prop · G603147 · 1982-12-31 00:00:00 — En grupp där subventionsgraden varierar mellan och (, , och ) och en gruppdär subventionsgraden varierar mellan och (, Republiken ,, , , och ). redovisar 16%subventionsgrad i den senare gruppen. Med utgångspunkt frän beräknadesubventionsgrader kan sammanfattningsvis konstateras att och de flestaav konkurrentländer uppvisar ett relativt omfattande stödsystem förden inhemska varvsindustrin. Vid utländska beställningar tillämpar samtligaländer förutom Republiken och de s.k. OECD-villkoren (8%ränta, 8,5 års kredittid och kredit). Om enbart OECD-villkoren tillämpasuppgår subventionsgraden till , vilket de flesta länder redovisar. FörNorge, och ingår även i beräkningarna det direkta varvsstöd somlämnas i dessa länder och som även kan utnyttjas vid export. För dessaländeruppgårdärför subventionsgraden till , 18%resp. För ickeOECD-länderna Republiken och , vilka inte omfattas avOECD-överenskommelsen, uppgår subventionsgraderna vid utländska beställningartill och . För samtliga länder gäller redovisade subventionsgrader istort även för ombyggnader, för Republiken och också förutländska beställningar av riggar. För gäller för riggar devillkor som gäller inom den allmänna kreditöverenskommelsen (consensus) ochinte de som gäller enbart för fartyg. Detta mot bakgrund av att riggar enligtOECD:s definition inte betraktas som fartyg. 4 Förslag till nytt stödprogram 4.1Kriterier för och synpunkter på statligt stöd Frågan om och i vilken utsträckning specielltstafligt stöd bör utgå till en näring avgörs väsentligt av om det medsannolikhet kan förväntas att näringen och dess företag genom det statligastödet skall kunna fortleva utan stöd. Huvudprincipen attextraordinärt statligt stöd bör vara av kortsiktig karaktär har uppställts ochbetonats i många sammanhang. Denna princip är naturlig då ett stödsystem somblir av varaktig karaktär alltid kan medföra icke önskvärda effekter. Dels blirsystemet en oavbruten kostnadspost i statsbudgeten, dels ökar möjligheten förintressenter i näringen att få sina insatser motiverade av det stöd som kanerhållas och dels blir möjligheterna att begränsa systemet till viss näringeller vissa företag med tiden allt mindre. 1982/83:147 94 För att undvika varaktighet och icke önskvärdaverkningar av stödet är det angeläget att specifika mål för varje extraordinärtstöd uppställs och att måluppfyllelsen per bransch och företag följs upp.Dessutom bör - när det är klart uttalat alt stödet är av kortsiktig karaktär -stödels avskaffande inplaneras redan vid införandet. Alternativt kan entidpunkt anges då stödet bör omprövas. Stödåtgärderna kan också successivtbehöva justeras med hänsyn till omvärlden. Beträffande varvsbranschen måste observeras dessnära samband med och beroende av de internationella förhållandenas utveckling.Det kan därvid noteras att de flesta konkurrerande varvsländerna har ett omfattandestödsystem för sina varv. har t. ex. EG-kommissionenkonstaterat att statsstöd till varvssektom inte kan avbrytas vid utgången av år1982 som planerats utan måste förlängas . Vidare har Canadameddelat att det statliga stödet till varven förlängs till mitten av år 1985.Varje land måste dock med tanke på de egna näringarnas överlevnadsmöjlighetersjälvt göra de avvägningar och bedömningar, som eventuellt kan motiverainförande eller bibehållande av ett extraordinärt stödsystem. Med hänsyn till ovan redovisade bakgrund ochsynpunkter föresläs följande stöd för svensk varvsindustri för perioden1984-1986. Statliga kreditgarantier har, alltsedan de infördesär , visat sig fungera relafivt tillfredsställande. Syftet med stödet äratt underlätta finansieringen av dels varvens produktion ,dels beställarnas förvärv av fartyg. Fortsatta möjligheter att erhållakreditgarantier torde vara en förutsättning för varven att kunna finansierasin produktion. Stafliga kreditgarantier bör därför kunna lämnas för order somtecknas före utgången av med i huvudsak oförändrade villkor. Beträffande avgifterna för statliga kreditgarantiererinras om vad industriministern framhöll i budgetpropositionen (prop.1983/84:100 bil. 14) för budgeäret 1983/84 nämligen att dessa bör utformas påsä sätt att kreditgarantisystemet kan beräknas vara självbärande och sålundainte kräva några insatser från staten. Avgifterna bör alltså täcka delsadministrationskostnader, dels förluster på grund av lämnade bör ges i uppdrag att i samarbete medriksgäldskontoret, när beslut i dessa frågor föreligger, utformagarantiavgifterna så att de motsvarar det angivna målet. Beträffande räntestöd kan konstateras att denna typav stöd finns i alla konkurrerande varvsländer. Dessa länder har enligt vadarbetsgruppen erfarit inte för avsikt att avveckla räntestödet. Motsvarandesvenskt stöd bör därför tills vidare lämnas för att svensk varvsindustri skallha möjlighet att konkurrera om beställningar. Stödet bör lämnas för order somtecknas Prop.1982/83:147 95 föreutgången av är 1986. Villkoren för stödet bör i huvudsak bibehållas. Vissaändringar bör dock genomföras. För att bättre kunna anpassa stödet till desärskilda förutsättningar som olika beställningar har i intjäningsförmåga bördet vara möjligt att lämna ett större räntestöd medoförändrad löptid på länet med bibehållande av oförändrad subventionsgrad.Syftet med ett sådant förslag är att möjliggöra för beställaren eller varvet enlägre låneränta . Statens kostnader ökar inteeftersom låneräntan höjs under återstoden av kredittiden så attsubventionsgraden förblir densamma. Vidare föreslås att dä påvisbart fördelaktigareanbud föreligger frän utländska varv eller rederier (s. k. matchning) skallmöjlighet finnas att ändra finansierings villkoren. Det kan också noteras attufländskt anbud är en förutsättning för räntestöd. Med hänsyn till vad som nämnts tidigare om fortsattstöd i andra varvsländer anser arbetsgruppen det inte möjligt att nu heltavveckla avskrivningslånen. Avskrivningslånen föreslås därför att efter vissaändringar även i fortsättningen kunna utgå till svensk varvsindustri. Följandeändringar beträffande avskrivningslån föresläs. Avskrivningslånen skall utgå till svenska varvunder än övriga stödformer - 1984-1985 - och utgå med 25kr. motsvarande nivå med nu gällande villkor förlänen. Beträffande stödformerna stöd till exportfrämjandeåtgärder och bidrag vid fartygsexport till utvecklingsländer föreslärarbetsgruppen att dessa avvecklas i och med utgången av . Stödet tillexportfrämjande åtgärder har under den hittillsvarande giltighetstidenutnyttjats i mycket begränsad omfattning (4 milj. kr. av anslagna 20 milj.kr.). Någon förlängning av stödet synes därför inte motiverat. Trots attbeslut fattats som medför att hela u-landsstödsanslaget ianspråktas har detvisat sig svårt att genomföra projekt med hjälp av detta stöd. Möjligheten attlämna bidrag vid fartygsexport till utvecklingsländer finns dessutom inom ramenför BITS (Beredningen för internationellt tekniskt samarbete). Beredningen inomBITS om stöd vid fartygsexport bör i så fall ske i samarbete med FKN. Stödåtgärder har spelat enframträdande roll i den internationella varvskonkurrensen. För att ökaförutsättningarna för de svenska varven att konkurrera med utländska varv omden begränsade beställningsvolymen har det svenska stödsystemet i likhet medförhållandena i övriga varvsländer varierat i utformning och successivtbyggts ut för att vara relativt omfattande. Nuvarande stödsystem för den Prop.1982/83:147 96 svenska varvsindustrin beslöts av ochomfattar . Sedan det senaste riksdagsbeslutetom statligt stöd till varven har utvecklingen inom varvs- och sjöfartsområdenavarit utomordentligt negativ. Perioden fram /83karatäriseras av minskade transportvolymer, sjunkande fraktsatser och kraftigtökande uppläggning av tonnage. Detta har i sin tur lett till ringa intresseför nybeställningar, vilket i sin tur medfört låg orderingång vid varven.Orsakerna till denna kraftiga nedgång för varv och rederier världen över ärgivetvis flera, men torde i stor utsträckning kunna återföras på utvecklingen ivärldskonjunkturen och världshandeln samt produktions- och konsumtjonsmönstrensförändring. Förhållandena i är sålunda internationellt betingade. De bedömningar som låg till grundför senaste beslut om statliga stödåtgärder till varvsindustrinbaserades huvudsakligen på att skillnaden mellan världsmarknadspriset för olikafartygstyper och de svenska självkostnaderna hade minskat och attde statliga subventionerna i flertalet konkurrerande varvsländer skulleavvecklas. En ytterligare förbättring av marknadsläget och en kraftfullsatsning från varvens sida för att minska sina produktionskostnader var docknödvändig för att varven skulle kunna konkurrera om order av egen kraft.Riksdagen beslöt att statligt stöd skulle utgå . Direktastatliga subventioner skulle upphöra i och med utgången av . Den utvecklingsom förutsåg och som antytts ovan - och som låg till grund förbeslutet har sålunda inte visat sig hälla. måste därför taställning till eventuellt nya stödåtgärder för svensk varvsindustri under denkommande perioden fr. o. m. är 1984. De stödformer beslötskulle gälla för svensk varvsindustri varkreditgarantier, varvslån, räntestöd och stöd till exportfrämjande åtgärder.Riksdagen hade tidigare beslutat om bidrag vid fartygsexport tillutvecklingsländer och som också gäller t. o. m. . Villkor och omfattningför dessa stödformer regleras i förordningen (1980: 561) om statligt stöd tillvarvsföretag och särskilt regeringsbeslut. Erfarenhetsmässigt fårkreditgarantier och räntestöd anses utgöra en nödvändig förutsättning för desvenska varven att kunna konkurrera. Effekten av varvslånen har varit svårareatt precisera men klart är dock att stödformen väsentligt bidragit till att desvenska varven kunnat möta den utländska konkurrensen. Med hänsyn till detlåga utnyttjandet av anslaget för stöd till exportfrämjande åtgärder tordedetta stöd inte vara av någon avgörande betydelse för de mindre och medelstoravarven. Trots att beslut fattats som medför att hela anslaget för bidrag vidfartygsexport till utvecklingsländer ianspråktagits har det dock visat sigsvårt att genomföra projekt med hjälp av detta stöd. Statens risker har bedömts för defartyg för vilka finansiering arrangerats med hjälp av statligakreditgarantier. Skillnaden mellan av staten 1982/83:147 97 garanteradelån med säkerhet i pantbrev och beräknat marknadsvärde uppgick den 30juni 1982till storleksordningen 2000-2300 milj. kr., varvid dock bör beaktas attmarknadsvärdena f. n. är ovanligt låga. Alltsedan den internationella varvskrisen startadei början av 1970-talel har såväl svensk som övrig varvsindustri i världen söktefter s. k. alternativ produktion för att ersätta eller komplettera dettraditionella fartygsbyggandet. Det har dock visat sig svårare än beräknat attfinna alternativ produktion som ger lönsam sysselsättning. Inom detta områdehar främst inriktat sig på och kommit längst med utvecklingenav prefabricerade metanol- och urea/ammoniakfabriker. Regeringen har genombeslut utfäst sig att under vissa villkor lämna kreditgarantier för ettdera avtre urea/ammoniakfabriker till , och . AB () lämnar enligtriksdagsbeslut statsstödda exportkrediter. En stor del av det s. k.SEK-systemet utgörs av statsunderstödda exportkrediter för fartyg ochoffshoreplattformar. SEK har /79-1981/82beviljat krediter uppgående till totalt 32112 milj. kr., varav eller 7893milj. De kreditavtal som slutits med anledning avSEK-systemet för fartygsexport är få men till beloppet betydande. Statenskostnad för SEK-systemet beräknat pä nuvarande åtaganden beräknas under åren1982-1988 uppgå till totalt ca 6800 milj. kr., varav fartyg svarar för ca 1 500milj. SEK-systemet spelar sålunda en avgörande roll förvarvens möjligheter att exportera fartyg. bildades i samband medriksdagens beslut att avveckla i . Regeringenbeslöt därför att de 100 milj. kr. som tidigare anvisats för produktutvecklingvid Öresundsvarvet fick användas i Finans verksamhet. Bolagetskulle utgöra ett komplement till andra insatser som vidtogs för att bygga utnäringslivet i . Finans hittillsvarande verksamhethar resulterat i 53 engagemang i olika projekt/företag. Det totala åtagandetuppgår till ca 72 milj. kr. och beräknas ge ca 620 nya arbetstillfällen. Påsikt torde antalet arbetstillfällen kunna uppgå till ca 1050 för de 53projekten. har också beslutat om indirekta stöd tillvarven främst för att avhjälpa sysselsättningsproblem i varvsregionema. Totalthar 670 milj. kr. anslagits i regionalpolitiskt stöd. Dessa medel har främstanvänts för att genom lån främja företagsutvecklingen inom berörda varvsregioner. Nästansamtliga av konkurrentländer har ett omfattande stödprogram för deninhemska varvsindustrin. För att få en uppfattning om de statligastödåtgärdemas omfattning i dessa länder har subventionsgraden för ett visstprojekt beräknats. Vid inhemska beställningar varierar subventionsgraden från0% i till i . Med undantag för. kan länderna istort indelas i två grupper. En grupp där subventionsgraden varierar mellan24% och och omfattar länderna Frankri-7 1982183. 1982/83:147 98 ke,, och . En annan grupp därsubventionsgraden varierar mellan och och som omfattar länderna ,Republiken , , , , och . Vid utländska beställningar motsvarar en renOECD-finansiering , vilket de flesta länder redovisar. Vissa länder har stödutöver enbart OECD-villkoren, t. ex. direkt varvsstöd och redovisar därförnågot högre subventionsgrad. Dessa länder är , och . Det viktigaste kriteriet vid bedömning om statligtstöd skall ges till en viss näring är om det kan förväntas att näringen ochdess företag genom det stafliga stödet skall kunnafortleva utan stöd. Vidare bör extraordinärt staligt stöd vara av relativtkortsiktig karaktär. Beträffande varvsindustrin måste dock påpekas dessberoende av internationella förhållanden och internationell utveckling. Varjeland måste därför med tanke på de egna näringarnas överlevnadsmöjlighetersjälvt göra de avvägningar och bedömningar som motiverar införandet avextraordinärt stödsystem. Kreditgarantier har, sedan de infördes ,visat sig fungera tillfredsställande. Syftet med stödet är att underlättafinansieringen av dels varvens produktion , delsbeställarnas förvärv av fartyg. Fortsatta möjligheter att erhållakreditgarantier torde vara en förutsättning för varven att kunna finansiera sinproduktion. Statliga kreditgarantier bör därför kunna lämnas för order somtecknas före utgången av med i huvudsak oförändrade villkor.Beträffande räntestöd konstateras att detta stöd finns i alla konkurrerandeländer och är en förutsättning för att svensk varvsindustri skall kunnakonkurrera. Inget av de konkurrerande länderna har heller för avsikt attavveckla detta stöd inom den kommande stödperioden. Räntestöd skall därförkunna utgå även i fortsättningen. Stödet bör lämnas för order som tecknas föreutgången av . Villkoren för stödet bör i huvudsak bibehållas. Vissaändringar bör dock genomföras. För att bättre kunna anpassa stödet till desärskilda förutsättningar som olika beställningar har i intjäningsförmåga bördet vara möjligt att lämna ett störte räntestöd medoförändrad löptid pä lånet och med bibehållande av fastställd subventionsgrad.Vid påvisbar s. k. matchning skall möjlighet finnas att ändra finansieringsvillkoren.Denna möjlighet bör förbehållas offshore-anläggningar. Beträffande avskrivningslånföreslås bl. a. att dessa efter vissa ändringar även i fortsättningen skallkunna utgå till svensk varvsindustri. Avskrivningslånen skall vidare utgå fören än övriga stödformer - 1984-1985 - och utgå med 25 kr.per produkfionstimme, motsvarande nivå med nu gällande villkor förlånen. Stödformerna stöd till exportfrämjande åtgärder och bidrag vidfartygsexport till utveckhngsländer föreslås ej kunna utgå under den kommandestödperioden. Kanerhålla beställarstöd uppgående fill max. av kontraktspriset eller högst 30milj. FFR per fartyg och/eller varvsstöd uppgående till20% av kontraktspriset för stora och medelstora varv samt av kontraktsprisetför mindre varv. Erhåller s.k. OECD-villkor motsvarande ränta, kreditoch 8,5 års kredittid. Obligatorisk exportkreditförsäkring på 0,5 %-0,perår tillkommer. Det statligaexportkreditbolaget kan ge en prisgaranU i form av en s. k. inflaUonsför-säkringsom gäller för både inhemska och utländska beställare och värderas till avkontraktspriset. Kanunder erhålla upp till 17,av kontraktspriset i direkt stöd. Kanvidare erhålla räntestöd uppgående till för kontrakt erhållna , till2,för leveranser och till 1986. OECD-villkor motsvarande ränta, kredit och 8,5 års kredittid. Kanerhålla motsvarande OECD-villkor vid export, dvs. ränta, kredit och 8,5års kredittid samt varvsstöd uppgående till av kontraktspriset-(-iskattereduktion, vilket ger i direkt stöd. Erhåller s.k. OECD-villkormotsvarande ränta, kredit och 8,5 års kredittid. Kanerhålla motsvarande OECD-villkor vid export, dvs. ränta, kredit och 8,5års kredittid samt varvsstöd uppgående till i medeltal 5,av ordersummantill varvet. Den maximala räntesubventionen uppgår till för störte fartygoch till 2,för mindre fartyg. Vidare kan redarstöd erhållas i form avinvesteringsbidrag uppgående till av kontraktssumman -I-5årliga bidrag med 2,av kontraktssumman (11,). OECD-villkor motsvarande ränta, kredit och 8,5 års kredittid. Kanäven erhålla ovan nämnda varvsstöd. KanföT nybyggnad erhkWa max. kredit med fem olika alternativ avseendekredittid, amorteringsanständ och räntesubvention. Vanliga alternativ är 12års kredittid, amorteringsanstånd och 3,räntesubvention samt 8,5 årskreditlid, jämn amortering och 5,räntesubvention. För mindre och störreombyggnader kan erhållas kredittid och räntesubvention resp. 8,5 årskredit och 5,räntesubvention. För nybyggnad kan tullrestitution uppgåendetill av kontraktssumman erhållas och för ombyggnad till avkontraktssumman. För riggar finns tre alternativ att välja på avseende kredit,kredittid och räntesubvention. Vanligaste alternativet är kredit, 8,5 årskredittid och 2,räntesubvention. Denmaximala räntesubventionen kan uppgå till 6,. OECD-villkor motsvarande ränta, kredit och 8,5 års kredittid. Räntesubventionenär dock max. 6,för fartyg och max. 3,för riggar. U-landsstödkan erhållas genom NORAD genom att utnyttja den ram för utveckhngsprojekt somfastställs . Kanerhålla räntestöd uppgående till under marknadsräntan och beställarstödmotsvarande lån av priset. För detta län gäller amorteringsanstånd6 mån.-3 år, kredittid 8,5 år-11 år och en ränta som är lägre änmarknadsräntan. För resterande av priset som beställaren måste finansierasjälv kan erhållas statliga kreditgarantier. Vidare kan skattereduktioneröver erhållas. Kan erhålla kredit, kredittid, räntaoch 6 män. Kanerhålla kredit, ränta, kredittid och amorteringsanstånd.Villkoren avser order tagna för leverans . Prop,1982/83:147 OECD-villkor motsvarande ränta, kredit och 8,5 års kredittid. Kanerhålla kredit, ränta, kredittid och 2 årsamorteringsanstånd. Erhåller s.k. OECD-villkormotsvarande ränta, kredit och 8,5 års kredittid. Kanerhålla kredit, kredittid och Samma som vid inhemskabeställare. Kanerhålla kredit, kredittid, 7,ränta och amorteringsanstånd.Erhåller s.k. OECD-villkor motsvarande ränta, kredit och 8,5 årskredittid. Finnsinget direkt stöd i form av varvsstöd, beställarstöd eller redarstöd. OECD-villkor motsvarande ränta, kredit och 8,5 års kredittid. Prop.1982/83:147 102 (SvenskaVarv) äger samtliga 25000 aktier i (Zenit). Zenitansvarar för driften av hel- och delägda fartyg som byggts vid varv samt förvaltar kundfordringsengagemang. Som ett led i enfinansiell rekonstruktion av har staten och Svenska Varvdenna dag träffat följande avtal om överlåtelse av samtliga aktier i . Svenska Varv överlåter ochförsäljer och staten förvärvar per samtliga Svenska Varvs25000 aktier i vars direkta och indirekta fartygs- ochkundfordringsengagemang per och balansräkning per sammadag, redovisas i bilaga 1 resp. bilaga 2 till detta avtal. Köpeskillingen för aktierna skallvara tjugotre miljoner (23000000) kronor, motsvarande aktiemas bokförda värdehos Svenska Varv. Köpeskillingen skall erläggas kontant pä tillträdesdagen. Tillträde till aktierna skall skesnarast efter det att regeringen i enlighet med punkten 11 godkänt detta avtal. Mot att staten erlägger den ipunkten 2 angivna köpeskillingen skall Svenska Varv till staten överlämnaaktiebrev avseende de överlåtna aktierna, vederbörligen transporterade inblanco med eventuellt tillhörande kuponger och talonger. Mellanhavanden mellanSvenska Varv och Zenit m. m. Mellanhavanden mellan Svenska Varv och Zenit avseende Svenska Varvs fordringar på Zenit skall senast förstatens tillträde av aktierna ha reglerats i enlighet med principerna i bilaga3 (inklusive underbilagor) till detta avtal. Svenska Varv svarar för attnuvarande av bolagsstämma i Zenit valda styrelseledamöter och revisorer i Zenitpå begäran av staten ställer sina platser till förfogande på bolagsstämma ianslutning flll tillträdesdagen utan krav pä annan ersättning än arvode tillstyrelseledamöter efter de normer som gäller inom ochskälig ersättning till revisorerna för utfört arbete. Prop.1982/83:147 103 Staten förbinder sig att på nästkommande ordinariebolagsstämma i Zenit rösta för att nuvarande styrelseledamöter beviljasansvarsfrihet för sin förvaltning för tiden fram till den dag då de entledigasfrån sina uppdrag under föratsättning att Zenits revisorer tillstyrker sådanansvarsfrihet. Särskilda garantier från Svenska Varv m.m. Svenska Varv garanterar att Zenit per inte har andraskulder, borgens- eller andra ansvarsförbindelser än som förtecknats i bilaga 4till detta avtal, att Zenits egendom per inte ärföremål för pantsättning eller andra inskränkningar i äganderätten än somangetts i bilaga 4, 5 eller bilaga 6, att Zenit inte är part i någon skatteprocess ellerannan rättslig tvist av någon betydelse samt att Svenska Varv inte ägerkännedom om någon omständighet som rimligen bort förutses utgöra anledning tillnågon sådan process eller tvist, att det mellan Zenit och tredje man inte träffatsnågra avtal som inte är normala för Zenits verksamhet och som för Zenit ellerstaten kan medföra förpliktelser som inte bort förutses, varvid i dettasammanhang skall bortses från de avtal, som anges i vidhängande bilagor, samt att, i den mån annat ej föranleds av dettaavtal, från till tidpunkten förstatens tillträde av aktierna i inte utan statens medgivande företagitseller företas andra transaktioner i Zenits verksamhet än som är normala fördenna. Vad Svenska Varv garanterat i denna punkt gällerockså företag i vilka Zenit direkt eller indirekt äger aktier eller andraandelar och över vilka Zenit direkt eller indirekt har ett bestämmandeinflytande. Sedan staten övertagit aktierna i enligtdetta avtal är avsikten att Zenits fartygsinnehav skall avvecklas. Svenska Varvförklarar sig berett att ikläda sig ansvar för övertagande av personal m.m.enligt bilaga 7 till detta avtal. Svenska Varv förpliktar sig att tillse att förZenit eller för företag som avses i punkten 6 sista stycket viktiga avgörandenintill tidpunkten för statens tillträde av aktierna i träffas i samrådmed staten genom industridepartementet, samt att staten intill nämnda tidpunktbereds möjlighet till den insyn i angivna företags verksamhet som statenbegär. Tvist rörande detta avtal, dess innehåll,tillkomst, giltighet eller tillämpning, så ock annan tvist härflytande urrättsförhållandet mellan partema på Rättelse: S. 103, rad 8 Står: bilaga 5 Rättat till:bilaga 4 rad 23 Står: som Rättat till: än som 1982/83:147 104 grundav avtalet får inte hänskjutas flll domstol utan skall avgöras genom skiljedomenhgt lag. Bilagor inklusive underbilagor till detta avtalutgör en integrerad del av detta avtal. Regeringen kommer - under förutsättning attriksdagen fattar de beslut som behövs härför - att slufligt godkänna dettaavtal. Om sådant godkännande inte lämnats är dettaavtal inte bindande för Svenska Varv. Dettaavtal har upprättats i två exemplar, varav partema tagit var sitt. 1982/83:147 105 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .... I