prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt bostadsstyrelsenhar den tillfälliga långivningen haft goda effekter pä reparationsverksamheten.Med hänsyn till det påtagliga behovet av reparationer av byggnadstekniskabrister i bostadsbeståndet anser jag att det från såväl sysselsättningssynpunktsom bostadspolitisk synpunkt är angeläget att sådana reparationer ges stödockså inför kommande vinter i hela landet. Möjhgheten att få reparationslån bördärför förlängas. Jag förordar att län för vissa byggnadstekniska åtgärder(reparaflonslän) enligt nu gällande bestämmelser får lämnas ytterligare en tid.I landet utom bör länemöjligheten gälla arbeten som påbötjassenast . Något krav på att arbetena skall ha avslutats vidnågon viss fldpunkt bör inte ställas. Detta innebär att det nuvarande kravetatt arbetena skall ha slutförts bör slopas. Regeringenbör utverka bemyndigande att flytta fram den senaste fldpunk-ten förpäböijandet. Jag föreslår vidare attramen för reparationslän vidgas med 75 milj. kr. flll 200 milj. kr.Ramvidgningen bör gälla exkl. där någon ram inte harföreslagits. Det bör ankomma pä att i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen besluta om den regionala fördelningen av medlen. Länen betalas ut frånanslaget B 3. Lån till bostadsbyggande. Jag räknar med att effekten påstatsbudgeten för /84 bör rymmas inom anslaget. Riksdagenhar beslutat om vissa åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter (prop. 1982/83: 50 bil.5, CU 8, rskr 112). a. infördes statligalån för ombyggnad av bostadsutrymmen till sådana lokaler som inte får inräknasi låneunderlaget för bostadslån. får lån beviljas intill ettbelopp av 25 milj. kr. Enligtvad jag har erfarit har ansökningar kommit in som motsvarar ettlånebehov på ca 30 milj. kr. Vidare har länsbostadsnämnderna tillbostadsstyrelsen rapporterat att det finns en efterfrågan pä ytterligare 30milj. Jagförordar att det belopp intill vilket särskilda lokallån får beviljas under år1983 höjs med 25 milj. kr. till 50 milj. kr. 1982/83:150 4 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de ändringar avtidsgränserna i fråga om lån till vissa byggnadstekniska åtgärder(reparationslån),som jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen attbesluta att flytta fram den senaste tidpunkten för påbörjande i fråga omreparaflonslän, 3. medge att ramen förreparationslån får vidgas med 75 milj. kr. i enlighet med vad jag har anfört, 4. medge att särskilda lokallånfår beviljas inom en ram av 50 milj. kr. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1983 Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementet och . Nationalbudgeten bygger påmaterial som erhålls från fackdepartement och olika verk och institutioner.Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förnationalbudgetens utformning och bedömningar. Nationalbudgeten består avtvå delar. I den första delen, kapitel 1, sammanfattar detekonomiska läget och konjunkturutsikterna. Den andra delen, kapitel 2-10,behandlar utvecklingen inom olika områden mera i detalj. I appendix tillkapitel 1 redovisas arbetsfördelningen mellan ochkonjunkturinstitutet. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1983 vilar på , därarbetet med nationalbudgeten letts av statssekreteraren och t. f.departementsrådet . Kalkylernaavslutades för del . I Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 Såväl produktionen som världshandeln sjönk i fjol.Arbetslösheten ökade i många länder till nivåer som är de högsta sedan1930-talet. gick drygt 30 milj. människor, avarbetskraften, arbetslösa i OECD-området. Inflationstakten har dock reduceratshögst avsevärt. var konsumentprisstegringarna i OECD-området igenomsnitt nere i , en halvering pä mindre än . Densenaste konjunkturavmattningen är bl. a. en följd av den andra oljeprischocken1979/1980. Att nedgången blivit så djup och utdragen beror emellertid till stordel pä den ekonomiska politik som förts i några tongivande länder.Inflationsbekämpningen gjordes till ett överordnat mål i den ekonomiskapoliflken i flera länder . I detta syfte gavspenningpolitiken efter monetaristiska ekonomiska teorier en åtstramandeinriktning. Penningpolitiken fokuserades kring att målsatta och försöka styraförändringen i något monetärt aggregat, penningmängden, som antas ha ett närasamband med prisutvecklingen. Denna politik har lyckats i så måtto attprisstegringarna faktiskt avtagit. Huruvida det är fräga om någon mer beståendenedgång av den underliggande inflationen återstår emellertid att se. Ungefärhälften av nedgången beror på de sjunkande råvarupriserna. Dessa kan snabbtbörja öka igen när konjunkturen vänder uppåt och den nedpressade efterfrågantilläts öka. Ävenfinanspolitiken har haft en åtstramande inriktning i flera stora länder. Ettviktigt undantag är . Där har emellertid kombinationen av enåtstramande penningpolitik och en expansiv finanspolitik lett till attrealräntorna drivits upp till en hög nivå. Det finnsnu emellertid tecken pä en vändning i den internationella konjunkturen. Iförsta hand gäller detta , där de s.k. ledande indikatorernaökat i rad. a. har bostadsbyggandet ökat kraftigt. Men ävenorderingång och industriproduktion har visat tecken på återhämtning. För attsäkra en uppgång behövs stöd från bl. a. den privata konsumtionen.Stora skatteåterbäringar kommer atl utbetalas och en nyskattesänkning träder i kraft . Hushållssparandet i Förentastaterna ligger pä en så pass hög nivå, av de disponibla inkomsterna,att dessa inkomsttillskott bör kunna leda till ökad konsumtion. Även i finns det indikationer på attkonjunktursvackans botten nu har passerats. I kanen viss uppgång i ' 1 detta kapitel redovisas finansdepartementels bedömningav den ekonomiska utvecklingen. I kapitel 2-!0 behandlas utvecklingen inomolika områden mera i detalj. Arbetsfördelningen mellan och konjunkturinstitutetframgår av appendix till detta kapitel. 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 3 denekonomiska aktiviteten noteras och förväntningarna är positiva inför detframförliggande året. I har penningpolitiken lättats och åretsbudget har getts en mindre restriktiv utformning . Sammantagetinnebär den bedömning av den internationella utvecklingen som görs i denreviderade nationalbudgeten (kap. 2) att bruttonationalproduktens tillväxt ihela OECD-området väntas uppgå till drygt 1 3/i volym mellan 1982 och 1983.Det innebär en marginell upprevidering jämfört med prognosen i den preliminäranationalbudgeten. Denna produktionsuppgång är emellertid inte tillräcklig föratt förhindra en ytteriigare ökning av arbetslösheten. Det skulle krävas entillväxt om framöver bara för att hålla arbetslösheten pänuvarande nivå i industriländerna. IFörenta staterna fömtses en tillväxt om 23/1983. I dröjerantagligen uppgången flll . väntastillväxten uppgå till blott 3/. Av de stora länderna i förutsesStorbritannien få den mest positiva utvecklingen med en BNP-tillväxt om . IFörbundsrepubliken begränsas tillväxten till 1/bl. a. flll följdav oflllräcklig investeringsefterfrågan, medan en återhämtning förutses i denprivata konsumtionsefterfrågan. I har den politikomläggning iåtstramande inriktning som inleddes i Qol ytteriigare accentuerats underbörjan av 1983. Äveni de mindre , inkl. de nordiska länderna, väntas en svagproduktionstillväxt. och väntas få en tillväxt på 1/2 medan 1 1/ökning förutses i . Motbakgrund av de tillväxtprognoser som gjorts för olika länder bedömsväridshandeln med bearbetade industrivaror öka . Priserna för dessavaror förutses öka . Oljepriserna är f. n. fallande. Kalkylerna i denreviderade nationalbudgeten bygger på att räoljepriserna sjunker med drygt 3dollar per fat mellan årsgenomsnitten 1982 och 1983. Beräkningstekniskt harvidare dollarkursen satts flll . för 1983.1 den preliminäranationalbudgeten i är antogs motsvarande prisfall för råolja till drygt Idollar per fat och dollarkursen till . Ensänkning av råoljepriset med per fat förbättrar vår bytesbalans meddrygt . En sänkning av dollarkursen med beräknas förbättrabytesbalansen med ca 500 milj. kr. Trotsatt denna internationella bedömning är mycket försiktig måste den kringgärdasmed reservationer. Det är för tidigt att anta att en stabil återhämtning under1983 och 1984 nu skulle vara säkrad. Enuppgång i industriländerna under innevarande år blir således inte särskiltlångvarig, om den enbart bärs upp av ett i konjunkturcykeln normalt omslag ilagercykeln och en svag ökning av den privata konsumtionen.Investeringsaktiviteten måste också komma igång i fall uppgången skall bära inöver 1984. Å ena sidan är kapacitetsutnyttjandet i många länder lågt och industriproduktionenhar ännu inte tagit fart på allvar. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 4 Detta och de fortfarande höga realräntorna talar mot enuppgång av investeringarna . Å andra sidan har derelativprisförskjutningar som skett troligen medfört att enicke obetydlig del av produkflonskapitlet nu är obsolet. Detta talar för attinvesteringarna kan komma igång tidigare än normalt i konjunkturcykeln. Ytterligare en osäkerhetsfaktor är oljeprissänkningarna.Dessa innebär visserligen en klart positiv effekt pä inflationstakt ochbytesbalanser i de oljekonsumerande länderna men minskar deoljeproducerande ländernas absorptionsförmåga, vilket hämmar industriländernasexport. Ett nyttinslag i världsekonomin är vidare den ökande oron i det internaflonellafinansiella systemet. Internaflonella valutafonden (IMF) och InternationellaRegleringsbanken i (BIS) har fått göra stora insatser under det senasteåret för bl. a. skuldtyngda som kommit i akuta betalningssvårigheter.Detta har redan medfört en ökad försiktighet i bankernas kreditgivning. Deunderliggande obalanserna i de länder som råkat i betalningssvårigheter tordeemellertid inte ens med en mycket målmedveten ekonomisk politik kunna lösasunder . Skulle detta förhällande leda till kraftigabegränsningar i dessa länders möjlighet att erhålla ytterligare krediter, kandetta komma att allvariigt störa väridshandeln. Risken för protektionistiskaåtgärder ökar dä. När det gäller utvecklingen i , det landsom nu väntas dra igång världskonjunkturen, råder det osäkerhet om denekonomiska politikens inriktning. lättade den amerikanskacentralbanken - Board - på penningpolitiken för att få nedräntorna. Detta har också delvis lyckats, även om realräntorna fortfarandeligger kvar på en hög nivå. De kraftiga ökningarna av det federala budgetunderskottetsom fömtses kan emellertid driva upp inflationsförväntningarna hos deinstitutionella placerare i pensions- och försäkringsfonder som agerar på denamerikanska kreditmarknaden. Därmed kan ränteläget i ochdärefter det internationella ränteläget ånyo pressas uppåt med följd att ennödvändig investeringsuppgäng kommer av sig. För bearbetade varorutvecklades våra viktigaste avnämarmarknader med hänsyn till den allmänt settsvaga utvecklingen av världshandeln påfallande gynnsamt. Medan världshandelnmed bearbetade varor sjönk, ökade de för vår export viktigaste OECD-ländernaimporten av bearbetade varor med . Särskilt kraftiga ökningarnoterades för så viktiga marknader som , och . Relativpriset för vår export av bearbetade varor sjönk mednästan . Mellan helåren 1981 och ökadeinte våra 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 5 marknadsandelar för bearbetade varor med påOECD-mark-naderna. Enjämförelse mellan och andra halvåret1982 visar emellertid att våra andelar ökade med . De riktigtstora effekterna av relativprissänkningen fjärde kvartalet visar sigförst och nästa är. När det gäller exportutsikterna för bearbetade varor för1983 är det de ovan relaterade tre faktorerna, marknadstillväxt, relativaexportpriser och marknadsandelsutveckling, som måste bedömas. Mot bakgmnd av det internationella scenario som skisseratsovan väntas marknadstillväxten för vår export av bearbetade varor öka med drygt2 % 1983. Marknadsutrymmet för exporten till förutses därvidlagöka snabbare men det motverkas av att importefterfrågan i länder-områdenutanför väntas gä något tillbaka. Priserna, mätt i nationella valutor,för export av bearbetade varor väntas sflga med 5 1/. Mätt mellan genomsnittslägena 1982 och 1983 fömtses enminskning av våra relativa exportpriser med 6 1/. I likhet medkonjunkturinstitutet (kap. 3) har vid exportbedömningen antagits attpriselasticiteten vid rela-flva exportprisförändringar är , dvs. enrelativprissänkning pä leder till en exportvolymökning på1,. En del faktorer motverkar emellertid att marknadstillväxt ochrelativprissänkningar leder till en sä hög exporttillväxt som ett mekanisktapplicerande av antagandena skulle innebära. Dit hör ogynnsamma effekter avvår exports varusam-mansättning och en observerad trendmässig stmkturellandelsföriust. I tabell 1:1 sammanfattas hur de olika faktorernasammantaget'ger exportprognosen för bearbetade varor. Tabell 1:1 Olika faktorers inverkan på exporten avbearbetade Industrivaror 1982 och 1983 2 3/4 2 1/2 -21/2 0 4 g. a. ändrade relativpriser a. faktorer som missgynnar svensk export Exportökning 31/4 6 1/3 Sammantaget för vamexporten fömtses en volymökning om 1983. Det innebär en högre tillväxt än . Bedömningen att exporten kanväntas öka relativt kraftigt får stöd i industribarometeri mars i är. Enligt denna överträffades företagens förväntningar omexportorderingången betydligt. Inför andra kvartaletväntar en stor del av industriföretagen ökande exportorder. Detta gäller inteminst för verkstadsindustrin. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget , 6 Mellan1981 och ökade varuimporten med i volym.' Ökningen var helthänförlig till den förhållandevis kraftiga volymtillväxten, , i importenav bearbetade varor. Denna importökning får flll-skrivas dels att hushällenpåtagligt ökat inköpen av varaktiga varor , dels en visstillväxt i de importtunga maskininvesteringarna, dels slutligen lageromslagetmellan halvåren för bearbetade varor. Motbakgmnd av de två devalveringarna 1981 och 1982, som sammantagna innebär enökning av antalet svenska kronor per främmande valutaenhet om , fårvår importprisutveckling bedömas som måttlig. Trotsen höjning av genomsnittliga exportpris för bearbetade varormed i svenska kronor räknat - mellan tredje kvartalet 1981 och tredjekvartalet ökade värt importpris för dessa varor med . Detreducerade genomslaget pä våra importpriser tyder på att de utländskaleverantörerna vid försäljning till tvingats till prissänkningar relativtandra exportmarknader räknat i den egna valutan. Totalt ökade importprisernamed i genomsnitt . Dentotala varuimporten beräknas öka med 0,i volym . Såvälimporten av bearbetade varor som råvaruimporten bedöms öka med ca 3/(kap.3). Den i jämförelse med 1982svaga importtillväxten för bearbetade varor 1983 skall ses mot bakgmnd av denprognoserade svaga uppgången i den totala efterfrågan, där endast export ochlagerförändringar beräknas ge något positivt bidrag till efterfrågan påimporterade varor. Till följd av devalveringarna stiger importprisema snabbareän de inhemska producenternas priser, vilket också verkar i importminskanderiktning. har beräknat denna av relativprisetssänkning härledda effekt på importvolymen till . Iimportdäm-pande riktning verkar vidare den tillfälliga - men icke obetydliga -höjningen av importinnehället i efterfrågan sombeskrivits ovan. Denna "överimport" 1982 väntas bidra till att hållanere importen . Råvaruimportendomineras av råolja och petroleumprodukter. Sammantaget bedöms importen avdessa varor öka med knappt 0,1983. Till följd av en beräknad ökning avräoljelagren ökar importen av råolja förhållandevis starkt, medan importen avde raffinerade petroleumprodukterna väntas falla tillbaka beroende bl. a. påminskad förbmkning. För1983 bedöms de totala importpriserna för bearbetade varor öka något snabbare äni Qol. ökar oljepriserna betydligt långsammare 1 priser, dvs. enligt nationalräkenskapernas (NR)beräkningsmetod, blev ökningen . Tillföljd av att räknar med en något högre privat konsumtionän har institutet prognostiserat en importökning om . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 7 än , vilket sammantaget medför attimportprisstegringen i är väntas bli ungefär lika stor som 1982. Disponibel inkomst, priser och konsumtion steg hushållens disponibla inkomsteri löpande priser med 7,. Eftersom priserna, enligt implicitprisindex (denprisindex som i nationalräkenskaperna används för fastprisberäkning av inkomsteroch konsumtion), ökade med i genomsnitt föll hushällens realt disponiblainkomster med (kap. 6). Real disponibel inkomst, privat konsumtion, sparande ochpriser 19821983 Procentuella förändringar, priser -1,5 -3,2 -2,9 -3,4 -0,1 -0,5 -1,1 -2,5 -2,0 -1,9 -1,1 -1,5 Faktorinkomster inkl. räntor och utdelningar därav lönesummor från stat, kommun ochprivat sektor Skatter, avgifter och transfereringar frän hushållssek tomtill stat, kommun och privat sektor därav prel. A- och B-skatter inkl.slutskattereglering 0,8 Disponibel inkomst Privat konsumtion Sparkvot, %Implicitprisindex, % Trots köpkraftsminskningen ökade hushällen sinkonsumtion. Särskilt stark blev uppgången mellan tredje och fjärde kvartalen1982. Det var inköpen av varaktiga varor, bl. a. bilar,som ökade kraftigt.Denna utveckling kan till en del förklaras av den förhållandevis lättakreditpolitik som bedrevs . Hushållen hade såledesmöjligheter att öka sin skuldsättning för att öka konsumtionen. Vidare bidrogsannolikt också det förväntade prisgenomslaget av devalveringen samt momshöjningenden till att en del inköp tidigarelades. Inkomst- och konsumtionsprognoserna bygger bl. a.pä en genomsnittlig timlöneökning för samtliga anställda på 7,, vilket är ilinje med de preliminära avtal som tecknats på arbetsmarknaden. Här redovisade kalkyler avseende reala inkomsteroch konsumtion bygger på prisprognoser, som till följd av deenergiskattehöjningar som aviseras i den reviderade finansplanen, är någothögre än prognoser. Prognoserna för den genomsnitfligaprisutvecklingen enligt konsumentprisindex och implicitprisindex är 9,5 resp.10,9%. Prisutvecklingen under loppet av året har vidare prognoserats tillknappt 9,. Höjningarna av de indirekta skatterna (inkl. momshöjningen) beräk- Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 8 nas härvidlag svara för av den totalakonsumentprisuppgången. Under förutsättning att devalveringen 1982 slår igenom påimportpriserna för bearbetade varor flll fram till slutet av 1983 ochbetydligt snabbare och mer fullständigt på importerade råvaror kanprisgenomslagel på konsumentprisindex för perioden oktober 1982-december 1983skattas till 4,5 ä (inkl. s. k. automatiska momseffekter). Mot bakgrund av gjorda antaganden beräknas som framgår avtablån hushällens realt disponibla inkomster minska med . skulle därmed de realt disponibla inkomsternaha sjunkit med totalt 3,. Enbart mot denna bakgmnd kan det förefalla troligtatt hushällen måste minska sin konsumtion. Hushållens "överkonsumtion"av tunga konsumtionskapitalvaror talar också för enneddragning av konsumtionen. Vidare får man räkna med att 1983 kommer attpräglas av en stramare kreditmarknad än 1982 med därav ökande svårigheter förhushållen att kunna hålla uppe konsumtionen via ökad nettoupplåning. I föreliggande kalkyl beräknas sparkvoten öka mellan 1982och 1983. Detta sammantaget med den prognosflseräde minskningen av de realtdisponibla inkomsterna väntas medföra att konsumtionsvolymen faller med 1,. Industrins investeringar väntas minska mellan 1982och 1983. Lönsamheten i industrin förbättras visserligen avsevärt (kap. 8). Efterfrågeläget väntas också förbättras . Kapacitetsutnyttjandetbör kunna öka i takt med att industriprodukflonen tar fart. Men sammantagetväntas inte dessa faktorer få till effekt att investeringarna ökar . De statliga myndigheternas och affärsverkens investeringarväntas öka i volym . Det är främst de statliga myndigheternasom ökar sina investeringar kraftigt. räknar här med enkraftigare ökning än vad gör i kapitel 7. Detta sammanhängermed att hänsyn tagits till de ökade satsningar inom byggsektorn på drygt 1,1miljard kr. som föresläs i den reviderade finansplanen. Vad gällerbostadsinvesteringarna bedömer att 37000 bostadslägenheterkommer att påbötjas i är. Det är en minskning jämfört med . Det är främstigångsättningen av småhus som väntas minska. Ombyggnadsinvesteringarna väntasdäremot öka kraftigt och det ger sammantaget en nedgång på ca 1 1/i detotala bostadsinvesteringarna 1983. Hänsyn har då tagits till det program förreparationslån till bostäder som ingår i de ovan nämnda ökade insatserna ibyggsektorn. Sammantaget väntas de fasta bmttoinvesteringarna falla medca i volym . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 9 Som en följd av det allmänt svaga efterfrågeläget kanman räkna med en fortsatt minskning även . Efterfrågan tillgodoses dock imindre utsträckning än genom försäljning frän lager, varförproduktionen bedöms öka i motsvarande grad. Utvecklingeni den offentliga sektorn beskrivs närmare i kapitel 9. Itabell 1:2 jämförs den totala offentliga sektorns reala inkomster och utgiftermed utvecklingen av den reala bmttonationalprodukten. Den realautgiftsökningstakten har sjunkit markant jämfört med vad som noterades under1970-talet, men den ligger fortfarande klart över BNP-tillväxten. Som en följdav detta har de offentliga utgifternas andel av BNP stigit kontinuerligt. För1983 förutses en real utgiftsökning om . Denna beror huvudsakligen påatt statsutgifterna ökar kraftigt, bl. a. genom de stora ränteutbetalningarna,men även exkl. räntor skulle det vara fräga om en stor ökning. Det är de storaindustripolitiska satsningarna och de ökade investeringarna som står för dennaökning. Bakomdessa reala ökningar ligger nominella utgiftsökningar som för den totalaoffentliga sektorn väntas uppgå till . De snabbastökande posterna är offentlig konsumtion och transfereringar till hushåll. Sånär som på konsumtionsökningen, vilken huvudsakligen ligger inom kommunerna,svarar staten för praktiskt taget hela ökningen. Dåinkomsterna till den offentliga sektorn beräknas öka med ,försämras det finansiella sparandet med . till ett samlatunderskott på 55 miljarder. Detta underskott är huvudsakligen hänförligt tillstaten, vars finansiella sparande försämras med . Ävenkommunernas finansiella sparande beräknas försämras ochöverskottet i socialförsäkringssektorn tycks bli något lägre än . Tabell 1:2 Den offentliga sektorns reala inkomster ochutgifter -0,5 -7,5 -1,6 -1,7 -0,1 Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 10 Statens budgetunderskott 1983 beräknas uppgå till 92miljarder kr. (motsvarande 13,av BNP), en försämring med 9 miljarder kr.frän 1982. Finansiell utveckling och kreditmarknad Den ökning av budgetunderskottet som förutses ärvisseriigen lägre än men statens kreditanspråk på den inhemskamarknaden väntas likväl bli väsentligt större. Statens utlandsupplåning börnämligen kunna hållas på en lägre nivå än , eftersom underskottet ibytesbalansen beräknas bli reducerat med . Det sker således en sparandeförstärkning inom landet somuppväger det växande offenfliga sparandeunderskoltet. Detta sparande väntas skei företagssektorn. Den fortsatt starka resultatförbättring som där fömtsesleder tillsammans med alltjämt återhållsamma investeringar och en fortsattlageravveckling till ett betydande flnansiellt sparandeöverskott (kap. 10). minskade företagens nettoupplåning ibankerna ganska kraftigt, om den bokföringsmässiga ökningen avutlandsupplåningen p.g.a. devalveringen räknas bort. väntas enlikartad tendens, dvs. en mycket svag kreditefterfrågan som i huvudsak måsteriktas mot utlandet. I det sammanhanget kan noteras en inriktning pä upplåningi utlandet i företagssektorn, som medfört att företagen sammantaget nu har ennågot större kreditstock i utländsk valuta än i svenska kronor. Storföretagensvarar för den större delen av denna upplåning, men även mindre företag svararför en betydande andel.