prop · G603171 · 1982-12-31 00:00:00 — av de feltvamavgifler som tas ut vid härdning av sillolja av inhemskråvara, med avdrag för vad som beräknas restilueras vid export. Medel urprisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas förandra ändamål än som fömt angetts, om regeringen anser det påkallat vid akutasvårigheter inom fisket. Jag biträder förslaget atthögst 4,5 milj. kr. anslås ur prisregleringskassan för fisk för all täckakostnaden för den trygghetsförsäicring för fisket som man inom fisketsorganisationer beslutat skaU införas fr. o. m. /84.Finansieringen av försäkringen kommer således att ske på så sålt alt premiernabetalas kollektivt av prisregleringsmedel och inte ensldlt av yrkesfiskarna.Försäkringen bör ge de verksamma inom yrkesfisket ett försälcringsskydd sommotsvarar det som anställda i allmänhet åtnjuter genom kollektivavtal och som liUämpasinom lanlbmket sedan den . JagvUl framhålla atl en fömtsättning för den av mig biträdda finansieringsformenbör vara all kostnaden för pristUlägg i enlighet med vad jag tidigareföreslagit minskas med motsvarande belopp genom sänkning av normpriserna. Jordbmksnämndenbör efter samråd med försälcringsin-spektionen godkänna försäkrings villkoren. Jag biträder ocksåförslaget atl 3 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk anslås förutsättning av laxfisk och ål under /84. Den närmare användningenav medlen bör få beslutas av regeringen efter förslag av fiskeristyrelsen.Styrelsens förslag bör beredas i enlighet med parternas överenskommelse. Den av jordbmksnämndenaviserade översynen av regleringens medelsbehov ser jag som mycket angelägen,inte minst mol bakgmnd av den stora differensen mellan löpande kostnader ochintäkter liksom den behållning av prisregleringsmedel som jordbmksnämnden fömtservid utgången av regleringsårel 1983/84. Jag utgår från att nämndens rapport kanredovisas lill överläggningama om prisregleringen för regleringsårel1984/85. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alt 1.godkänna de av mig förordade gmnderna för elt socialförsäkringsskydd föryrkesfiskare. Prop.1982/83:171 12 2.medge all för tiden - reglering av prisema påfisk m. m. jämte vad därmed hänger samman saml användningen av medel får ske enliglde gmnder som jag har förordat i det föregående. Ärendet bör behandlas underinnevarande . 4 Anslagsfrågorför /84 NIONDEHUVUDTITELN E, Fiske Prisreglerande åtgärder på fiskets område 1982/83Anslag 1000 1983/84Förslag 25000000 föregående har jag redovisat mina ställningstaganden till prisregleringenpå fisk under /84. Dessa innebär att regleringen även /84 i sin helhet bör kunna finansieras med medel ur prisregleringskassanför fisk och ur Svensk fisks konjunklumljämningsfond. I enlighet med vad jaganförde i prop. 1982/83:101 bör 25 milj. kr. tillföras prisregleringskassan förfisk för /84. Anslaget bör således föras upp med detta belopp. JaghemstäUer all regeringen föreslår atlliU Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1982/83:171 13 Statens jordbruksnämndmed förslag till reglering av priserna på fisk m m under /84 (2 bilagor) Regeringen har i beslut uppdragit åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med Fiskets förhandlingsdelegationoch jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag beträffandeprisregleringen på fisk under /84. Förslagetskall utformas med utgångspunkt i de av beslutade allmänna riktlinjerna förprisregleringen på fisk. I ijppdraget erinras omriksdagsbeslutet att riktpunkten förnorm-prissystemet är att regleringen bör bekostas inom ramen för regle-ringsekonomin. Vidare bör jordbruksnämndenenligt uppdraget avge förslag till disposition av medel urprisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnaden för utsättning avlaxfisk och ål. Regeringen har vidare genom beslut den 20 januari 1983till jordbruksnämnden överlämnat enframställning till regeringen från angåendefinansiering av trygghetsförsäkring föryrkesfiskare. Framställningen borde lämpligen tas upp i överläggningarna om prisregleringen för fisk. har nuöverlagt med Fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk - . överläggningarnahar lett tili en uppgörelse och i samförstånd meddelegationerna lägger nämnden fram följandeförslag till stödåtgärder inom fisket för nämnda period. De av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 1977/78:3, rskr1977/78:272) omfattar ett inkomstmål,ett konsumentpolitiskt mål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. Nämnden harberört dessa olika mål bl a i nämndensregleringsskrivelse till regeringen . De beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk innebär bl a att det s k normprissystemettogs i bruk. Prop.1982/83:171 14 Normprissystemet innebäri huvudsak att normpriser och normkvantiteter för olika fiskslag fastställs avstatsmakterna efter förslag av jordbruksnämnden. Normpriserna skall i princip sättas såatt fisket når avsedd lönsamhet enligt riksdagsbeslut. Nämndens förslag föregås av överläggningar med Fiskets förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation. Enligt normprissystemet skall fiskaren, om avräkningspriset inte når upp till normpriset för respektivefiskslag, kunna erhålla viss andel av skillnaden i formav pristillägg. Under innevarande regleringsår har denna andel för sill/strömming satts till 70 ?i och för övriga fiskslag tili . Pristilläggetutbetalas av regleringsföreningen i efterhand på grundval av de avräkningsnotor som av förstahandsmottagareninskickats till ,. I början av normprissystemets tillämpning uppstod till följd av de stora ändringarna i dit-tillsvaranderutiner viss fördröjning av utbetalningar av pristillägget.Systemet med utbetalningar fungerar nu såatt pristillägget når fiskaren ca efter utgången av landningsmånaden. I bilaga 1 återfinnsvissa uppgifter om utfallet av normprissystemet m m under det första tillämpningsåret. Enligt 1978 årsriksdagsbeslut sammanfattas målsättningen förfiskeripolitiken på följande sätt. "Målen för fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar föratt de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan fåbåde en ekonomisk och social standardsom är jämförbar med den som erbjuds inomandra näringar och trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser.Inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning av fisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheternatill lönsam och stabil avsättning. bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främsti kust- och skärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Inkomstmålsättningen har i propositionen närmare definierats att avse de fiskare som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske.Till antalet utgör trålfiskarna av hela fiskarkåren i saltsjöfisketmen svarar ändå för av fångsterna av oefiskslag som ingår i regleringen. Inkomstutvecklingeninom trålfisket kan därför läggas till grund förbedömningen av inkomsterna inom fiskarkåren. Under överläggningarna har funnits tillgängligt inkomstmaterial endast t o m . Eftersom normprissystemet började tillämpasi har den nya fiskprisregleringen endast delvis hunnit påverka inkomstförhållandena inom fisket. Prop.1982/83:171 15 utvecklingen av de taxerade nettoinkomsterna for trålfiskare framgårav efterföljande tabell. Med taxeradnettoinkomst avses nettoinkomsten efter avdrag för egenavgifter och gjorda underskottsavdrag. - ökade inkomsterna för trålfisket. Enligt SCB:sdeklarationsundersökning minskade de taxerade inkomsternaför flera fiskeinriktningar mellan1978 och 1979. Detta ger emellertid inte en helt riktig bild av utvecklingeneftersom möjlighet att skattefritt kunnafondera vissa delar av inkomsterna till s k allmän investeringsreserv infördesår . Ar 1980 tillkom regler om sk resultatutjämningsfond. Angivna fonderings-möjligheter medföratt fiskaren vid goda inkomstår kan minskasin skatt och vid sämre inkomstår kan ta fram inkomsten och därmed fåden beskattad till en lägre marginalskatt än eljest hade varit fallet. Endast för fiskare med licens gäller att investeringsreserven förutomtill investeringar även får användas till privat konsumtion enlvissa regler. Nämnda avsättningar påverkarde redovisade inkomsterna och försvårar i höggrad möjligheten att korrekt bedöma inkomstutvecklingen. Tabell 1 Samtliga taxerade nettoinkomster. 1) Avsättning tilloch uttag från allmän investeringsreserv respektive resultatutjämningsfond har påverkatinkomstnivån. Avsättningar till allmän investeringsreserv uppgick inai.i trålfisket år1979 till mellan och . Nettoavsättningen (avsättningminus uttag) till allmän investerings-reserv samtresultatutjämnings fond uppgick till mellan och 10 600 kronor.Ar uppgick nettoavsättningarna till allmän investeringsreserv och resultatutjämningsfond till mellan och 10 400kronor. Om hänsyn tas till dessa fonderingar får inkomsterna för1979 och 1980 i allmänhet anses ha ökat. Beträffandeår 1981 är uppgifterna särskiltsvåra att tolka. Nettoavsättningarna till allmän investeringsreserv och resultatutjämningsfond har för samtliga fiskeinriktningar utom för trålfisket på sydkusten minskat i jämförelse med 1980. Speciellt markant är detta försillfisket på , där nettoavsättningarna minskat från till . Den minskade nettoavsättningen till allmän investeringsreserv beror såväl på ökade uttag fråninvesteringsreserven som på minskade bruttoavsättningar. Det äroklart om de ökade uttagen från investeringsreserven använts till investeringar eller till privat konsumtion. I nedanstående tabelljämförs utvecklingen av bruttoinkomster för trålfiskareenligt SCB:s deklarationsundersökning ocb,heltidsFiskandelagfiskare enligt lönsamhetsundersökningen . Med bruttoinkomst avses inkomst före skattemässigadispositioner såsom avdrag för egenavgifter, fondavsättningar, underskotts.ivdrag etc. Tabell 2Inkomstutvecklingen förtrålfiskare enligt deklara tionsundersökningen och heltidsfiskande ifiskelag enligt lönsamhetsunder- sökningen SCB:sdeklarations- lönsamhets undersökning _, undersökning, , , Kontant netto / Differens Kalkylnetto ' Differens avskrivningar % (tax.mäss. (komb fiske. 98 853 88 091 -13,4 96 368 80 530 77 262 (fiskfiske) 1) Lönsamhetsundersökningengörs av jordbruksnämnden i samarbete med och ären enkätundersökning överlönsamheten för fiskelag 2) Kontant netto är en driftsekonomisk term och avser intäkter /- utgifter per fiskare föreskattemässiga dispositioner 3) Enligtdelundersökningen i lönsamhetsundersökningenavseende identiska fartyg för båda åren 4) Kalkylnetto ären driftsekonomisk term och avser intäkter/ utgifter , fördelat per man (ev vinst av fartyget är såledesinkluderad). Prop.1982/83:171 17 De båda undersökningarna uppvisar i stort samma utveckling för de olika fiskeinriktningarna trots att populationernaär något olika. Deklarationsundersökningenomfattar trålfiskare enligt inventeringen 1979,vars inkomst till minst hälften härrör sig Från fiske. Lönsamhetsundersökningen omfattar heltidsfiskande lagfiskare (ihuvudsak trålfiskare). Inkomstbegreppen i de två undersökningarnasom närmast motsvarar varandra är kontant netto minus avskrivningarna enligtdeklarationsundersökningen och kalkylnetto i lönsamhetsundersökningen,där de taxeringsmässiga avskrivningarna använts som avdragspost. På ostkusten var inkomstutvecklingensvag men positiv enligt båda undersökningarna. Sydkusten uppvisade.en klar positiv utveckling,vilken var något större enligt lönsamhetsundersökningen ändeklarationsundersökningen. Lönsamheten för sillfiskare påvästkusten var klart sämre 1981 än1980 i båda undersökningarna medan räkfiskarnauppvisade en ökning av sin lönsamhet. Ökningenvar något större enligt deklära-tionsundersökningen änlönsamhetsundersökningen. För det övriga trålfisketpå ökade inkomsterna något enligt deklarationsundersökningen medan inkomsterna minskade enligt lönsamhetsundersökningen.Att de två undersökningarna häruppvisar olika resultat kan bero påde något olika populationerna. För trålfisket totalt torde gälla att lönsamheten ökadenågot . Prognos förfångster och avsättning samt marknadsbedömning /84 " genomföri en särskild planeringskommitté i samrådmed jordbruksnämnden och i samarbete med en fortlöpande planering av fiskets omfattning och inriktningpå kortare och . Senast framlagda plan avser prognoser ochåtgärdsFörslag För Femårsperioden1983/84-1987/88. Fångstutrymmesprognosen bygger på dels förutsebarabiologiska Förutsättningar, dels det Fångstutrymmei Form av Fångstkvoter som svenskt Fiske kan Förväntas bli tillFörsäkrat underprognosperioden. För sill/strömming uppgårFångstutrymmet till , dvs lika mycket som året innan. Fångstutrymmetskulle därmed medge en Fångst av samma storleksordning som . Förra årets Fångst uppgick preliminärt till drygt . Fångstutrymmetför torsk förutses förinnevarande år öka jämfört med . Uttryckt i landad vikt kanfångstutrymmet förväntas bli ca68 . Fångsten uppgick preliminärt till . Liksom Förhållandet är beträFfandesill/strömming kommer huvuddelen av Fångsten att tas i . 1982/83:171 18 På den svenska marknaden har under en långFöljd av år kunnat avsättas35 ä 40 OOD ton svenskFångad sill/strömming.Detta innebär att med en totalFångst uppåt130 kan endast ca 1/3 av Fångstenavsättas i . Resten exporteras ihuvudsak till i oberett skick. En mindre export av Filéad sill/strömmingtill Främst och Förekommer.Ansträngningar görs att Förbättra distributionstekniken För Färsk sill. Omdessa Försök lyckas bör den inhemska avsättningen kunna ökatill åtminstone , vilket skulle ha en positiv inverkan på avräkningspriserna.' Vad gäller torsk avsätts störredelen av Fångsten inom landet. Man torde kunnaräkna med att den svenska marknadenkan ta emot ca torsk ,varav ungeFär hälFten går till beredning av Frysta Filéer. Det senaste årethar varit präglat av internationell brist på torsk, vilken har Förstärkts av tillFälliga fångstnedgångar p g a väderleksförhållandena. Moti-slutet av 1982 och avräknades torsken mer än normpriset p g a den internationella knappheten. Konsumtionen av fisk torde bl a påverkas av priset på andra livsmedel, i synnerhet köttoch fläsk. Således bör förändringar i konsumentsubventionernapå vissa baslivsmedel påverka konsumtionen av fisk. Med hänsyn till de mycket kraftiga prisökningarna påtorsk som skett är det osäkertom någon markant förbättring irelativpriset till kött har skett. Sillpriserna har ökatbetydligt långsammare än torskpriserna och relativpriset gentemot kött har förbättrats. Ännukan dock ingen Ökning i konsumtionen av sill utläsas av konsumtionsstatistiken. Med förbättraddistribution bör dock viss ökningav konaumtionen komma att ske om nuvarande relativpriser gentemot kött består. Vad gäller andra fiskslag än sill och strömmingfinns ett påtagligt importbehov eftersom desvenska fiskarnas fångster inte täcker efterfrågan. I normprissystemet ärnormpriset den prisnivå som förutsätts gefisket den med inkomstmålet avsedda lönsamheten. I den mån det genomsnittliga avräkningsprisettill fiskaren (jämförelse-priset) understiger normpriset utgår viss del av skillnaden som pristillägg. Vid en beräkning av kostnaderna för prisregleringen under det-kommande regleringsåret är således bedömningarav marknadspriserna väsentliga. För ej normprissatta fiskslag tillkommer attkvantiteten pristilläggsberättigad fisk måstebedömas om kostnaden skall kunnaprognostiseras. Prognoser förprisutvecklingen för ett så långttidsperspektiv som /84 är ytterst svåraatt göra bl a till Följd av det starka inFlytande som de internationellapriserna Prop.1982/83:171 19 har på prisbildningen i bedömning av kostnaderna För pristilläggen på normprissalta Fiskslag bygger på Följandegrunder. Avgörande För utvecklingen av sillpriserna är den europeiska marknaden. TillFörseln till denna kommer sannolikt att öka dåman kan Förvänta att det legala sillFisket i mellersta och norra återupptas. Därmed minskar utrymmet För tredjelandsexportörer som konsumtionen, åtminstonei , som är den störstamarknaden i EG, minskar. Dessutom torde den svenska sillexporten drabbas av entull på 15 ?ö i EG /84. Redan denna vinter inFördes en silltull då den tullFria kontingenten på84 helt hade utnyttjats innan den tullFria perioden trädde i kraFt . Eftersom den tullfriakontingenten /84 skurits ned med 10 000ton finns det anledning att befara att en icke betydelselös del av den svenska sillexporten till EG kommeratt drabbas av tull. Det synes därför föga troligtatt sillmarknaden, som varit instabil , kommer att förbättras. Utsikterna förtorskmarknaden är mer optimistiska. Torskpriserna För den europeiska marknaden har stigit mer ellermindre oavbrutet . Sedan årsskiFtet1982/83 har mycket höga priser noterats. Dessa har dockvarit betingade av bl a ogynnsam väderlekvarför en tillbakagång väntas . Det äremellertid troligt att torskpriserna kommer att ligga kvar på en relativt högnivå /84. Vad gäller priserna på övriga normprissattaFiskslag.samt kokräka Förväntas inte några mer betydelseFulla prisändringar. Regleringskostnader och finansiering /83 Behållningen i Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli1982 till , en minskning med jämFört med den 1juli året innan. Motsvarande belopp För jordbruksnämndensprisregleringskassa var resp . PrisregleringsavgiFten,som tas ut med högst 6 ?ö eller motsvarande belopp i öre per kg, beräknastillFöra prisregleringskassan ca 50 miljkr. Härtill kommer ränteintäkterpå de medel som är inneståendei Fonden resp kassan, sammanlagt ca . Oe sammanlagda tillgångarnaunder innevarande regleringsår uppgår till . De sammanlagda kostnaderna För prisregleringen under innevarande år beräknades ursprungligen av nämnden till totalt ca , varav kostnaden För pristilläggenpå de normprissatta Fiskslagen beräknades till ca . Preliminära uppgiFter Föreliggernu beträFfande kostnaderna för månaderna juli- . Dessa uppgår till ca25,jämfört med ca 1981. Anledningen tillatt kostnaderna åtminstone är lägre än föregående år, är de högapriserna på torsk. Prop.1982/83:171 20 Kostnaderna Förprisregleringen kan nu För /83 beräknaskomma att ligga kring 80 - . Det skulle i sin tur innebära att tillgångarnai jordbruksnämndens regleringskassa och SvenskFisks konjunkturutjämningsfond sammanlagt skulle kommaatt uppgå till 40 - vidregleringsårets utgång. Härtill kommerca i intäkter under /84. Sammanlagt, inkl ränteintäkter,skulle 100 - stå tillprisregleringens förfogande under /84. Härtillkommer de budgetmedel, sammanlagt under budgetåren 1982/83 och 1983/84, som kan komma att tillföras reglerings-kassan enligt prop 1982/83:101. Ipropositionen anförs att beloppet bör användas för att förebyggaprishöjningar på fisk. Vid överläggningarna har nämnden och delegationerna enats omatt föreslå det belopp som utgår underinnevarande budgetår, , så långt möjligt böranvändas för direkt prissänkandeåtgärder. Som möjlig sådan åtgärd överenskomsatt prisregleringsavgiften på frystafiskfiléer (ur tulltaxenr 03.01) och paneradefiskfiléer, fiskpinnar och liknandeprodukter (statnr 16.04.511) tillfälligtskulle kunna suspenderas, dock längst tillden . Från nämndens sida redovisades i sammanhanget vissa handelspolitiskakonsekvenser av denna åtgärd. Suspensionen beräknas medföra ett inkomstbortfall i prisregleringskassan med 15- , varav ca skulle belöpasig på innevarande regleringsår. I den månmedlen inte förbrukas genom den tilltänkta åtgärden torde diskussioner få upptas om andra prissänkande åtgärder. I ovan redovisade beräkningarhar detta inkomstbortfall inte beaktats. Förslag till normpriser m m för regleringsåret1983/84 Som utgångspunkt för förslaget till normpriser har nämnden haft normpriserna för innevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn till dels känd kostnadsutveckling , dels löneutvecklingen för de stora lönekollektiven enligt löneavtal inkl förtjäostutvecklingsgaranti,prisutvecklingsgaranti och sociala avgifter . Det produktionsmedelsprisindexför fiskerinäringen som jordbruksnämnden konstruerat och som använts vid tidigare överläggningar, har under ovan nämnda period stigit med i genomsnittknappt . Den avtalsmässiga löneutvecklingen för de stora lönekollektiven uppgicktill . Vidare haravdrag gjorts för en viss rationaliseringsvinst idetta fall beräknad som ökning i arbetsproduktiviteten. Densammanvägda ökningen av produktionskostnad och löner enligt avtal efter avdrag för rationaliseringsvinst har beräknats till . Nämnden och delegationerna har efterförslag från Fiskets Förhandlingsdelegationenats om att Föreslå att Finansieringen av en trygghetsFörsäkring För Fisket Fårske inom ramen För medel som beräknats bli tillFördaregleringen /84. Försäkringenomfattar bl a liv, sjuk- och arbetsskadeförsäkring. 1) I princip användsför fisket samma kompensationsmodellsom för jordbruket. Prop.1982/83:171 21 härför har beräknats till ca 4,5 milj kr.Finansieringen av trygghetsförsäkringen föreslås ske genom en sänkning av norrapriserna på så sätt att kostnaderna för pristilläggen beräknas bli ca lägre. Uppskrivningen av normprisernablir därigenom ca 9 ?i i stället För ovan angivna . Mot bakgrund av bl a marknadsläget och en strävan att stimulera fisket efter bristfiskslaghar tyngdpunkten i Förslagetlagts vid uppräkning av de s k övriggrupperna . Normpriserna på dessa föreslås räknas upp med ca 13 ?o. Uppräkningen För torsk och kokräka Föreslås bli medan normpriset på stor sill Föreslås bli uppräknat och priset på liten sill . Förslaget till normpriser /84 samt jämFöresle med priserna återfinns i bilaga 2. Enligt statsmakternas beslut skall normkvantiteten fastställas i syfte att hindra att prisstödet leder till alltför stor ökning av fisket efter vissafiskslag och därmed till icke önskvärda Överskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunnatas till vara som människoföda. Reglerna förnormkvantitet anger för vilken kvantitet pristillägg utgår.De medför således i och för sig inte någon begränsningi fisket. För /83 har normkvantitet fastställts endast försill/strömming. Den uppgår till . Under perioden juli - december1982 har ca avräknats från denna kvan*-titet. kan bedömatorde efterfrågan på sill inte komma att förbättras under det kommande regleringsåret. Flera tecken tyder på att det legala sillfisket i mellersta och norradelen av kommer att återupptas vilket ytterligare torde försvåra avsättningen av den svenska östersjösillen.Det torde dessutom stå klart att en del av vår sillexport till EG kommer att drabbas av en tullunder 1983/84. Som framgått av den redogörelsen har sillexporten om än i begränsadomfattning mot all förmodan drabbats av en tull redanunder innevarande år. /84 skärs den tullfria tullkontingenten i EG ned med 10 000ton till ca . ochdelegationerna har enats om att föreslå att normkvantiteten för /84 sänks till . 1) Hit räknas främst viktigare slag av torskfisk och plattfisk. Prop.1982/83:171 22 Pristillägg kan utgå om jämförelsepriset (det genomsnittliga avräkningspriset till fiskaren) understiger normpriset.Storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelseprissom skall utgå i pristillägg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid överläggningarna. Parterna har enats om att även under kommande reqleringsårpristillägg För samtliga Fiskslag utom sill/stromming bör utgå med iprincip av skillnaden mellan normpris och jämFöreslepris. För sill/strömmingbör pristillägg utgåmed av skillnaden. En lägsta prisnivå skall upprätthållas förden fisk som säljs på marknaden. Lägstapriserna fastställs av regleringsföreningen . För den fisksom inte kan säljas till lägstapriser fastställerSvensk Fisk överskottspriser.