prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Etl genomförande av huvudförslagetskulle ytterligare försvaga inspektionen. Enligtinspektionen är tillsynsverksamheten inom explosivvamområ-del f.n,otillräcklig. Tillsynen måste i huvudsak begränsas tillfrägor om nybyggnationer ocholycksfallsutredningar. Den reguljära, fortlöpande tillsynen som i höggrad är olycksförebyggande måste därmed eftersättas. Mot denna bakgmnd anserinspektionen alt det är synnerligen angelägel allen ny tjänst för handläggning av frågor rörande explosiva varor inrättas. och övriga omkostnader lill . (-(-. Tillföljd av genomförda besparingsåtgärder har en tjänst för handläggning av tillsynsfrågorfrämst rörande hanteringen av brandfarliga varor inom mindre och medelstora industriervakantsatts. Inspektionen anser atl del från säkerhetssynpunkt är väsenlligl all ökatillsynen av det myckel stora antalet mindre industrianläggningar och hemställerdärför om medel för att återbesätta den aktuella tjänsten. Lönekostnaderna beräknas lill 142000kr. och övriga omkostnader lill . (H-174000 kr. Demedel som anvisats under anslagsposten Förvaltningskostnader exkl. lönekostnaderlas helt i anspråk för löpande driftkostnader och resor. Inspektionen saknarmöjligheter att ge ut informationsmaterial eller anlita konsulter i samband medolika projekt eller utredningar. Av delta skäl har bl.a. ell slandardiseringsprojeklavseende plasldunkar försenals. Inspektionenföreslår atl anslagsposten Förvaltningskostnader ökas med . förall möjliggöra insatser av angivet slag. anvisas i särskild ordning för alt bestridakostnaderna för en redan befintlig tjänst som handläggare för nalurgasfrågor. Eftersom naturgas ännuinte framställs eller importeras, kan gasenenligt gällande beslämmelser inle avgiflbeläggas. Det ler sig enliglinspektionen naturligt och rättvist atl dessa kostnader inle skall betalas av de förelag som är avgifisplikligaoch som kommer all konkurrera med de företag som kommer atl ta in ochdistribuera naturgas. En arbetsgrupp inom inspektionens styrelse har lilluppgift all utarbeta ell syslem som möjliggör avgiftsbeläggning i samband med t.ex. projekterings- och anläggningsarbeten. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 33 För nästa budgetär börmedel för sprängämnesinspektionens verksamhel beräknas med utgångspunkt i delredovisade huvudförslaget. Jag beräknar dämtöver medel för inspektionensarbetsuppgifter inom naturgas-området. Regeringen har uppdragit ålinspektionen all utreda hur elt utvidgat avgiftssystem skall utformas. Syftetskall vara atl även sädan verksamhet som tar inspektionens resurser i anspråk istörre omfattning och som enligt nu gällande bestämmelser inle är möjlig atlavgiftsbelägga, t.ex. projektering och anläggande av nalurgasledningar, skallkunna avgiftsbeläggas. Resultatet av inspektionens arbete skall redovisassenast . Med hänvisning lillsammanställningen och fill vad jag har anfört beräknar jag kostnaderna förverksamheten vid sprängämnesinspekfionen för nästa budgetår fill . Jag hemställer all regeringen föreslår alt lillSprängämnesinspektionen för /84 anvisa ell förslagsanslag av1000 kr. 1981/82 Utgift 63509835 Reservalion 60031843 1982/83 Anslag 54085000 1983/84 Förslag '27740000 ' Exkl. branschfrämjande ålgärderför tekoindustrin. Från anslaget, somdisponeras av siatens industriverk, bestrids kostnadema för branschfrämjandeåtgärder för vissa branscher. Åtgärderna omfattar utbildningsåtgärder, tekniskkonsulenlverksamhel, omställnings-främjande ålgärder, stöd lill marknadsföringpå hemmamarknaden och exportfrämjande ålgärder enligl av statsmakternafastställda tidsbegränsade program. Programmen för textil- ochkonfektionsinduslrierna (tekoindustrin), deri träbearbetande industrin ochgjuieriindustrin har förlängts till alt omfalla budgelårel 1982/83 (prop.1981/82:100 bil. 17, NU 1981/82:50 och 59, rskr 1981/82:402). Programmet förgjuieriindustrin har trappats av i enlighet med av faftat beslut(prop. 1980/81:100 bil. 17, NU 1980/81:52, rskr 1980/81:391). För den manueUaglasindustrin har beslutat om eft treårigt förstärktprogram (prop. 1980/81:89, NU 1980/81:45, rskr 1980/81:296). Verksamheten administreras av statensindustriverk. Av följande tabell framgår hur anvisade medelför budgelårel 1982/83 och föreslagna medel för /84 fördelar sigpå branscher (i 1 OOO-tal kr.). 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 34 Beräknad ändring 1983/84 Tekoindustrin Träbearbetande industrin Gjuieriindustrin glasindustrin Övriga industrisektorer 4-42000 4-12000 4- 9415 4- 1000 4-31500 -38000' 4- 6240-- 585 4- 1000 4- 5000 ' Förslag avses bliframlagt senare i särskild proposition under nytt anslag. Beträffande tidigarebeslul rörande de olika branschprogrammen hänvisas lill den redovisning somhar lämnals i budgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 17 s. 48-49). Industriverketkonstaterar all utvecklingen inom den svenska industrin under 1970-taletutmärkts av alt kriserna drabbat flera av den svenska industrins tunga branschermed stora företagsenheter. Då de strukturella problemen åtföljts av en kraftigminskning i den ekonomiska tillväxten har möjligheterna alt skapa nyaarbetstillfällen som ersätlning för dem som försvinner i de lillbakagåendebranscherna begränsats kraftigt. Strukturanpassningsprocessen kan varautdragen och drabba många människor, orter och ibland regioner hårt. Härviduppslår ofta ell slarki politiskt tryck på statsmakterna att vidta åtgärder föratt lösa problemen. För att möta denna situation har omfattande statligainsatser inifierats i syfte all påverka och underlätta en stmkturanpassninginom olika delar av industrin. Insatserna har i allmänhet utformats på etl sentstadium då "krisen" redan kommit in i ett akut skede. I regel hardessa inriktats på en specifik industribransch eller gmpp av företag medutgångspunkt från de problem som upptäckts vid etl givet tillfälle. Olikaorganisatoriska och administrativa lösningar har härvid valls. anser altden tillämpade arbetsmetodiken vid utformningen av de industripoliliskainsatserna dels fördröjt och försvårat anpassningen av insatserna till nyasituationer, dels lett lill all överblicken över verksamheten begränsats och enforfiöpande kompelens- och erfarenhels-uppbyggnad omöjliggjorts. Ett bättreutnyttjande av erfarenheter och resurser fömtsätter en fastare organisation avde industripoliliska insatserna och en klarare ansvarsfördelning mellan depolifiska och verkställande grenarna av statsförvaltningen. En sådanarbetsmetodik förutsäller dock alt förändringstendenser kan fömtses i god tidoch med rimlig grad av säkerhet. Enligt industriverket har erfarenheterna fränverksamheten med branschprogram visat all problem ay redovisat slag kanhanleras med den teknik som lillämpas i detta sammanhang. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 35 tiska insatserna en fastare organisatorisk ram och enerfarenhetsåterföring och kunskapsuppbyggnad möjliggörs. Mot denna bakgrundföreslår verkel all ell sammanhållet stmkturanpassningsprogram införs fr. o. m. budgelårel 1983/84. Del föreslagnaprogrammet skall omfatta samtliga åtgärder som ingår i befintligabranschprogram. Fömtom ramar för de branscher som f. n. ingår ibranschprogramverksamhelen skall del sammanhållna struktur- och utvecklingsprogrammetenligl industriverket ha en ram för insatser inom övriga industrisektorer.Industriverket föreslår ell treårigt program enligl följande plan (milj. Anvisat 1982/83 Tekoindustrin Träbearbetande industrin Gjuieriindustrin glasindustrin Övriga industrisektorer 80 20 10 8,5' 31,5 ' Enligt rikdagens beslut vären 1981 (prop. 1980/81:89,NU 1980/81:45, rskr 1980/ Behov av fortsatt stöd kan bedömas först i samband medanslagsframställningen för /85. I fråga omtekoindustrin räknar industriverket i rapporten (SIND PM 1982:11) TEKO 82med en nedgång i produkfion, sysselsättning och inhemsk andel för bådetextil-, trikå- och konfeklionsindustrin . Enligl prognosenfömlses viss fortsall nedgång under är 1983. I regeringensproposifion (prop. 1981/82:148) om ålgärder för tekoindustrin, m. m. harregeringen ullalat atl den långsiktiga tekopolifiken bör inriktas på att nåriktmärket om upprätthållande av produktionsvolym resp. påmålet om alt den svenska tekoindustrin skall svara för eller mer av dentotala tillförseln av lekovaror i landet. För alt uppnå dessa mål krävs enliglindustriverket alt ramarna för lekoprogrammet fr. o. m. budgelårel 1983/84 återkommer upp fill den nivå som minsl motsvarar 1979/nivå, dvs. ca 60 milj. kr. i 1982 årspenningvärde, vartill kommer ökadekostnader för aktiviteter på den svenska marknaden. Exportstödprogrammenför den träbearbetande industrin har i hög grad hämmats av kravet på allexportprojeklen skall vara kollektiva för atl vara stödberättigade.Dellagande i samverkansprojeki fömlsälter i regel en omställning av förelagen - särskill inomIrähusinduslrin - som är lids-ochkostnadskrävande. Kollektiva aktiviteter kan vidare endasi utgöra en begränsad del av del enskilda förelagets satsningpå exportmarknaden. För alt åstadkomma en ökning av den totala slagkraften ochnå en störte effekt av insattastatliga exportslödmedel föreslår industriverket därför all möj- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 36 lighet fill individuella bidrag införs. kräver dockenligt verkel all anslagel ökas väsenlligl och att programmet tillförsäkras en löplid påminsl innan enavlrappningsperiod sätts in. Med anledning av budgetpropositionen är all branschprogrammel för gjulerUndustrin skulle avtrappas successivtunder entreårsperiod och avslutas vid utgången av /83 (prop. 1980/81:100 bil. 17s.42, NU 1980/81:52, rskr 1980/81:391)..Induslriverkel anser dock all det statliga stödet varit heltolillräckligl för all hejda den negativa utvecklingen inomgjuieriindustrin. Baserat på de erfarenheter somgjorts under de år som programmet har funnits till bedömer industriverket atl meningsfulla och systematiska ålgärderskulle kunna göras i nära samarbetemellan industrin och staten med målsättningen all halvera nuvarande importandel från30% lill och all fördubbla exporten från lill av produktionen.Härigenom skulle enligl industriverket sysselsättningen förbättras med2000-3000 anställda. förutsäller enligt verket insatser av en störreomfattning än . Industriverketföreslår därför atl resurserna för gjuteriprogrammel för budgelårel1983/84 ökas till 10 milj. kr. Industriverketföreslår atl branschprogrammet för den glasindustrin fullföljs ienlighet med riksdagsbeslutet med anledning av regeringensproposilion om vissa frågor rörande glasinduslrin (prop. 1980/81:89, NU1980/81:45, rskr 1980/81:296). Enligt detta beslul skall ramen förglasprogrammel öka med 1 milj. kr. till 8,5 milj. kr. för /84. Utformningen avprogrammet för de övriga industrisektorerna har industriverketpresenterat i en särskild promemoria (SIND PM 1981:14) Program för en aktivstmkturanpassningspolitik. Enligt förslagel omfattar programmetutrednings- och förhandlingsinsalser, informationsinsatser, bidrag tillkonsultinsatser i förelagen, slöd till exportfrämjande och andramarknadsföringsinsatser saml finansiellt stöd till omslällningskoslnader. Verksamheten skallvara inriktad på såväl krissektorer och kris- och re-konstmklionsfall som utveckfingsseklorer. Skrivelser harinkommit fill regeringen angående problem inom och behov av statliga insatserför verklygsmaskininduslrin, form- och press-verklygsinduslrin saml smidesindustrin.Statens industriverk har i yttranden över skrivelserna angående de tväförstnämnda branscherna föreslagit allbranschprogram införs för dessa branscher. 1 enlighet med vadsom angavs i budgetpropositionen 1982 (prop. 1982/ 83:100 bil. 17 s. 41)har regeringen låtit genomföra en översyn av de branschfrämjande åtgärderna m. m. vidstatens industriverk. Uppdraget gavs fill () som iseptember lämnade rapporten (RRV Dnr 1982:276) De branschfrämjande åtgärderna vid statensindustriverk. RRV:s slutsatser är i sammanfattning följande. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 37 RRV anser allbranschfrämjande åtgärder skall sättas in för atl lösa branschspecifika problem som kan antasvara av övergående natur och som samlidigtär av sådan art atl statligt slöd kan anses motiverat. RRV förordar all ålgärdsprogrammen bör inriktas mermot de frågor som identifieras idelbranschsludiema. Dessa bör därför ges en ökad prioritet. RRV konstaterar att frågan om besparingar är en politiskambitionsnivåfråga och att besparingsmöjligheterna är beroende av hur en eventuellbranschfrämjande verksamhet skaU utformas . Dessa frågor ligger utanförRRV:s uppdrag, men de iakttagelser som gjorts i översynen ger enligl RRVupphov lill vissa synpunkter i besparingsfrågorna. Huvuddelen av företagsstödet inom ramen förbranschprogrammen inriktar sig enligt RRV på sådana frågor som är generellaför små och medelstora företag oavsett bransch. Huvuddelen av dessa frågorskulle därförkunna handläggas av utvecklingsfonderna, som har en omfallande rådgivnings- ochserviceverksamhet. En skillnad mot branschprogrammens konsultstöd äratl utvecklingsfonderna ej kan ge bidrag lill utnyttjande av extemakonsulter. RRV föreslår, som ell alternativ lill nuvarande arbetsfördelningmellan ulvecklingsfondema och industriverket, atl stora delar avbranschprogrammens medel för konsultinsatser avvecklas och allulveckfingsfonderna i stället ges resurser för alt ge bidrag till konsulfin-satser. Enligt RRVskulle omställningsstödet ufifrån dessa utgångspunkter reduceras med exempelvis50% för teko, möbler och glas samfidigt som omslällningsslödel fill trähus och snickerier las bort i sinhelhet. skulle innebära en besparingpå 4,4 milj. kr. i förhållande fill utgifterna under /82. Företagens intresse för ulbildningsstödel sägs harninskal. anser RRV bero pä att de kurser som erbjuds är alltförallmänna. RRV anser därför alt man kan överväga atl helt upphöra medutbildningsprogrammet. I den mån det även i fortsättningen kan finnas behov avutbildningsinsatser isamband med delbranschstudier bör del kunna ske inom ramen för budgeten för delbranschstudier. Under budgetåret1980/81 uppgick budgeten för utbildningsprogrammetlill 5 milj. kr., vilket således skulle kunna sparas in enligt RRV. Utnyttjande av stmkturgarantier och de särskildastmkturgarantierna är lågt. Mol denna bakgmnd anser RRV alt man bör övervägaall avveckla stödformen. För all kunna tillgodose tekoföretagens behov avrörelsekapital bör andra stödformer kunna utnyttjas, i första hand IG-lånen. Dettainnebäralt den till stmktur- och de särskilda stmklurgaranfierna kopplade räntebefrielsen successivt upphör. Om exportstödet till tekoindustrin permanentas anser RRVatl man bör överväga all föra över de exportfrämjande åtgärderna frän statensindustriverk liU Sverigesexportråd. I sin översynredovisar RRV även synpunkter pä SIND:s förslag om ell sammanhållet stmktur-och anpassningsprogram. RRV ser, med utgångs- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 38 punkt från de erfarenheter som gjorts i översynen, i ochför sig inga hinder mot all använda branschfrämjande insatser ocksä i andrabranscher än i krisbranscher. Det kan enligl RRV röra sig om branscher för vilka mankan fömtsägaen kris om inga anpassningsåtgärder sker efier branscher som skulle kunnautvecklas positivt efter en störte omställningsprocess. Problemet ligger i atl identifieradessa branscher. Under översynen harRRV iakttagit exempel på atl den nuvarande avgränsningen av stödberättigadebranscher efter produklionslillhörighet enligl Svensk standard för näringsgrensindelning kan varaelt hinder för effektiva stödinsatser. RRV föreslår därför all man i en framlidastödan-passningsverksamhelbör kunna arbeia med företagsgmpper som avgränsats pä annat säll. Enligl RRV börstatens industriverk i ell framtida stmkturanpassningsprogram ha möjlighet atlpå egel initiafiv genomföra delbranschstudier. Verkel bör dock inle kunna gå in med direkta stödåtgärdergentemot förelag eller delbranscher ulanstatsmakternas bemyndigande. Statsmakterna bör besluta om statligastödinsatser endast under förutsättning att industriverket i samband meddelbranschstudier eller på annat lämpligl sätt redovisar ett tidsbegränsatåtgärdsprogram för delbranschen i fråga. En lämplig lidsperiod är mellan treoch . Efter remiss haryttranden över översyn avgetls av kommerskollegium (KK),överstyrelsen för ekonomiski försvar (ÖEF), statens industriverk,länsstyrelserna i , och ,, för Sverigesarbelsledareföreningar (SALF), Landsorganisafionen i (LO),, stiftelsen läns utvecklingsfond, stiftelsenKalmar läns utvecklingsfond, stiftelsen läns utvecklingsfond.Svensk induslriförening. och , vilka har avgell ell gemensamt yttrande (SAF/), . (),Svenska melallinduslriarbelareförbundel. Svenska träinduslriarbelareförbundel,hantverks- och industriorganisalion - Familjeföretagen (SHIO),Textil- och konfektionsinduslriför-bund ochTextilrådel/, vilka har avgett ell gemensamt yttrande (Tekoorganisalionerna) samlSveriges trähusfabrikers riksförbund. ochTräinduslriförbundet ansluler sig bådalill de synpunkter som lämnats av SAF/. Vidare ansluter sig lill de synpunkter som lämnats av . KK har bifogat etlyttrande från , i vilket även ochSkånes handelskamrar har inslämt. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 39 tralorganisalionen /SR översänt ell yllrande frånmedlemsföreningen . Vissa allmännasynpunkter har lämnals på den gjorda översynen. KK, som anser altriksrevisionsverket i övrigt gjort en förtjänstfull översyn, saknar handelspolitiskaaspekter på stödverksamhet av delta slag. Enligl statens industriverk har, genom starkbegränsning i utredningens underlag saml inriktning pä vissa delbranschstudier som utfallitsvagt, kritiken inte blivit rättvisande. Trots dessa invändningar ser dockindustriverket översynen som etl försök all ge vissa principiella ochkonstruktiva bidrag för planeringen av den fortsalla verksamheten. LO, och anser atl uppdraget har varit för snävtoch all de branschfrämjande ätgärderna måste sällas in i etl vidare näringspolitiskt perspektiv. Vad gäller den allmänna inställningen lillbranschprogrammen anser SAF/alt någon utvidgning avbranschprogrammen till alt omfatta yllerligare branscher inle bör ske medhänsyn till atl de ursprungligen angivna målen för åtgärderna inle har kunnat infrias.En översyn av branschprogrammen bör göras, vilket enligt organisationerna ävenframstårsom nödvändigt i elt vidare industripolitiskt perspektiv. SAF/Industriförbundetanser alt del är nödvändigt alt få till slånd en branschvis anpassning av del svenskakostnadsläget, sä all del kommer i rimlig paritet med vad som gäller ivåra främsta konkurrentländer. I takt härmed kan en successiv avvecklingav branschprogrammen ske. Organisationerna understryker atl della inte kan skepå kort sikt, eftersom berörda branscher är beroende av slödel. Särskill gäller deltatekoindustrin, vars speciella problem måste ses i etl slörre sammanhang. SHIOföreslår all flertalet av debranschfrämjande åtgärderna avvecklas . Flertalet övrigaremissinstanser, däribland de flesta myndigheter och fackligaorganisationer och samtliga induslriorganisalioner på branschnivå, redovisar enpositiv inställning tifl branschprogrammen. ÖEF anser atl läget på tekoomrädet f. n. är sådantall stödinsatser av den karaktär statensindustriverk handhar sannolikt inte kan undvaras . En neddragning pä deltaområde skulle kräva kompenserandeålgärder från ÖEF:s sida i syfte all säkra den produktionskapacitet somföljer av del fasfiagda beredskapsmålel. Branschprogrammethar enligt varit till avsevärd nytta förtekoindustrin. Tekoorganisationerna anser sig kunna konstalera atl massivastödinsatser för tekoindustrin genomförs i flertalet industriländer och atl därför ell mereller mindre permanent stöd lill löpandeutvecklingsinsatser inom den svenska tekoindustrin är betydelsefulll om konkurrenskraftenskall kunna bibehållas. anser all inga väsentliga förändringar f. n. bör vidtas i debranschfrämjande åtgärderna på tekoomrädet, då branschen fortfarande harsvåra problem och därför är i behov avstimulansåtgärder för sin fortsalla överlevnad. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 40 och är positiva till programmet för den träbearbetande industrin. a.anförs att resursema för åtgärderna börökas. Beträffande programmet för den glasinduslrin anser atl delta utgör en klok och vetfig investering som innebär atl sysselsättningen inom branschenskall kunna hållas på en i stortsett oförändrad nivå. Sannolikt behövs också en föriängning av programmet under ytterligare några är, varefterbranschen enligl föreningensuppfattning troligen skall kunna leva vidare utan stöd. anser all en nedskärning ochavveckling av de branschfrämjandeåtgärderna skulle innebära en allvarlig fara för de svenska gjuteriernas framlid. Alt förulsällningar skapas föroffensiva insatser inom livskraftigaavsnitt är nödvändigt för en välplanerad stmkturanpassning och på längre siktför hela gjuteriindustrins överlevnad. SIF och SALF redovisar en gmndläggande positiv syn på branschprogrammenoch anser all sådana program bör genomföras även i fortsättningen. RRV har i sin översyn pekat på vissabesparingsmöjligheter, i första hand vadgäller det individuella omslällningsslödel, ulbildningsstödel samt stmkturgarantierna. De remissinstanser som berörtdessa frågor redovisar i fråga omdel individuella omslällningsslödel ingen samstämmig uppfattning. I fråga om ulbildningsstödel anser däremotflertalet remissinstanser all behov av fortsatta åtgärder föreligger. Nästansamtliga remissinstanser som yttratsig i frågan om stmkturgarantierna motsätter sig inle eller instämmer iall denna stödform avvecklas. Några remissinslanser anser dock fortsatt räntesubvention eller motsvarandestöd viktigt. Mångaremissinslanser ger synpunkter på RRV:s förslag atl förskjuta tyngdpunkten iverksamheten från direkta ålgärder till delbranschstudier. Flertalet ärposifiva lill en sådan förändring, men molsalt uppfattning finns ocksåföreträdd, exempelvis av , som anser altdelbranschstudier som läcker hela lekoindustrin redan har gjorts. Slor enighet råderdäremot om alt en starkare koppling mellan delbranschstudier och åtgärder behövs. RRV:s förslag allindustriverket i en framlida slmkturanpassningsverk-samhel skall kunnaarbeia med företagsgmpper som avgrärisats på annat sätt än somhittills efter produklionslillhörighet enligl Svensk standard för näringsgrensindelningfär instämmande från samtliga remissinslanser som yttrar sig i frågan. Fleraremissinslanser berör frågan om ansvarsfördelningen för del aktuella slaget avåtgärder. Nägra fackliga organisalioner understryker viklen av all del finnsen enda stallig huvudaktör: Vad gäller RRV:s förslag atl exportstödet tilltekoindustrin vid en eventueU permanenining bör överföras till Sverigesexportråd är remissopinionen splittrad. Några remissinslanser.Beklädnadsarbetarnas förbund och Tekoorganisationerna, understryker delangelägna i alt stödet ligger kvar hos industriverket. Ganska många remissinstanser på både den fackliga sidanoch förelags- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 41 sidanbetonar all organisationerna bör kunna spela en roll i branschprogramverksamhelen. Branschprogrammenomfaltar under innevarande budgetår tekoindustrin, vari inräknas pälsinduslrin, denträbearbetande industrin, gjuieriindustrin och den glasinduslrin. Debranschfrämjande ätgärderna beslår av bidrag lill konsultundersökningar iomslällningsfrämjande syfte, exportfrämjande ålgärder, vissa utbildningsinsatser, slödlill teknikspridning och -för tekoindustrin - stöd fill kollekliva marknadsföringsåtgärder med inriktning på hemmamarknaden. Dessaåtgärder kompletteras med statligalånegarantier - stmkturgarantier och särskilda stmkturgarantier - tillvilkajag ålerkommer i det följande. Den översyn avbranschprogrammen m. m. som RRV gjort på regeringens uppdrag innebäri slort setl en positiv bedömning av åtgärderna. RRV ser exempelvis inga hinderför all ålgärder av detta slag i framfiden sätts in även inom andrabranscher än krisbranscher.