prop · G603119 · 1982-12-31 00:00:00 — Trots datorteknikensvåldsamma utveckling är det uppenbart att programutveckling ochintegration av dessa system blir komplicerade och kommer, att ställa höga krav på samordning och på programmerare. Eftersom flertalet delsystem har ett inbördes beroende kan försening av ett av dem påverka övrigas färdigställande. Ävendirektlevererad utrustning - för vilket FMVhar ansvaret -ingår i denna integration. Det är möjligt atteventuella förseningar orsakade av direktlevereradutrustning kan medföra extra kostnader för FMV. Motorleveranser - i förstahand till provflygplan - synes betryggande inplanerade. Om dessa motorer frå/i början heltuppfyller prestanda eller ej har mindre betydelse än deras status i fråga om tillförlitlighet, då det här ror sig omflygsäkerheten för ett enmotorigt flygplan. Tillgången påreservmotorer blir avgörande för möjlighetenatt genomföra det omfattande flygprovprogrammet,särskilt som dessa förseriemotorer kan förutsättas ha begränsade gångtidermellan översynerna. Säkerheten i motorutvecklingsprogrammet är svår att ännu överblicka,men enligt underhandsuppgifter ligger man välframme i gällande planer. Avtalsvillkor ochgarantiåtaganden ger i sin slutform llngtglendeansvar för leverantören sivältekniskt som ekonomiskt vad gäller åtgärder för att mötauppkommande svårigheter. Även åtaganden för att ge rimliga underhållskostnader påmotorer i drift är långtgående. FMV:s ekonomiska risktaganrde har därigenom minimerats. Konstruktionsgarantin i avtalet med Prop.1982/83:119 31 täcker ej motorn. Kostnader för teknisk stödverksamhet,som kallas typstöd, med anknytning tillmotormodifiering avses ingå i det avsatta beloppet för typstödom 2 100 milj.kr. inom JAS-ramen till år2000. Flygutprovningen har genom fem provflygplan fått en nödvändig omfattning. Den har fått en koncentration till åren 1988-1990, under vil'årt belagda. Flygutprovningensgenomförande förutsätter även kontinuerligt stöd av simulatorer och vindtunnelprov. Omfattningen har i tidigareprojekt visat sig kunna bli avsevärtstörre an den från början bedömda. F'W:s orovflygare deltar för granskning och värdering i flygproven. Som tidigare framhållits tillhandahålls provplatsresurser av FW, som även bekostar drivmedel. För försöksplatsernas behov av JAS-bunden jtprovningsmaterielhar avsatts 23 milj.kr. vilket bedömsge god täckning. Chefen för flygvapnet genom FMV har ansvaret får flygplanens luftvärdighet, vilket förutsätter ingående kännedom om och granskning av konstruktioner ochsystem som påverkar flygsäkerheten. Flygprovens genomförande sker påindustrins eget ansvar. Kostnadsökningar, somkan komma att bäras av FMV hänför sig förutom till provplatserna till ökad förbrukning avdrivmedel vid större mängd prov-flygning än den beräknade. Av planerna framgår att mellan leverans av provflygplan och år1992 beräknas för samtliga provflygplan närmare 4 000 flygpass genomföras. Därtillkommer flygning att utföras med två hjäl pprovflygplanav typ modifierat flygplan 37 . Försenadutprövning betyder ofullkomligadelsystem i delserie 1 eller eventuellt försenadseriestart. Vid mer än 18 månaders försenadseriestart har FMV rätt att häva kontraktet. Ej färdiga delsystem fullständigas på IG JAS' bekostnad. En modifieringsl ihje är förutsedd för att bringa de förstaserieflygplanen upp till den status som motsvaras av det avslutade typarbetet.Den ingår i IG JAS' åtagande. Försidan teknisk stödverksamhet, som kallas typstöd, och erfarenhetsmässigt kan behöva beställas och bekostas av FMV utöver den i avtalet ingående har avsatts ca . Häri ingår ovannämndamotorkostnader, beställda ändringar, utprovningsmateriel, viss underhål Isutrustning och typservice till direktleverantörsutrustningar. Av underskattad svårighetsgradföranledda ökningar av arbetsmängd/kostnader kommer huvudsakligen att falla inom avtalets ram ochbelasta av industrin inlagda reserver. I synnerhet bedöms detta gälla de första 3 Prop.1982/83:119 32 till 10 .ren. Planeringen därefter har realistiskt förutsettatt typarbetet inte 1 alla avseenden kunnat leda till en färdig serieprodukt. En modifieringslinje är därför förutsedd för den förstadelserien att bekostas inom avtalets ram. Kostnader som kan uppkomma för staten hänför sig i princip till 1. av FW undertyparbetets gång beställda ändringar av ursprungligspecifikation och/eller tillägg till specifikationen,t.ex. integration av nya vapen, 2. ökat arbete orsakat av felaktig, ändrad eller försenaddirektleve-rantörsutrustning, 3. utökad provning och förlust eller skador på provmateriel, 4. typstöd för ändringar och teknisk stödverksamhet föreoch efter leverans. För att undvika kostnadsökningar till följdav dessa punkter behövs en noggrann styrning ochadministrativ kontroll från såväl regeringens som myndigheternassida. Förutsättningarna för en sådan styrning redovisas i det följande. Oen dåvarande regeringen fattade i juli1982 ett beslut om styrning och kontroll av . Häri framhållsatt regeringen kommer att informerariksdagen om utvecklingen av i anslutning till kommandebudgetpropositioner. Vidare framhöllsatt regeringen i särskild ordning kommer att låta försvarsutskottetoch de parlamentariskt tillsatta ledamöternai militärledningens rådgivande nämndfölja arbetet med projektet. (försvarsdepartementet),kommer vidare kontinuerligt att bevaka viktiga tekniska och ekonomiska beslutinom projektet. har en särskildsakkunnig vid försvarsdepartementets materielenhet tillsatts för att följa projektet. Prop.1982/83:119 33 rlygmaterielberedningen, där statssekreteraren i försvarsdepartementetär ordförande, har erhållituppdrag att följa . Myndigheternaskall rapportera varje kvartal till beredningen. I regeringens beslut om styrning och kontrollhar särskilda ekonomiska beslutsregler omförändringar av utfärdats. Tyngdpunkten i styrningen av skall ligga hosden program-ansvariga myndigheten, chefen förflygvapnet. Hos chefen för flygvapnet har inrättats ett särskiltrådgivande organ benämnt JAS-rådet.Inom flygstabens linjeorganisation har inrättatsen särskild systemledning JAS (högst fem tjänster). skall ienlighet med sitt produktionsansvar utövabeställarens fortlöpande ledning av tekniska ochekonomiska genomförande. Inom huvudavdelningen för flygmateriel har inrättats en särskild projektledning JAS (10-15personer). Stora krav ställspå de inrättade systemen och projektledningen när det gälleratt följa upp för statens räkning.Det finns därför anledning att n'ärerfarenheter vunnits av den valda organisationsformen göra en utvärdering. För styrning och sanarbete av ,-, Telefonaktiebolaget , och förenade fabriksverken bildat IG JAS. Delägarföretagen har slutit ett samarbetsavtal beträffande flygplan JAS. definierarparternas rättigheter och skyldigheter dels somdelägare i IG JAS och dels som leverantör till IG JAS. Varje delägarföretag hardessutom träffat avtal med IG JAS, s.k.internavtal som detaljerat reglerar den enskilda partens åtagande, rättigheteroch skyldigheter mot IG J.AS. 3 1982/83. Prop.1982/83:119 34 IG JAS har en styrelse (ordförande ) med representanter för de fem delägarnaoch en verkställande direktör. Därutöver finns två ledningsorgan- en huvudprojektledning och en affärsledning.Vidare har inrättats ett projektkontor medpersonal från samtliga delägarföretag för handläggningav avtal mellan FMV och IG JAS, ekonomiska frågor, projektsamordning och kanslifrågorsom stöd åt VO, huvudprojektledning och affärsledning.Slutligen finns ett antal grupper församordning mellan företagen av vissa frågor, t.ex. industripolitiska frågor, säkerhetsfrågor, juridiska frågor och teknikspridning. Grunden för den tidsmässiga styrningen ären huvudtidsplan för hela orojektet. IG JAS haranskaffat ett datorbaserat projektstyrnings- och uppföljningssystem speciellt utvecklat för stora utvecklingsprojekt. Mot bakgrund av att industrin har erhållit ett störresamlat ansvar för än för Viggen-projektetär det av stor vikt att den projektledningsorganisationsom utgör IG JAS fungerar pl ett effektivtsätt. Med hänsyn till att flera företag medverkar, som tillhörolika industrikoncerner, ställs krav på att ledningsorganisationen kan företräda projekteteffektivt. Ansvaret härför åvilar självfallet industrigruppen, men med hänsyn till projektets nationella betydelse finns detanledning för staten att följa denna fråga. De ekonomiska sammanhang som skall behandlas i denna känslighetsanalys ärav mycket komplicerad art. JAS-kostnaderna påverkasav prisutvecklingen utomlands, främstUSA, resp. i och av valutakursförhll-landena.Oe senare påverkas av de förra. A andra sidan påverkas JAS-ramen av nettoprisindexdelen (NPI) av försvarsprisindex (FPI). Oenna påverkas i sin tur av prisutvecklingen i , men ockslsåväl direkt som indirekt av prisutvecklingen utomlands ochvalutakurserna. Därutöver skall hänsyn tas till de delar civinplanerade prisreserver som kan tillförasJAS-ramen. Det ligger i sakens natur att en känslighetsanalys av detta slag främst Prop.1982/83:119 35 sysslar med riskerna förkostnadsökningar, dvs. riskerna tenderar attöverdrivas. De kostnadsökningar somkan bli aktuella i sammanhängerfrämst med tekniska osäkerheter och, beroende på den förhållandevis stora utlandsandelen, valutakursförändringar.Till detta kan läggas svårigheter att hllla projektet inom den anvisade ramenberoende pl en eventuell otillräcklig priskompensationvia "sin andel" av prisreserver samt NPI-andelen av FPI. 7.2 Kostnadsökningarpå grund av tekniska osäkerheter I kapitel 5 har redovisats de tekniska osäkerheter som kan leda till kostnadsökningar. De hänför sig dels till vissa åtaganden FMV gjort som direktleverantör och inom provverksamheten, dels till ändringar vid typarbete och typservice. Son framgår av problembeskrivningarna skulle den första typen av osäkerheterkunna leda till förseningar av projektet, förseningar som staten skulle kunna göras ansvarig för.Industrin skulle i så fall kunna göra anspråkpå ersättning för de merkostnader som dessa förseningar åsamkarindustrin främst i form av löner till den personal som måste friställasfrån projektet och eventuella räntekostnader förvilande investeringar. Om det antas att dessa förseningar sammanlagt skulle kunna uppgå till sex - ochberöra 15 - 25 ? av personalen, sileder översiktliga beräkningar till att ekonomiska osäkerheter som en följdav denna typ av tekniska osäkerheterkan uppgi till ett par 100 milj.kr. (i den fortsatta känslighets-analysen satta till 200). Erfarenheterna av tidigare projekt visar att det framför allt ärändringar i de tekniskaspecifikationerna som leder till stora kostnadsökningar, och dl inte bara genom kostnader för förändringarna i sig, utan ocksl beroende på de förseningar avhela projektet som ändringarna ofta leder till. Bl.a. för detta ändamål har det inom JAS-ramen avdelats en reserv om 2 900milj.kr. Huruvida dessa medel skall visa sig vara tillräckliga eller ej ärnaturligtvis svårbedömbart. Denna typ av ekonomisk osäkerhet får därför mötas genom ett styrsystem som medger kontroll över kostnadsutvecklingen. Prop.1982/83:119 36 har valt att behållaviss andel av reserverna till regeringens disposition (f.n. 100 milj.kr. avtotalt 400 för perioden /83 - 1936/87). Vidarehar i särskilt regeringsbeslut angetts attmyndigheterna inte utan regeringens godkännandefår fatta beslut om ändringar i soecifika-tionen om detta leder tillkostnadsökningar över 20 milj.kr. Orienteringsskyldighet till försvarsdepartementet föreligger för sådana ändringar överstigande 5 milj.kr. Möjligheterna att kontrollera kostnadsutvecklingenkan förstärkas främst genom att större andel av den nämnda reserven ställs till regeringens disposition. Det finns naturligtvis också osäkerhet som skulle kunna leda tillatt inte skulle kunna gåatt realisera till de tekniska ores-tanda som är ett minimikrav för försvaret. De ekonomiska osäkerheter som ärförknippade med detta svarar (somframgår av p. 4.1) till huvuddelenindustrin för. Detta kan vara ett mått på industrins- av erfarenhet välmotiverade - tilltro till sin förmåga att klaragjorda åtaganden. De största riskerna inom detta område torde hängasamman med om den ti.ll-tänkta tekniköverföringen frinandra länder av politiska skäl (bl.a. sekretesskäl) skulle riskera att ej komma till stånd. Dessa är av samma typ som FMV:s åtaganden (och ingåri de 200 milj.kr. Ytterst skulle detta emellertid kunna leda till att projektetmåste avbrytas, dl naturligtvisstaten förlorar sin andel av det före avbrytandet satsade utvecklingsarbetet. Valutakursförändringar påverkarförsvarsmaktens ekonomi pJ helabredden av verksamheten. Beroende ay kontraktens konstruktion harvalutakurserna oftast ett direkt genomslag i de i utlandet beställda materielobjektens eller delkomponenternas priser.Förhållandena för redovisas i p 4.3.M.Därutöver påverkas emellertid också direkt eller indirekt priset på de varor och tjänstersom försvarsmakten upphandlar på den svenska marknaden. ') En grov överslagsmässig beräkningvisar att av den totala materielanskaffningsvolymen för försvaret f.n.är valutakursberoende (8,3 miljarderkr. för perioden - 1938). Härav svarar för (2,. Prop.1982/83:119 37 Detta leder åandra sidan till en allmän höjning av orisnivån inom landet, som genom NPI-andelen påverkar det försvarsprisindex med vilket försvarsmaktens ram regleras. Storleksordningen av denna ömsesidiga påverkan på försvaretstotala ekonomi kan exemplifieras med de beräkningarsom genomfördes av försvars- och budgetdeoartementen gemensamt i samband-ned den 15-procentiqa devalveringen och dess konsekvenser för /84. Enligt beräkningarna skulle devalveringen ge en total kostnadsökning förförsvarsmakten om ca 550 milj.kr.medan 'IPI-andelen i FPI endast skulle kompensera försvarsmaktens ram med ca 500 milj.kr. Valutakursförändringarnas inverkan på beskrivs mer 1 detalj i bilaga 1. I denna finns ettdiagram (1) som beskriver det direkta sambandet mellan JAS-kostnaden ochvalutakurser dels med nu beräknad utlandsandelav projektet, dels vid en variation om -i- 10 'S-enheter. Det bör observeras att beslut som leder till förändringar iutlandsandelen i regel måste fattas förebetalningsutfallen och att hemtagning av underleverantörstillverkning ärförenad med initiala merkostnader, bl.a.till följd av investering och inlärning. Som framgårav diagrammet har valutakursförändringar relativt stor inverkan pl den totala kostnadenför . Denna uppräkning av JAS-kostnadernakan emellertid inte ses isolerad frIn valutakursens påverkan påNPI. I bilagan redovisas sålundaockså en framskrivning av JAS-kostnadenfram från prislägetfebruari 1981 till prisläget samt de effektersom blir en följd av devalveringen . Somframgår av denna redovisning har prisökningarna enligt prisindex understigitpriskompensationen enligt NPI med , medan den exceotionella valutakursförändringen t.o.m.augusti 1982 medfört att priskompensationen med NPItotalt sett varit otillräcklig (-ca 7,5 1). Oetta motsvararca 1 300 milj.kr. Till detta skall läggaseffekter av devalveringen om ca 700 milj.kr. Prop.1982/83:119 38 7.4 Priskompensation med NPI Oen totalt otillräckligaNPI-kompensationen i denna framskrivning hänför sig med del till att vårens och sommarens dollaruppgång ännu ej helt slagitigenom i NPI. I följande tabell redovisas JAS-kostnaden(enligt diagram 1) vid olika antagande om den framtida genomsnittskursen för dollarn. JAS-kostnaden reduceras sedan med hänsyn till en sådanvalutaförändrings genomslag i NPI') påhela JAS-ramen (23 500 milj.kr.) till en ökningi fast pris (milj.kr. M Det har härvid räknats med att en höjning av dollarkursen ger ett genomslag i NPI med 0,08 1. 2) Nuvarande JAS-ram i prisläge . Det finns förhållanden som talar för att NPI på något ej kan förväntas stigasnabbare än de rör relevanta prisindexse-rierna i USAoch , vilket varit fallet . Däremot kan kostnadminska i forhållande till nuläget genom att den nu rådande onormalt höga dollarkursen kan förväntas sjunkapå sikt till en lägre nivå.Var denna nivå kan komma att ligga är naturligtvis omöjligt att veta. 7.5 Prislägesuppräkning av JAS-ramen Principerna förprislägesuppräkning av JAS-ramen ((JAS-ramen dess andel avprisreserverna) x NPI) tar inte hänsyntill valutakursförändringar utöver deras påverkan pl NPI. Detta innebär att t.ex. JAS-ramen i Prop.1982/83:119 39 prisläget endast "tål" dollarkursen , trots att kursen viddetta tillfälle var . Detta förhållande väcker fråganom JAS-ramen också efter hand skulle anpassas till valutaförhållandena. Detta är emellertidinte lämpligt. Samtlig planering måste ligga i visst känt, väl definierat prisläge, f.n. februariläget vid den årliga omplane-ringen. Det finnsingenting som talar för att just kursen skullege ett bättre planeringsvärde, dåden kan fluktuera kraftigt under året.Vidare oåverkar valutaförändringarefter hand NPI och aer visst genomslag i nästa års uppräkning av JAS-ramen. Avgörande är emellertid att motivet för att definiera en s.k. JAS-ram är att försöka styra projektet så att samtliga fördyringar, även de som beror av valutaförändringar,skall mötas inom ramen. Vid en förväntatfortsatt hög dollarkurs skulle sålunda ramen, beroende på den förväntade prisutvecklingen inom landet i förhållande tillandra aktuella länder, kunna styra mot en minskadutlandsandel. Därför bör JAS-ramen prisomräknas efter använd metod, men i planeringen anges vilken valutakursJAS-ramen "tål". Kostnadsosäkerheter avdet slag som tidigare berörts möts i planeringen genom att s.k. prisreserver avdelas. Dessaprisreserver är gemensamma för all materielutveckling och -anskaffning inom en försvarsgren och uppgår till per budgetår av dettotala beloppet för materielutveckling (anslaget D4) och per budgetår av det totala beloppet för materielanskaffning (anslaget D 2). Hur dessa prisreserver sedermera vid utbetalningar fördelas påde olika materielobjekten blir en följdav respektive objekts prisökningar, varvid de mer teknisktkomplicerade objekten kan förutsättas ta en störreandel. Oen uppräkning av JAS-ramen som redovisasunder p. 2.2 och 3 med "dess andel" av priskilarna är sllunda sannolikt lägre än vad som kunde vara befogat. I fortsättningen räknas dock endast med "dess andel". De i den nuvarande planeringen avsatta prisreservernaframgår av det följande. Prop.1982/83:119 40 I programplan 1933/33 disponeras prisreserver för perioden /85 -1985/87 totalt enligt följande (milj.kr. O 2 JAS-andel För JAS D 4 JAS-andel För JAS Summa 5 Z för JAS 115 5,2 6 158 31,4 129 135 För perioden /88 - 1991/92 har överbefälhavarentillämpat den i den långsiktiga planeringen använda netoden att höjaplaneringsramen fr.o.m. nästkommande planerade försvarsbeslut (1987) till just den nivå som krävsför en prisreserv för andra perioden, .åtgärden bygger på föreställningen att försvarsmaktenvid det kommande försvarsbeslutet skall kompenseras för att NPI inte fullt ut kompenserar för prisökningarna-en prolongerad real ram. Oetta innebäratt det i en nominellt prolonge-rad ram saknas prisreserver för andra perioden eller att den i programplanen för perioden /84 - 1987/88 för perioden /88 - 1991/92 skisseradeanskaffningen av materiel måstereduceras för att avdela en erforderligprisreserv. I det följande räknas med att en sådanprisreserv om 1 100 milj.kr. skapas inom flygvapnets ram genom omplanering ochatt 500 milj.kr. av denna disponeras förJAS-projektet. För perioden /93 - 1999/2000 har överbefälhavareni sitt underlag -efter rimliga prognoser förutvecklingen av övriga verksamheter inom flygvapnet- angett att det i en nominellt framskriven ram från försvarsbeslutet1982 finns ett s.k. fritt, i planeringen ej bundet utrymme om 4 200 milj.kr. Om den /84 beslutade ramsänkningen fördelasmed högst 100 milj.kr. till flygvapnetoch består över de kommande försvarsbesluten, reduceras denna"reserv" till 3 500 milj.kr. Den tillgängliga prisreserven skulle 1 såfall behöva reduceras till ca 2 .000 milj.kr.,varav ca 1 300 milj. kr. Prop.1982/83:119 41 7.7 Jämförelse mellan osäkerheteroch prisreserver I avsnitt 7.2 - 4 härredovisats olika osäkerheter med ekonomisk innebörd. I vissa fall har försök gjorts attkvantifiera dessa. En osäkerhet som inte kvariti fierats är om de rena prisökningarnakommer att lanspråkta he1ä sin MPI-andel eller t.o.m. mer än sin andel, dvs. ianspråkta del av éHerhela prisreserven. Skäl har anförts for att den hittillsvarande trehdén av underutnyttjande av NPI-kompensationen kankomma att förbytas i ett överutnyttjande. Med hänsyn till den jämförelsevis stora utlandsdelen hos och de historiskaerfarenheterna av prisutvecklingen i i jämförelse med prisutvecklingen iSverige och därmed NPI, finns det skäl som talar föratt dén rena pris-ökningstakten hos skulle kunna ligga något lägre än NPI -t-JAS andel av prisreserven. Viss del avavsatta prisreserver skulle i si fall kunna avsättas för att betala övriga osäkerheter. Vissa av de ekonomiska osäkerheterna kvantifierades. De jämförs i tabellen nedan med avdelade prisreserver (milj.kr. Period 1982/87 1992/2000 Summa Prisreserver -i- 135 i- 1 300 -1-1 335 FMV:s åtaganden - 100 Återstående reserv -i- 35 I- 1 300 < 1 .535 6:00 - 300 - 400 - 700 - 1 400 7:00 - 600 - 600 - 1 450 - 2 650 3:00 - 900 - 1 100 - 2 000 - 4 000 M Fördelade med hänsyn till projektkostnaden. 1982/83:119 42 Med de antaganden som gjorts tidigare skulle den största osäkerheten ligga , då dollarkursen skulle kunna liggakvar på en hög nivå. Även i nivån . är de årliga problemen inte större än ca 200 milj.kr., vilket somtemporär åtgärd kan .mötas inom flygvapnets ram. Det återstår dock en ekonomisk osäkerhet, nämligen huruvida den avdelade reservenom 2 900 milj.kr. täcker behoven med hänsyn till den tekniska utvecklingen.Denna osäkerhet är .mer svårbedömbar och måste mötas med andra åtgärder än avdelande av ytterligarereserver. En känslighetsanalysav detta slag är mycket komplicerad och måste bygga på en mängd antaganden. Med de antagandensom gjorts här kan man peka på totala osäkerheter om 1,5 - 4,0 miljarder kr.beroende på den långsiktiga valutakursutvecklingen. Den största risken torde dock vara förbunden med att kraven på tekniska prestanda och lösningar efter hand höjs. Dessa osäkerheter skall inte mötas med prisreserver, utan med ettstyrsystem som håller kostnadsutvecklingen av dessaskäl inom den avdelade reserven. Skäl talar också för att en del av denna reserv t.v. bör avdelas som finansieringsreserv(jfr härledd brist och angiven osäkerhet ovan). Detta bör beaktas vid utformningen avregeringens styrsystem. Möjligheter att inom flygvapnet möta eventuella kostnadsfördyringar Vid anskaffning av försvarsmaterielinplaneras olika typer av reserver föratt möta de kostnadsfördyringar som erfarenhetsmässigt uppstårvid upphandling av materiel med högtteknologiskt innehåll. I det har redovisatsen form av reserver, de så kallade prisreserverna, som överbefälhavarenanvisar att försvarsgrenscheferna skall avdelainom befintliga ramar. Utöver dessa prisreserver inplanerasreserver av olika storlekar inom ramen fören anskaffning av ett visst vapensystem. Vidare finns vid en teoretisk långsiktig planering ett inte inplanerat utrymme 1982/83:119 43 för att möjliggöra förändringar iinriktningen samt för att möta nya taktiska och tekniska hot, som redovisats i föregående avsnitt. Slutligen finns ocksåmöjligheten att senarelägga eller avståfrån andra objekt inom flygvapnet för att skapa utrymme för . I det följandebehandlas först möjligheterna att möta kostnadsfördyringar, inom ram, därefter inom flygvapnets ram i övrigt. 3.2.1 Reserver inom JAS-ramen Inom JAS-ramen om 28 500 milj.kr. har inplanerats olikatyper av reserver för att kunna möta nu ej förutsebara.men bedömda uppgifter. Storleken på dessa reserver ärca 5 000 milj.kr. eller av de totala kostnaderna. Av dessa 5 000 milj.kr.har avdelats ca 2 100 milj.kr. Dessa medel ärfrämst till för teknisk stödverksamhet.Typ-stödsmedlen är sllunda ännuej kontrakterade medel.