prop · G603103 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt de nya reglerna har inte längre de föreskrivande myndigheternahuvudansvaret för att det finns provningsmöjligheter tillgängliga i denutsträckning som krävs på grund av dessa föreskrifter. Ett av skälen för attinrätta riksprovplatser har varit;att man mera samlat vill täcka det behov avprovningsresurser som föranleds av flera myndigheters föreskrifter. Avnaturliga skäl kräver detta ett smidigt samarbete mellan myndigheterna.Provningsanstalten har att i sin samordnande verksamhet samråda med deföreskrivande myndigheterna, som i sin tur bör informeraprovningsanstalten om vilka provningsbehov nya eller ändrade föreskrifter kanmedföra. Enligtriksprovplatslagen finns möjlighet till undantag från huvudregeln att officiellprovning skall utföras vid riksprovplats. Förutsättningen är att i föreskrifterom provning detta särskilt anges. Undantagsbestämmelsen öppnr en möjlighet attvid införande av viss officiell provning skapa en speciell ordning förprovningen. Detta förutsätts ske endast om speciella skäl påkallar det. Vid sidan av riksprovplatssystemet har provningsanstallenenligt riksprov-. 1982/83:103' platslagen möjlighet att meddelaauktorisation för visst organ att ulföra Dir. 1982:38 provning som inte ärofficiell. Auktorisationen innebär en prövning av att organet har kompetentpersonal och lämplig utrustning för den provning auktorisationen gäller.Däremot prövas inte frågan om organet intar en fristående slällning gentemotkommersiella och andra intressen, dvs. Med hänsyn härtill kanauktorisation f. n. inte meddelas för officiell provning ens om provningen enligtsärskilt föreskrift skall utföras annorstädes än-vid riksprovplats. Underauktorisationstiden kontrolleras fortlöpande att kompetenskravetalltjämt uppfylls. Ett organ sorn fått auktorisation kallas auktoriseradprovplats. Bestämmelserna har tillämpats i mycket begränsadomfattning. Endast på två områden finns auktoriserade provplatser. Innan'provningsanstalten utvidgar auktorisa-tionssystemet till etl nytt område görsen bedömning av behovet av ett sådant system på oinrådet från allmän synpunktsamt av vilka fordringar som bör ställas för auktorisation om möjlighet tillsådan införs. Erfarenheterna av lagstiftningen under de år den har variti kraft och systemet med riksprovplatser byggts ut har visat att regelsystemeti stort setl är ändamålsenligt. Det hindrar dock inte att del kan behöva ändrasi vissa avseenden mot bakgrund av problem och praktiska behov som framkommitunder tillämpningen. Statens provningsanslalt har fortlöpande anmält sådanafrägor och smärre regeländringar har också skett. Det finns emellertid vissafrågor som jag anser bör belysas och jag anser att detta bör ske genom enöversyn av utformningen av lagstiftningen om riksprovplatser. För detta ändamålbör en särskild utredare tillkallas. En fråga som uppstått i anslutning till lagens;tillämpningär lämpligheten av den nuvarande avgränsningen av området för officiellprovning. I detta begrepp innefattas f.n; inte sådan provning och'kontroll somsker efter förelägganden i enskilt fall. Till denna kategori hör t. ex. sådanakontrollåtgärder som sker efter förelägganden från yrkesinspektionen ellersomsker som ett led i godkännandeförfarandet för kärnkraftanläggningar; Dessakontrollmoment utförs ändå till stor del vid riksprovplats. Liknandegränsdragningsproblem finns inom ramen för den kontroll som sker inombyggnadsområdet. Ett annat problem som tagits upp i flera sammanhang harvarit lagens hinder mot att bedriva officiell provning utanför riksprovplatser.Som redovisats i prop. 1981/82:121 (s. 9 ff) har företagshälsovärdsutredningen(A 1976:01), i delbetänkande (Ds A 1981:1) Mät- och laboratorieresurser förbättre arbetsmiljö, föreslagit att ett auktorisationssystem för laboratorie-och mältekniska företag införs inom ramen för lagstiftningen omriksprovplatser. Vidare har både utredningen och statens provningsanslaltföreslagit att lagen ändras så att det blir möjligt att låta officiell provningske även vid auktoriserade provplatser. () har nyligengenomfört en granskning av föreskrifter för provning och kontroll. Inom ramenför detta projekt har verket bl. a-, pekat på möjligheten att föra över delarav den officiella provningen för hissar och vågar till auktoriserade organ.Näringsfrihetsombudsmannen () har i skrivelse till regeringen bl. a.kritiserat den nuvarande lagstiftningen ur konkurrenssynpunkt. Vid min redovisning av företagshälsovårdsutredningensförslag i prop. 1981/82:121 anförde jag bl. a. att den av utredningen ochprovningsanstalten Skr.1982/83:103 föreslagna lagändringen har storprincipiell vikt då den innebär ett avsteg Del II från gällande ordning att officiell provning skalL ske vidriksprovplats. Utredningensförslag har motiverats av bl. a. ekonomiska skäl men jag anfördeatt frågan om en lagändring också borde övervägas mol bakgrund av konsekvenserna i fråga om grunderna för det nuvaranderegelsystemet. () har iskrivelse lill regeringen tagit upp vissa frågor kring konsekvenserna förföretag och personal som berörs då en riksprovplats utses ellerprovningsplikten inom ett objektområde utvidgas genom en ändring imyndigheters föreskrifter. SIF har, med utgångspunkt i regleringen avpersonalfrågorna vid tillkomsten av AB frågat omliknande regler kommer att tillämpas i framtida liknande fall. Utredaren bör med utgångspunkt i de hittiUs vunnaerfarenheterna av riksprovplatssystemet göra en genomgång av de nämnda frågornaoch av de problem och behov i övrigt som framkommit vid tillämpningen av den nuvarandelagstiftningen. Vad gäller auktoriserade provningsorgan bör särskilt belysasdessas roll inom provningsverksamheten samt övervägas om det är möjligt attlåta officiell provning bedrivas av,auktoriserade organ. Vid denna prövning börde ekonomiska aspekterna i provningen vägas mot det grundläggande syftet medlagstiftningen. Utredaren bör föreslå de förändringar i, lagen och anslutandeförfattningar han bedömer påkallade. I den mån även annan lagstiftning berörsav utredarens arbete bör han vara oförhindrad att även föreslå ändringar idenna. Utredningsarbetet bör bedrivas så att det kan redovisasföre . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för industridepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra enöversyn av lagstiftningen om officiell provning m.m. att besluta om sakkunniga,- experter, sekreterare ochannat biträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Provplanläggning m. m. med anledning av Skr. totalförsvarsbeslut angående civilförsvaret och kom- Dir. 1982:39 Beslut vid regeringssammanträde . Chefen förförsvarsdepartementet, statsrådet , anför. har frågan om en ändrad uppgiftsfördelningoch ökad samordning mellan staten och kommunerna när det gällercivilförsvarsuppgifterna ägnats en betydande uppriiärksamhet. På uppdrag avregeringen har studerat möjligheterna till en närmaresamordriing. Resultatet av studierna är redovisade i civilförsvarsstyrelsensperspektiv- och programplaner, vilka har utgjort "underlag för bl. 1978års försvarskommittés (Fö 1978:02) och dess särskilda expertgrupps(CK-gruppens) överväganden och förslag. CK-gruppen har i rapporter (Ds Fö 1980:4 och Ds Fö1981:10) till försvarskommillén redovisat sina överväganden och förslag rörandekommunernas roll inom totalförsvaret när det gäller civilförsvaretsverksamhet. Gruppen har ansett det möjligt och lämpligt att kommunerna åläggsansvar för all civilförsvarsverksamhet som enligt nuvarande bestämmelserstatlig lokal civUförsvärsmyndighet skall svara för undercivilförsvarsberedskap (krig). I samband med sina överväganden angående fördelningen avansvaret för civilförsvarsplanläggningen i fred mellan länsstyrelse och kommunframhåller CK-gruppen bl. a. att nuvarande planläggning för civilförsvaretkännetecknas av hög detaljeringsgrad på många områden. Detta berortill vissdel på anvisningar. Delar av planläggningen, t. ex.mobiliseringsplanläggningen för civilförsvarsorganisationen, måste varatämligen detaljerad om ett snabbt agerande i krigssituationer skall kunnasäkerställas. Detaljeringsgradén får dock enligt CK-gruppens mening inte varasådan att planerna blir svåra att hålla aktuella i fred och svårhanterliga förverkställarna av planerna vid krigsorganisering av civilförsvaret. Enförenkling av vissa verkstäi/ighefsplaner är därför önskvärd. Detta bedömskunna ske utan att effektiviteten i ett verkställighetsskede försämras. Gruppenförutsätter att den planläggning av civilförsvarsverksamheten som kan bliaktuell för kommurierna att ombesörja i fredstid kommer att utformas medbeaktande av dessa synpunkter. CK-gruppen anser vidare att kommunernas planläggning av civilförsvarsverksamhet så långt som möjligt bör integreras med kommunernas fredsverksamhetoch utföras av de befattningshavare hoskommunerna som Skr.1982/83:103 blir verkställare av planerna vidberedskap och i krig. Del II härigenom komma att handhas av den personal som bör varabäst förtrogen med förutsättningarna för verksamheten. Genom en sådantillämpning nås effektivitet genom att civilförsvarsverksamhelen i deltasammanhang förankras i kommunernas förtroendemanriaorgan och olikaverksamhetsgrenar. Som försvarskommitté framhåller i sitt belänkande(Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret leds verksamheten på lokalnivå under beredskap och i krig av ett flertal civila myndigheter ochorganisationer samt av lokala militära chefer. Kommunerna har därför en viktigroll för den samverkan öch samordning som krävs för ömsesidigt bistånd och föratt de olika lokala organens insatser skall kunna ges en enhetlig inriktning.Enligt mening måste delta beaktas vid överväganden om fördelningenav ansvaret i fred mellan länsstyrelserna och kommunerna i fråga omplanläggning och andra beredskapsåtgärder. CK-gruppen anser att det inte är möjligl att utanföregående provplanläggning slutligt fastställa en lämplig ansvarsfördelningmellan länsstyrelserna och kommunerna i fråga om planläggning avcivilförsvarsverksamhet och atl beräkna kostnaderna härför. Gruppen anserdärför atl en sådan planläggning bör genomföras i elt par län.Provplanläggningen bör samordnas med av skyddsrumsutredningföreslagen planläggning avseende skyddsplanen och med kommunernas övrigaberedskapsplanläggning enligt lagen om beredskap. Syftet medprovplanläggningen bör även vara att åstadkomma en samlad syn på kommunernasuppgifter inom totalförsvaret och på utformningen av en för kommunernassamtliga totalförsvarsuppgifter samordnad beredskapsplanläggning. skyddsrumsutredning (Fö 1975:03) föreslår attvarje kommun skall upprätta en skyddsplan, vari bl. a. nuvarande skyddsrumsplanskall ingå (Ds Fö 1980:7 och 1981:8). Skyddsplanen skall ange dels de åtgärdersom skall vidtas i fred genom att skyddsrum byggs i skyddsrumsorterna, dels deolika åtgärder som kan vidtas vid beredskap och i krig för att förbättrabefolkningsskyddet i hela kommunen. Sådana åtgärder kan vara att ställa iordning skyddade utrymmen, dys. enklare skydd än skyddsrum, omflyttning avbefolkningen m. m. Dessutom innehåller skyddsplanen förberedelser för deninforrnation som måste ges för att den i varje läge lämpligaste skyddsåtgärdenskall kunna; vidtas. Skyddsplanen består således enligt skyddsrumsutredningenav tre,samverkande delar nämUgen skyddsrumsplanen, planen förberedskapsåtgärder och informationsplanen. behandlar utförligt skyddsplanensinnehåll och utformning liksom ansvarsfördelningen mellan bl. a. kommunerna och länsstyrelserna.vid planens upprättande och vidmakthållande. Utredningen anser emellertid att skyddsplanens införande bör föregås av en provplan läggning i étt anlal kornmuner, varvid fortsatta överväganden kan ske rörande skyddsplanens innehåll och ambitionsnivå. Verksamheten bör samordnas med. av CK-gruppen föreslagen .provplanläggning. Liksom CK-gruppen anser skyddsrumsutredningen alt den kommunala beredskaps planläggningen enligt lagen om beredskap bör beaktas i samband med provplanläggningen. Slutligenanser skyddsrumsutredningen att kom- munen skall ersättas med statsmedel för skäliga kostnadersom den åsamkas i Skr. 1982/83:103 samband med skyddsplaneringen och för deförberedelser som är förenade Dir. 1982:39 med denna. Grunderna för attbestämma ersättningen bör las fram i samband med den föreslagnaprovplanläggningen. försvarskommitté biträder i sitt slutbetänkande(Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret 1982/87 CK-gruppens och skyddsrumsutredningensförslag i fråga om provplanläggningen. Kommittén framhåller att den ändradeansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna kommer att påverka dennuvarande administrationen av civilförsvarsverksamheten, särskilt på regionalnivå. Hur uppgiftsfördelningen mellan länsstyrelse och kommun skall vara i fredbör bestämmas på grundval av ingående undersökningar av vad som fråneffektsynpunkt är gynnsammast för olika områden av civilförsvarsverksamhet. Avbetydelse är också de riktlinjer som kommer att läggas fast för utvecklingen avsamhällets fredstida räddningstjänst. Försvarskommillén föreslår sålunda att en provplanläggninggenomförs för att få ytterligare underlag för en slutlig uppgiftsfördelningmellan länsstyrelse och kommun. I samband härmed bör planläggningsarbetettidsstuderas och förslag till bestämmelser om ersättning till kommunernautarbetas. En kommitté bör tillsättas med uppgift atl leda provplanläggningenoch lägga fram successiva förslag. Försvarskommillén anser att det är viktigt att den ändradeansvarsfördelningen på lokal nivå, dvs. att kommunerna bör ta över ansvaretför ledningen i krig av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå, samt;attarbetet med skyddsplanerna och uppbyggnaden av hemskyddsorganisationengenomförs på stor bredd och så snabbt som möjligt sedan erfarenheterna avprovplanläggningen och av den försöksutbildning av hemskyddsorganisationen somgenomförs under /83 väl har bearbetats. Föredragandens överväganden och förslag Enligt beslul av skall kommunerna med börjansenast under /85 la över ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och det planläggningsansvar ifred som hänger samman härmed. Övertagandet skall samordnas med althemskyddsorganisationen införs och med att arbetet med skyddsplaner påbörjas ikommunerna (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 1981/82:18, rskr 1981/82:374). Förberedelserna för att genomföra beslut ifråga om civilförsvaret och kommunerna är omfattande och berör olika intresseområden.Bl. a. bör aktuell utveckling på olika samhällsområden beaktas och kommunalerfarenhet utnyttjas. Som jag anmält i totalförsvarsproposiiionen bör enprovplanläggning genomföras före /85. Jag föreslår därför att enkommitté tillkallas för delta,ändamål. Jag anser att det beslut som har fattatom atl kommunerna skall ta över ansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamhetenpå lokal nivä i krig och det planläggningsansvar i fred som hänger sammanhärmed utgör en viktig grund för att alla medborgare skall kunna bli påtagligtengagerade i totalförsvaret. Genom -nyssnämnda kommunala Skr.1982/83:103 ansvar förcivilförsvarsverksamheten erhåller nämUgen denna den samhälls- Del II anknytning som bör skapa bättreförutsättningar än för medborgarna i kommunerna att aktivt delta i behandlingenav den egna kommunens civilförsvarsfrågor. Som framgår av det föregående har beslut ifråga om civilförsvaret och kommunerna föregåtts av ett omfattandeutredningsarbete. De förslag till bl. a. fördelning av ansvar mellanlänsstyrelserna och kommunerna för planläggning m. m. i fred samt denförfattningsreglering somdärvid har redovisats behöver emellertid prövaspraktiskt innan slutliga bestämmelser utfärdas. Uppdraget till kommittén bördärför vara att med utgångspunkt i den inriktning av civilförsvarsverksamhetensom framgår av prop. 1981/82:102 bilaga 2 leda provplanläggningen samt attöverväga och lämna förslag om - fördelningen avansvaret mellan länsstyrelserna och kommunerna för olika planer och andradärmed sammanhängande beredskapsåtgärder i fred när det gäller såvälcivilförsvarsverksamheten inom den enskilda kommunen som denkommungränsövergripande civilförsvarsverksamheten, - hur ledningen avden kommungränsövergripande civilförsvarsverksamheten bör organiseras, - innehåll ochutformning av de olika planerna för civilförsvarsverksamheten, - erforderligaförfattningsbestämmelser för genomförande av beslut i fråga omcivilförsvaret och komrriunerna, - regler som börgälla för ersättning till kommunerna för deras civilförsvars-verksamhet i fred. Kommitténs uppdrag består alltså av två delar, nämligentekniska planläggningsfrågor samt frågor av mera organisatorisk, juridisk . Kommunernas och länsstyrelsernas planeringsuppgifler ifred Fördelningen av planeringsarbetet i fred mellanlänsstyrelserna och kommunerna bör bestämmas på grundval av vad som frånberedskaps- och effektivitetssynpunkt är mest ändamålsenligt för olika slag avcivilförsvarsverksamhet bl. a. med hänsyn till dess sammanhang med annantotalförsvarsverksamhet. Provplanläggningen bör därför utföras medutgångspunkt i en samlad syn på kommunernas ansvar för ledningen i krig avkommunernas samtliga uppgifter inom totalförsvaret. Den nuvarande civilförsvarsplanläggningen är främstreglerad genom föreskrifterna i civilförsvarslagen (1960:74),civilförsvarskungörelsen (1960:377) och skyddsrumsförordningen (1979:90) samtgenom anvisningar som har utfärdat med stöd av nyssnämnda författningar. För skyddsplanen finns inga bestämmelser utfärdade.Skyddsrumsutredningen har emellertid utförligt behandlat skyddsplanensinnehåll och utformning samt ansvarsfördelningen mellan kommun och länsstyrelsevid planens upprättande och vidmakthållande. Det åligger kommunerna enligt lagen (1964:63) om beredskap att redan i fredslidförbereda sig 190 genom planläggning för att kunna fullgöra sina krigstida uppgifter.Bered- Skr. 1982/83:103 skapsplaner finns i alla kommuner. Kommittén bör lämnaförslag tili Dir. 1982:39 bestämmelser som bör gälla för kommunenscivilförsvarsplanläggning i fred. Kommittén bör också överväga och föreslåprinciper som bör gälla för utformningen av en för kommuns allatotalförsvarsuppgifter samlad redovisning av förefintliga planer. Det ärhärvid angeläget att civilförsvarsplanläggningen på den kommunala nivån sålångt möjligt integreras med nuvarande kommunala beredskapsplanering. Den civilförsvarsplanläggning, som- kommittén finner attkommunerna bör utföra, bör anpassas till hur den kommunala verksamheten ochplaneringen fungerar i fred. Största möjliga enkelhet bör eftersträvas. Förvarje plan bör finnas ett klart angivet syfte. Samma terminologi som används iandra kommunala sammanhang bör så långt möjligt utnyttjas. måsteplaneringen för den komriiunala verksamheten i en krigsmiljö anpassas till dekrav som denna ställer. Detta kan medföra att kommunerna i den fredslidaplaneringen för civilförsvarsverksamhelen, på samma sätt som för närvarandegäller för skyddsrumsplaneringen, får bindande föreskrifter från statligamyndigheter. Kommittén bör ägna särskild uppmärksamhet åt denna fråga. Vidarebör ambitionerna i de förslag lill civilförsvarsplanering, som kommittén anseratt kommunerna bör ansvara för i fred, anpassas lill de ekonomiska resurser somkan beräknas stå till förfogande inom civilförsvarsramarna för ersättning tillkommunerna för detta ändamål. Förekommande säkerhetsskyddsproblem bör ocksåuppmärksammas i sammanhanget. Provptanläggning i och tån Provplanläggningen bör genomföras i ochKopparbergs län. Kommittén bör träffa överenskommelse om medverkan iprovplanläggningen med erforderligt antal kommuner. Antalet bör bl. a. avkostnadsskäl begränsas till vad som bedöms nödvändigt för att kunna belysasåväl den planläggning som bör ankomma på den enskilda kommunen som denplanläggning som avser den kommungränsövergripande civilförsvarsverksamheten. Kommitténs uppgifter bör avgränsas att gällaansvarsfördelningen mellan kommunerna och länsstyrelserna. De ev. relationersom kan finnas, med civilbefälhavarna bör beskrivas men inte utredas närmare.Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den planläggning som kan erfordras förledning av den kommungränsövergripande civilförsvarsverksamheten i krig. Både CK-gruppen och skyddsrumsutredningen har lämnatförslag till ändringar och kompletteringar av berörda författningar. Kommitténskall lämna de förslag beträffande författningar som bedöms erforderliga. Regler för ersättning till kommunerna Åven om ledningen i krig förs över till kommunerna bördock enligt försvarskommitténs förslag civilförsvaret även i fortsättningen ses som en , statlig angelägenhet: Kommittén anser därför att kostnaderna för civilför svarets krigsorganisation liksom för de fredslida förberedelserna i princip bör 191 Skr.1982/83:103 betalas av staten. Som framgår avtotalförsvarsproposiiionen ansluter jag Del II mig i huvudsak tillförsvarskommilténs förslag men anser att slutlig ställning till ansvarsfördelning m. m. bör tas när resultatet avprovplanläggningen föreligger. Kommittén bör därför belysa de ekonomiskakonsekvenserna för kommunerna av de förslag som kommittén lägger fram i frågaom kommunernas medverkan i planläggning och andra förberedelser i fred förcivilförsvarsverksamheten. Kommittén bör även överväga och föreslå vilka reglersom bör gälla för ersättning lill kommunerna för deras civilförsvarsproduktioni fred, dvs. utförande av ny civilförsvarsplanläggning, vidmakthållande avtidigare utförd planläggning samt andra beredskapsförberedelser som direkthänger samman med planläggningen för civilförsvarsverksamheten i krig. Reglernabör vara enkla alt tillämpa. Kommittén bör beakta vad som sägs i direktiven den25 (Dir. 1981:42) om begränsning av statlig normgivning till kommuneroch landstingskommuner. Övriga beslämmelser för kommittéarbetet Det står kommittén fritt att ta upp även andra frågor änhär berörda som kan vara av särskild betydelse och som kommittén finner börundersökas i samband med provplanläggningen. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt för att göra detmöjligt atl genomföra beslut i fråga om civilförsvaret ochkommunerna med början senast under /85. Kommitténs arbete bördärför bedrivas så att det kan redovisas . Utredningsarbetet bör genomföras i samverkan med berördamyndigheter och organisationer. Kommittén får överlämna åtcivilförsvarsstyrelsen, statens brandnämnd och saml länsstyrelserna i och att svara för deutredningar som kan behövas för kommilténs räkning. Kommittén skall då arbetet påbörjas och under arbetetsgång informera berörda personalorganisationer och bereda dem tillfälle atlframföra synpunkter. Chefen för kommundepartementet avser att senare denna dagföreslå regeringen att bemyndiga honom att tillkalla en kommitté med uppdragatt utreda frågan om en samordning av den centrala ledningen av räddningstjänsteni fred och civilförsvarsverksamheten. Kommittén bör samverka med dennakommitté. Jag har i de av mig nu berörda frågorna samrått medcheferna för budget-och kommundepartementen. Med hänvisning till vad jag ovan har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet atl tillkalla en kommitté med högst fem ledamöter meduppdrag att behandla frågor som har samband med genomförandet av 1982 årstolalförsvarsbeslut angående civilförsvaret och kommunerna i enlighet med vadjag har anfört, att utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt 192 kommittén. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver attkostnaderna för Skr. 1982/83:103 kommittén skall belasta fjärde huvudtitelnskommittéanslag. Kostnaderna Dir. 1982:40 för ersättning till kommunerna förderas arbete i samband med provplanläggningen kommer att betalas av medel somstår till förfogande. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. De handikappades situation på arbetsmarknaden