, som inlämnas till tullmyndigheterna. Dendataregistrering av deklarationer som görs centralt hos generaltullstyrelsenskulle övertas av de lokala tullmyndigheterna. Förslagel bör enligtgeneraltullstyrelsen ses som ett led i ansträng- 1982/83:100 Bilaga 9 91 ningarna att föra över resurserna till mer verkningsfulla åtgärder i bekämpningenav ekonomisk brottslighet och andra grövre oegentligheter i anslutning tillimport och export. I framställningen pekas också pä de tidsvinster itullproceduren, som det föreslagna nya systemet leder till. Ett rättathandelsstatistiskl primärmaterial skulle kunna tas fram upp till två veckortidigare än . Tullfaktureringen skulle kunna ske minst tidigare . Det föreslagna ADB-systemet skulle därtill enligt generaltullstyrelsensmening innehålla framtida utvecklingsmöjligheter såsom möjlighelerna lill etlkostnadsbesparande systemsamarbete med näringslivet. Styrelsens framställning har remitterats tillriksbanken, , statskontoret, , slalisfiskacentralbyrån, statens jordbruksnämnd, kommerskollegium, , , . , , /SR och LO. De flestaremissinstanserna tillstyrker förslaget, i vissa fall med särskilda förbehåll.Statskontoret gör ett sådant förbehåll när det gäller valet av ADB-utrustning.Riksbanken ultalar tveksamhet pä ett par punkter när det gäller de avgeneraltullslyrelsen beräknade tidsvinsterna i fråga om uppbörden. motsätter sig bestämt att statsmakterna skulle utnyttja demöjligheter till förkortning av kredittiderna, som det föreslagna ADB-systemeterbjuder. I övrigt betonar näringslivets organisationer de möjligheter tilldatakommunikation stat/näringsliv, som systemet också öppnar. TCO åberopar someget yttrande vad anfört och avvisar det avgeneraltullstyrelsen utformade förslaget. På liknande sätt åberopar /SR dekritiska synpunkter som anförs av /vid . Kostnaderna förinvesteringen i ADB-utrustning beräknas av generaltullstyrelsen till 11,3milj. och övriga införandekostnader, häribiand utbildningskostnader, till4,8 milj. kr. belastas införandeåret med 13,2 milj. kr. inklusiveinvesteringen i ADB-utrustning. Under de därpå följande åren kan besparingarredovisas, främst därför att behovet av tulltaxeringspersonal minskar. Vid bifall tillframställningen avser generaltullstyrelsen anmäla ett ökat medelsbehov ianslagsframställningen för införandeårel. Tidpunkten för att genomföra systemetöver hela landet beror av valet av ADB-utrustning. Om systemet införs /84 har generaltullstyrelsen beräknat att medelsbehovet fördetta budgetår ökar med 3,2 milj. kr. Systemet kan dä vara i full drift fr. o.m. , vilken är den tidigaste möjliga tidpunkten. Generaltullstyrelsenförvaltar fasligheter för tuUverket till ett vid utgången av budgetåret1981/82 bokfört anskaffningsvärde av sammanlagt . Vid utgången avdetta budgetår uppgick de ackumulerade Prop.1982/83:100 Bilaga 9 avskrivningarna för byggnader till . Delbokförda nettovärdet avfastigheterna utgjorde således . Fr.o.m. / 84 skall avskrivningarna ske enligt nya regler. Avden beräknade ändringen till 1983/84är . engångsavskrivning för sådana byggnader som genom de nya reglerna fått avkortadavskrivningstid. De regionala och lokalatullmyndigheternas behov av lokaler tillgodoses i huvudsak medelst förhyrninggenom generaltullstyrelsens försorg. Förslag till driftstat för fastigheter och lokaler somförvaltas eller förhyrs av generaltullstyrelsen Beräknad ändring 1983/84 Ersättning för lokaler som disponeras av Hyror och arrenden för lokaler och markområden Diverse intäkter + 16954000 +75 000 + 14 374000 +75000 Hyres- och arrendekostnader Avskrivningar enligt plan + 16200000 + 563 000 + 13 620000 + 563 000 Under senare är hartrafik- och godshanteringen medfört en ökning av arbetsvolym med perår. - har verkets resurser reducerats med över 400tjänster. Detta har möjliggjorts genom fortlöpande rationaliserings- ochbesparingsåtgärder, delvis inom ramen för den nya tullproceduren som infördes vidmitten av (hemtagning, importdeklarationer, privat godsvärd). Ienlighet med statsmakternasbeslul har en omprioritering av kontrollinsatserna skett till förmån förkampen mot narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet samt uppgiften att tillse att skilda miljöbestämmelser efterlevs. Med hänsyn lagen tilltullverkets angelägna arbetsuppgifter i samhällels kamp mot narkotikasmugglingoch ekonomisk brottslighet finner jag att huvudförslaget bör tillämpas för i modifierad form. Jagberäknar sålunda att viss del avtullverkets samlade verksamhet undantas med det resultatet atl anslaget förförvaltningskostnader i förhållande till huvudförslaget uppräknas med4,5 milj. kr. Motbakgmnden av vad jag nu anfört är det angelägel atl 1982/83:100 Bilaga 9 93 ocksä fortsättningsvis tar till vara allamöjligheter till rationaliseringar och besparingar i verksamheten.Generaltullstyrelsen påböijade 1981 en genomgripande organisationsöversyn avtullverket för atl sä långt som möjligt anpassa organisationen till inträffadeoch förutsebara förändringar i trafikstrukturen. Jag finner att denna utredningär angelägen också med hänsyn tagen till vad chefen förkommunikationsdepartementet har anmält beträffandekustbevakningens organisatoriska ställning. Jag förutsätter attgeneraltullstyrelsen som ett led i denna utredning har samråd medstatskontoret. En annan fräga av betydelse för tullverketsframtida organisation är frågan om lokal (decentraliserad) inregistrering avimportdata för handelsstatistik och uppbörd med hjälp av ADB. Denna fräga harvarit aktuell , dä regeringen bemyndigade generaltullstyrelsen attbedriva försöksverksamhet på området. Jag finner, mot bakgrunden av de redovisadeerfarenheterna och av att flertalet remissinstanser har tillstyrkt, attgeneraltullstyrelsen nu bör ges rätt att införa lokal dataregistrering avtulldeklarationer i enlighet med styrelsens yrkande i skrivelse den 4 april1982. Jag har vid bedömningen av frågan fäst vikt vid att det föreslagnasystemet möjliggör ett snabbare färdigställande av tullsedlar och härigenombland annat ocksä ett snabbare framtagande av det handelsstatistiskaprimärmaterialet. Anslag för anskaffning av erforderiig maskinutrustning,utbildning m. m. blir aktuellt tidigast ,'85. Jag förutsätteratt upphandlingen sker i samråd med statskontoret. Jag utgår i likhet medgeneraltullstyrelsen ifrån att vissa rationaliseringsvinster skall kunna möjliggörasgenom det nya dataregistreringssystemet och förutsätter att dessa preciseras isamverkan med statskontoret (och ) i nästföljande årsanslagsframställning. Övergången till lokal(decentraliserad) inregistrering av importdata för handelsstatistik och uppbördmed hjälp av ADB möjliggör en förkortning av kredittiden för debetalningsskyldiga. En viss kredittidsförkortning inträder ocksä vidtullverkets övergång per till ett nytt redovisningssystemför uppbörden. Övergången till detta nya system innebär nämligen attkreditimportörerna tillställestullräkningarna en gång i stället för som . Effekten av dessa olikakredittidsförkortningar vill jag återkomma till i samband medprövning av de förslag som skaltekreditutredningen har presenterat. Erfarenheterna av denhittillsvarande verksamheten med kustbevakningsflyget för bl.a. inriktning ochsamordning av resursinsatserna vid havsfiskeövervakning och oljebekämpning ärmycket goda. Samverkan har inletts med marinen för att främst tillgodosemarinens behov av fartygsidentifiering och för vilket marinen f.n. har betalattullverket för ett visst antal flygtimmar. Jag är emellertid inte nu beredd attföreslå utökade förhyrningsmedel för att ersätta tvä av kustbevakningensflygplan med en större flygplanstyp. Chefen för försvarsdepartementet hartidigare denna Prop.1982/83:100 Bilaga 9 94 dag anmält att han har för avsikt att lämnauppdrag till generaltullstyrelsen och chefen för marinen all skyndsamt utredafrågan om ett gemensamt utnyttjande av flygplan. För lokalkostnader tillfördes /83 3 milj. kr. utöver pris- och löneomräkning som elt steg i enanpassning av anslaget till den beräknade belastningen. har haft förmånliga hyresavtal med lägre hyror än den marknadsmässiganivån. I samband med alt avtalen har börjat löpa ul harhyresvärdarna utkrävt kraftiga hyreshöjningar till marknadsmässig nivä. Med hänsyn till utvecklingen förtullverkels lokalkostnader totalt sett anser jagatt 14,6 milj. kr. utöver pris- och löneomräkning bör tillföras anslaget som enanpassning till den beräknade belastningen för /84.