prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Uppdraget att utvärderasocialtjänstreformen bör enligt de nya direktiven avse bl.a. frågan omkostnadsansvar för den enskilde i samband med behandlingsinsatser. Beredningenskall vidare behandla frägan om sjukpenningrätt för missbrukare som värdas pähem för vård eller boende. Även återverkningarna inom av denomstrukturering som pågår inom del psykiatriska vårdområdet skall behandlas avberedningen. Hem för vård eller boendeär den nya benämningen för institufioner. Med stöd avriksdagens beslut godkände regeringen 1980 för statens del en principöverenskommelseom ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterhelsvårdsanstallerm.m., som träffats med landstingsförbundet och (prop.1979/' 80:172, SoU 44, rskr 385). Regeringen godkände också - efter riksdagensbemyndigande (prop. 1980/81:196, SoU 1981/82:23, rskr 92) - den 22 december1981 den överenskommelse som statens förhandlingsnämnd 1981 träffade medlandstingsförbundet och om statsbidrag förverksamheten. Sedan statensförhandlingsnämnd träffat avtal med var och en av de nya huvudmännen harregeringen för statens del godkänt avtalen. De nyahuvudmännen övertar enligt dessa avtal statens rättigheter och skyldigheter förverksamheten frän och med . Enligt avtalen övertarberörda huvudmän statens rättigheter och skyldigheter resp. åtaganden ävenavseende erkända och enskilda nykterhetsvårdsanslalter samt behandlingshem ochinackorderingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. Arbetstagare vidövertagen instilufion erbjuds anställning frän och med hosden nya huvudmannen. Kommuner ochlandstingskommuner har i samverkan upprättat en vårdplan inom varje län.Diskussioner om planernas innehåll har förts i en speciell arbetsgrupp inomsocialstyrelsen med representanter för . har päcentral nivä organiserat information och fortbildning kringsocialtjänstreformen för anställda och förtroendevalda inom socialtjänsten.Insatser för information till allmänheten har avslutats. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 158 ett underlag för utbildningen harsocialstyrelsen tagit fram ett antal skrifter inom skilda ämnesområden. har underår 1982 utgivit allmänna råd angäende bl.a. LVU, LVM, familjehem och hem förvård eller boende. överfördes till länsstyrelserna den 1 juli 1981.Personalen inordnades i en social funktion inom den allmänna enheten.Socialstyrelsen upprätthäller kontakter och samarbetar med länsstyrelserna päområden som planerings- och utvecklingsarbete inom socialt] änsten,tillsynsverksamheten, verksamhetsplaneringen och i fråga om informations- ochutbildningsverksamhet. Socialtjänstenunderstryker behovet av social planering för att motverka uppkomsten av socialaproblem. Inom delegation för social forskning har eninitiativgrupp för social planering tillsatts. Den skall koncentrera sinainsatser på forskning och utveckling rörande och hälso- ochsjukvärdens medverkan i samhällsplaneringen. Detta avser såväl fysisk planeringsom ekonomisk planering päolika nivåer, förebyggande åtgärder i vid bemärkelseinorn såväl den egna sektorn som dess påverkan på andra samhällssektorer. hardet inträffat en tydlig attitydförändring till bruket av alkohol. Debatten omalkoholfrågorna har varit mycket omfattande. Intresset för missbruksproblemenhar breddats och fördjupats. Alkoholpolifikensövergripande mål är att tränga tillbaka den totala alkoholkonsumtionen för attdärigenom minska alkoholskadorna. Det är därför glädjande attalkoholkonsumtionen har minskat . En kombination av olikaåtgärder, fi ämst ökade alkoholpriser och en omfattande information ochopinionsbildning kring alkoholbruket och alkoholproblemen har bidragit filldenna gynnsamma utveckling. Undersocialdepartementets ledning genomfördes den s.k. Aktionenmot alkoholfaran - Stoppa langningen. avlöstes dennainformationskampanj av Aktion mot droger, som vidgades till att omfatta ävenmissbruk av narkotika. En rad myndigheter och organ, som berörs av alkohol- ochnarkotikafrågan, har samarbetat i de båda aktionerna. Aktionerna har syftatfill att fördjupa och bredda informationsarbetet. En huvudprincip i aktionernasarbete har varit att stimulera lokala aktiviteter och samarbete mellanförvaltningar och föreningar. har ocksä det lokalaarbetet mol droger intensifierats i kommuner, skolor och ungdomsorganisationer. somdessa informationskampanjer pågått har én rad undersökningar genomförts avungdomars bruk av och inställning till droger. Flera undersökningar visar attalkoholkonsumtionen bland ungdomar har minskat klart . Deungdomar som dricker alkohol gör det i 1982/83:100 Bilaga 7 159 mindre kvantiteter och mer sällan.Alkoholdebuten sker ocksä . Olikaundersökningsresultat tyder pä att föräldrarna har blivit mer återhållsamma närdel gäller att skaffa alkohol till sina ungdomar. Genom 1977 årsalkoholpolitiska beslut fastslogs att alkoholbeskattningen skall användas somett aktivt alkoholpolitiskt instrument. Erfarenheterna från senare år ger enklar indikation pä att konsumtionen minskar i samband med skattehöjningar: Denskattehöjning pä spritdrycker som genomfördes medförde sålundaen viss minskning av försäljningen av spritdrycker under andra och tredjekvartalen 1982. En"ny skattehöjning,omfattande samtliga alkoholdrycker, genomförs . Det finns ännu inteuppgifter samlade om alkoholskadeutvecklingen . Enfortsatt minskning av den totala alkoholkonsumtionen torde dock innebära attalkoholskadorna med tiden kommer att minska. Ett fortsatt målmedvetetarbete mäste bedrivas för att minska alkoholmissbruket. I kampen mot alkohol-och narkotikamissbruket mäste även de bakomliggande orsakerna angripas. Hursamhället skall vara utformat för att bättre svara mot människors behov ochförutsättningar är en viktig fråga när missbruket skall bekämpas. Det handlarbäde om långsiktiga förändringar av grundläggande samhällsförhållanden och enrad konkreta åtgärder som kan ge effekt även på kort sikt. En betydelsefull åtgärd idet alkoholpolitiska arbetet är att sätta in alkoholproblemen i deras socialasammanhang. Skolan och folkrörelserna-inte minst fackföreningsrörelsen - spelaren utomordentligt betydelsefull roll när del gäller atl sprida en socialtinriktad information-söm syftar till ökade kunskaper om missbruk och skador ochtill att skapa ett ökat engagemang kring missbruksproblemen. för alkoholfrågor är startade sin verksamhet, harnämnden fördelat medel till kampanjer inom arbetslivets område. För attgarantera en kontinuitet i detta viktiga arbete bör under nästa budgetår 3,2milj. av de medel som nämnden disponerar avsättas för kamratstödjandeåtgärder och andra insatser inom arbetslivet. För att bereda vidgatutrymme för andra verksamheter inom alkoholnämndens område föreslår jag enviss ökning av de medel som nämnden fördelar till sammanlagt drygt 10 milj. kr. Jag föreslär vidare attstatens ungdomsråd fär 4,1 milj. kr. att fördela till ungdomsorganisationerna. Jag har nyligentillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda frägan om en förbättradsamordning och organisation av de statliga insatserna för alkohol- ochnarkotikaupplysning (Dir. 1982:75). Utredaren skall utifrån samhällets alkohol-och narkotikapolitiska målsättningar granska formerna för statens stöd tillmyndigheter och folkrörelser och föreslå en samordning, effektivisering ochförenkling av bidragsgivningen. egen informationsverksamhet ären viktig del av den Prop.1982/83:100 Bilaga 7 160 Jag föreslår att får disponera 0,7 milj. kr. för egen upplysning ochinformation på drogområdet. Missbruket av narkotikautgör ett av samhällets största sociala problem. Det är förödande för dem detdrabbar och för deras anhöriga. Narkofika-missbruket med dess följdverkningarär ett hot mot solidariteten i samhället. Genom en nära koppling till denväxande organiserade och ekonomiska brottsligheten har missbruket i allt högreutsträckning fått konsekvenser för hela samhället. Tillgängen på narkotikaär stor. Heroinmissbruket som var ett storstadsfenomen förekommer ihela landet. Den illegala världshandeln med heroin är omfattande. De tvåsenaste årens rekordskördar i "Den gyllene triangeln" gör atttillgången kommer att öka ytterligare. Missbruket av centralstimulantia harminskat . ökar emellertid detta missbruk pänytt. Cannabismissbruket är det mest förekommande narkotikamissbruket ilaridet och har spridits till allt större grupper i samhället. Enligt utredningen omnarkotikamissbrukets omfattning (S 1977:04) finns det ca 10 000-14 000 personermed ett tungt missbruk. Enligt utredningens uppskattningar har ca 200 000ungdomar under 25 är prövat cannabis. Mellan 4 000 och 5 000ungdomar har enligt utredningen etl tungt narkotikamissbruk i denmeningen atl de antingen injicerar narkotika eller, oavsett intagningssätt,använder narkotika eller nästan . Utredningen har nyligenavlämnat sitt slutbetänkande (Ds S 1982:13). Utredningen har bl.a. lämnatförslag om hur missbrukets utbredning skall kunna följas kontinuerligt iframtiden. Narkotikamissbruk kanaldrig accepteras i vårt samhälle. beslutat att intensifierakampen mot narkotikamissbruket. En särskild har inrättats.Kommissionens uppgift är att ge regeringen underlag för en samordnadintensifierad kamp på olika nivåer mot narkotikamissbruket. Kommissionen harfått i uppdrag att arbeta skyndsamt och skall löpande lämna förslag om 1. insatser genominternationella organ i syfte att effektivt motverka världshandeln med narkotikan, 2. insatser genomtullväsendet som verksamt bidrar till att hålla narkotikan utanför landetsgränser, 3. insatser genompolisväsendet som syftar till att all illegal narkotikahantering i landetuppdagas och beivras, 4. åtgärder som syftartill att fängelser och andra institututioner blir narkotikafria miljöer. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 161 5. de lagstiftningsåtgärdersom behövs för att kampen mot narkotika skall kunna föras effektivt, 6. opinionsbildning genomskolor, militära förband, massmedia, frivilliga organisationer så att mångamedborgare kan engageras i kampen mot narkotika och i sina närmiljöer verka föratt all narkotika trängs ut, samt 7. ett statistisktinformationssystem så att vidtagna åtgärder kan utvärderas. Värd- ochrehabiliteringsfrågorna bereds i med samma tidsplan somgäller för kommissionen. Chefen för har under andrahuvudtiteln beräknat 15 milj. kr. för åtgärder inom olika områden motnarkotikamissbruket under /84. Regeringens målsättningär ett narkotikafritt samhälle .Denna målsättning har en stark förankring imedborgaropinionen, i de politiska partierna, i ungdomsorganisationerna ochövriga folkrörelser. För att nå målet etlnarkotikafritt samhälle mäste sådana faktorer angripas som ökar risken för attnarkotikamissbruket sprids bland ungdom. Sädana faktorer kan vara ensamhet,brist på social gemenskap, skolproblem, arbetslöshet och en kommersiellt styrdfritid. Den direkta kampen mot missbruket måste således förenas med ett arbeteför gemenskap, människovärde och solidaritet - en kamp mot de kommersiellakrafternas utnyttjande av ekonomiskt, socialt eller psykiskt utsatta grupper avmänniskor. Regeringens politik att återuppta arbetet på att garantera allamänniskor social trygghet har avgörande betydelse även i kampen motnarkotikamissbruket. Av särskilt stor betydelse är de åtgärder som regeringenvidtar för att minska ungdomsarbetslösheten. Insatser som syftar till attförbättra barns och ungdomars levnadsmiljö och uppväxtvillkor spelar ocksä enviktig roll. Den barn- och ungdomsdelegation som har inrättats kommeratt bli en väsentlig del i regeringens arbete på detta område. Polisens och tullensinsatser spelar en avgörande roll i kampen för att stoppa tillgången pånarkotika. För att minska narkotikatillgången är det också nödvändigt med eneffektiv lagstiftning. Det finns brister i narkotikastrafflagstiftningensom gör det svårt att straffa dem som organiserar och finansierarnarkotikahandeln. Regeringen avser att förelägga enproposition med förslag till ändringar i narkotikastrafflagen. För att minskaefterfrågan pä narkotika har informations- och attitydpåverkande insatser storbetydelse liksom värd- och rehabiliteringsinsatser för missbrukare. Genom Aktion mot drogersverksamhet har medvetenheten och engagemanget i narkotikafrågan ökat hos storagrupper i samhället. I arbetet för ett narkotikafritt samhälle spelarfolkrörelserna en avgörande roll. Det är främst folkrörelserna som kan skapaalternativ fill den passiviserande drogkulturen och erbjuda människor gemenskapoch ett aktivt deltagande i samhällsutvecklingen. 11 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 162 De internationellainsatserna har stor betydelse i kampen mot narkotikamissbruket. verkaraktivt i de olika internationella organisationerna för att fä det gemensammaarbetet mer aktionsinriktat. tillhör de största bidragsgivarna tillFN:s narkotikafond. beslöt regeringen att bevilja ett bidragmed 4 milj. kr. -avseende 1982 ärs verksamhet - till projekt med integrerad landsbygdsutveckling iopiumproducerande byar i och . har också lämnat ettårligt bidrag till narkotikafondens allmänna verksamhet. Under anslaget L 1beräknar jag . för detta ändamål. För att narkotikafondens verksamhetskall leda till en reell minskning av mängden illegal narkotika i världen krävsatt biståndsorganen i högre utsträckning tar del av och bygger vidare påfondens erfarenheter. Samarbetet inom mot narkotikamissbruketmäste intensifieras. Den s.k. Pompidougruppen genomför nu ett aktionsprogrammot narkotikamissbruket. Programmet omfattar bl.a. insatser inom polisens,tullens och narkomanvärdens områden. Detta arbete kan bli ett viktigt steg föratt få till stånd en närmare samverkan. mellan de europeiska länderna pä dettaområde. Inom sker ett omfattande samarbete. Vidett särskilt ministermöte beslöts att de gemensamma insatsernamot narkotikamissbruket skulle effektiviseras. Samarbetet intensifieras nuinom polisens och tullens områden liksom när det gäller informations- ochvärdfrågorna. Särskilda insatser görs mot cannabismissbruket i . Nordiska kontaktmannaorganet för narkotikafrågor,följer regelbundet utvecklingen inom och föreslär samordnade insatsermot missbruket. för alkohol- och drogforskning tar initiativtill samnordiska forskningsinsatser kring alkohol- och narkotikaproblemen ochmöjliggör ett erfarenhetsutbyte inom forskningsområdet. Barn- och ungdomsvård m.m. Syftet med samhälletsvärd av barn och ungdom är att främja en gynnsam utveckling och godauppväxtförhållanden för unga. Här är samhällets grundläggande insatser genoinbarnavårdscentralerna, barnomsorgen och skolan av slor betydelse. I arbetet med att skapa en mer barn- ochungdomsvänlig miljö bl.a. i bostadsområdena är aktiv medverkan frän företrädareför olika sociala verksamhetsgrenar liksom från ungdomsorganisationer och deboende själva av stor vikt. Fritidsverksamhet för barn och ungdomar ärbetydelsefull när det gäller att förebygga olika sociala problem. Bidrag harunder är 1982 lämnats från allmänna arvsfonden till ett stort antal projekt inombarn- och ungdomsområdet. Som exempel kan nämnas att Statens ungdomsråderhållit medel för Prop.1982/83:100 Bilaga 7 163 att genomföra fleraprojekt med och bland invandrarungdom. i längenomför i samråd med barnmiljörädet en försöksverksamhet med att förbättrabarns miljö. Verksamheten är uppbyggd kring kontaktkommittéer i länet. RäddaBarnen och och Skola har beviljats medel för att utarbeta ettutbildningspaket om barn-väld-video och TV. Vidare har tre invandrartätakommuner erhållit medel för att utveckla metoder för förebyggande arbete medinvandrarungdom. Verksamheten har utarbetats av statens invandrarverk i samrådmed kommunerna. Bidrag har ocksåbeviljats till ett landsting för att genomföra och dokumentera vissförsöksverksamhet med inriktning pä misshandlade barn och deras föräldrar.Vidare har regeringen beviljat medel ur arvsfonden för ett projekt som syftartill att i ökad utsträckning skapa förutsättningar för gymnastik och idrott förrörelsehindrade barn i . En barn- ochungdomsdelegation har tillsatts av regeringen. Delegationen skall vara ettsamordnande organ för barn- och ungdomsfrågor. I syfte att fä ökadkunskap inom aktuella problemområden har gett ut tvä skrifter.Ungdomens identitetsutveckling samt Att förebygga ungdomsarbetslöshetenssociala konsekvenser. för alkoholfrägor bedriver medstöd av allmänna arvsfonden försöksverksamhet med vissa fritidssysselsättningarför barn och ungdom m.m. Även medel frän departementets socialforskningsanslagA 3 går till forsknings- och utvecklingsarbete inom barn- ochungdomsvärdsområdet. I harunder skett överläggningar i en arbetsgrupp med representanterför justitie-och arbetsmarknadsdepartementen, ,, m.fl. angäende problemen med vissabarn och ungdomar som placeras i häkte. Arbetsgruppen överlämnade i september1982 en promemoria i vilken redovisas de åtgärder som vidtagits för att lösaproblemen med barn i häkte. Gruppen framhåller attden nya socialtjänstlagstiftningen innebär en begränsning av möjligheterna attförvara barn och ungdomar i häkte eller arrestlokal jämfört medbarnavårdslagen. Vidare har ett beslut av JO under är 1981 inneburit attförvaringen i häkte av barn som avvikit från institutioner och omhändertagitsav polisen minskat väsentligt. JO:s beslut och den förändrade lagsfiftningen harbl.a. redovisats i allmänna råd om LVU och i encirkulärskrivelse från lill samtliga kommuner. Genom en ändring avutlänningsförordningen (1980:377), som trädde i kraft , harinförts ett principiellt förbud mot intagning i kriminalvårdsanstalt, allmänthäkte eller polisarrest av barn under 16 är som tagits i förvar enligtutlänningslagen. En sädan intagning får inte ske utan synnerliga skäl. Vidareföreskrivs att minst den ene av barnets vårdnadshavare skall vistastillsammans med barnet. Även i övrigt bör man försöka hälla 1982/83:100 Bilaga 7 164 Särskilda lokaler föromhändertagande av barn och barnfamiljer enligt utlänningslagen har tagits i bruki . Kriminalvårdsstyrelsenhar kartlagt i vilken utsträckning små barn har intagits i häkte tillsammansmed modern när denna varit misstänkt för brott. Underförstå halvåret 1982förekom nio sådana fall. Förvaringstiden var som regel kort. En kommitté (S 1980:09)har i uppdrag att göra en förutsättningslös bedömning av hur de nuvarandeversamheterna inom den psykiska barna-och ungdomsvården (PBU/BUP),familjerädgivingen och annan verksamhet med liknande uppgifter, t.ex.socialtjänsten men även omsorgsverksamheten, bäst kan samordnas. En arbetsgrupp i kommer inomkort att lägga fram en rapport om stöd och hjälp till misshandlade kvinnor.Enligt vad jag har erfarit har arbetsgruppen bl.a. konstaterat att det föreliggerett behov av kunskap för alla de yrkeskategorier som kommer i kontakt medmisshandlade kvinnor och deras familjer. Behoven av kunskap gäller säväl självaproblemet, dess orsaker och yttringar, som vad inan kan göra och vart man kanvända sig för att fä hjälp vid kvinnomisshandel. Arbetsgruppen kommer attföreslå, att medel bör utgå för information och fortbildning av olikayrkeskategorier. Gruppen kommer vidare att föreslå en särskildförsöksverksamhet i syfte att finna bättre former för stöd och hjälp till misshandlade kvinnor. Jag föreslår i det följande att 1 milj. kr.anvisas för information och fortbildningsinsatser inom detta område. När detgäller forskning och försöksverksamhet på området kan vissa medel senare kommaatt anvisas för detta ändamål från departementets anslag A 3. Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Enligt senast tillgänglig statitik var antaletfosterbarn 1980 13 761, varav 1 961 ejvar omhändertagna för samhällsvård. 3 543 barn var nytillkomna under är 1980. Antalet barnhem inom fastställd barnhemsplanuppgick vid slutet av år 1981 till 127 med 1 243platser. Pä hemmen vårdades totalt 3 742 barn . Antalet platser vidsådana hem för vård eller boende som tidigare betecknats som ungdomsvårdssiwlorär ca 500 fördelade på 18 institutioner. Antalet vårdade elever den 31 december1981 var 746, varav 333 var placerade utom skola. har 296elever nyintagits, varav 249 pojkar och 47 flickor. Antalet nyintagna år 1980var 322. De vanligaste intagningsorsakerna var för pojkar förmögenhetsbrott,missbruk av narkotika, fordonstillgrepp samt aggression och våldshandlingar motperson. För flickor var de vanligaste intagningsorsakerna missbruk avnarkotika, förmögenhetsbrott, skolk, missbruk av alkohol och prostitution. Efterfrågan av vård pä ungdomsvårdsskola harminskat under är 1982, Prop.1982/83:100 Bilaga 7 165 vilket främst torde ha samband med införandel avny lagsfiftning. Antalet intagningar/inskrivningar enligt barnavårdslagen var308 . Motsvarande siffror för LVU undersamma tid var 225, vilket betyder en minskning med . Under de två förstakvartalen har ca 600 barn och ungdomar omhändertagits enligt LVU. Vården av alkohol- och narkotikamissbrukare Enligt en grundläggandeprincip i socialtjänstlagen (1980:620) skall vården och behandlingen utformas isamverkan med den enskilde. 1 de fall där värd utan samtycke är nödvändigt kanemellertid fr.o.m. ingripande ske enligt bl.a. lagen om värdav missbrukare i vissa fall (LVM). Bäde alkohol- och narkotikamissbrukare kanfä vård enligt LVM om de inte kan beredas vård i frivilliga former. Lagen förutsätter attvård enligt LVM primärt skall ges i institutioner som har huvudman ochär särskilt planerade för att ta hand om missbrukare. Enligt socialtjänstlagenskall landstingskommun och kommuner gemensamt upprätta en plan över behovet avhem för värd eller boende. Antalet platser för LVM-vård kan beräknas uppgå tilldrygt 1 500 är 1983. Fram fill den 1 oktober1982 hade ca 650 alkoholmissbrukare omhändertagits enligt LVM och placerats pånågot LVM-hem. LVM innebär att ävennarkotikamissbrukare kan omhändertas för vård utan samtycke. Under år 1982användes dock LVM i mycket begränsad utsträckning när det gällernarkotikamissbrukare. Fram till hade 23narkotikamissbrukare omhändertagits enligt LVM och placerats på något LVM-hem.Av dessa var 15 kvinnor. Jag vill erinra om attsocialberedningen (S 1980:07) bl.a. härtill uppgift att följa tillämpningen avLVM. har lämnat bidrag för utvecklings- ochutbildningsinsatser till olika huvudmän i syfte att utveckla LVM-vården. Sammanlagthar 2.9 milj. kr. Medlen skall användas förutvecklingsprojekt vid de behandlingsenheter som tar emot eller kommer att taemot missbrukare som omhändertagits för värd enligt LVM. Ansvaret för att utredabehovet av värd enligt LVM har övergångsvis lagts på kommunernas socialnämnder.Den 1 januari 1984 förs detta utredningsansvar över till länsstyrelserna.Denna nya uppgift kommer att kräva vissa utökade resurser vid länsstyrelsernasallmänna enheter. Medel för detta ändamål beräknas under civildepartementetshuvudtitel. Resurserna för de öppna och frivilligavärdformerna inom nykterhetsvården har successivt byggts ut. Den Ijuli 1982 fanns ca 120 alkoholpoliklinikeri 110 kommuner. Vid inackorderigshem fanns 1 755 platser. Jag räknar med' Prop.1982/83:100 Bilaga 7 166 att antalet platser i drift vid dessa hem vid1982 års utgång har ökat till 1990. Även den särskilda öppnavärden för narkotikamissbrukare är en viktig behandlingsresurs. Denna särskildaöppenvård-de s.k. värdcentralerna för narkotikamissbrukare - har byggts upp föratt fler missbrukare skall kunna näs med adekvata vårdinsatser. Fleravårdcentraler har utvecklat ett nära samarbete med akut- och korttidsvården.Samarbetet syftar till att öppenvården skall kunna få kontakt med missbrukarei akutvärdsskedet för att påbörja motivationsarbetet och planlägga denlångsiktiga behandlingen. Andra vårdcentraler erbjuder viss utbildning ocharbetsträning som vikfiga inslag i sin verksamhet. Vid år:;skiftet 1982/83 finns26 vårdcentraler. Familjevärden är ettviktigt komplement till institutionsvärden för missbrukare. I enlighet medfamiljevårdsutredningens förslag påbörjas en tvåårigförsöksverksamhet med utveckling av familjevårdsenheter. Varje familjevärdsenhetbestår av en grupp familjehem (5-15 familjer). För samordning mellan de olikafamiljehemmen svarar en särskild familjevärdskonsulent.