prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Med hänsyn härtill och fill atl etl genomförande av styrelsensförslag skulle medföra ökade anspråkpå statsmedel är jag inle beredd all biträda förslagel. 1982/83:100 Bilaga 13 37 Det kommunala förlustansvaret ifråga ombostadslån för småhus Bostadslån för sådanasmåhus som skall bebos av låntagaren (egnahem) beviljas endast om kommunen haråtagit sig alt, om förlust uppkommer på lånet, svara för förlusten intill ellbelopp som motsvarar av låneskulden vid förlusltillfällel, exkl. eventuellfördjupningsdel. Vid ombyggnad gäller bestämmelsen endasi om låneunderlagetöverstiger . Ordningen med ell kommunall förluslansvar underhela lånels löplid tillkom i samband med all kredilriskprövningenflyttades över lill kommunerna. Fram lill gällde alt förlustansvaretskulle omfatta även en eventuell fördjupad del av bostadslånet. Efter förslag iprop. 1976/77:122 beslutade (CU 1976/77:35, rskr 1976/77:310) dockall avskaffa kommunens ansvar för den fördjupade delen. Bosladsslyrelsen föreslår atl kommunensförluslansvar för egnahem skall ökas från av läneskulden vidförlusltillfällel och atl ansvaret skall omfatta ocksä eventuell fördjupad delav bostadslånet. För egen del vill jag anföra följande. Enfördjupning aktualiseras när botlenlånegivaren med ledning av fastighetenskredilvärde har bedömt att bottenlän inle kan beviljas med ell belopp sommotsvarar av låneunderiaget. Enligt min mening är del rimligt allkommunerna lar ell ansvar även för den fördjupade delen av bostadslånet. Den år1975 beslutade ordningen i denna del anser jag vara lämpligt avvägd. Jagförordar därför alt kommunernas ansvar för förlust pä bostadslånet ålerinförsför den fördjupade delen av lånet. Även beträffande det kommunala ansvaret fördel normala bostadslånet anser jag all den beslutade ansvarsfördelningenmellan slal och kommun är lämpligl avvägd. Vad bosladsslyrelsen har anfört isammanhanget ulgör enligt min mening inte tillräckliga skäl för atl nu ändraansvarsförhållandena i denna del. Jag är således inte beredd att biträdabostadsstyrelsens förslag att genereUt öka kommunens förlustansvar förbostadslån till småhus från 40 fill . Jag utesluter dock inle en förnyadprövning av frågan om den av styrelsen påtalade utvecklingen skulle förstärkasyllerligare. Del ankommer på styrelsen alt i så fall återkomma i frågan. Ändrade lånevillkor m. m. vid ombyggnad Bosladsslyrelsen har iförenklingssyfle föreslagit en rad ändringar av reglerna om bostadslån förombyggnad. Förslagen syftar till alt något minska det stora antalet särreglersom gäller vid olika typer av ombyggnadsälgärder. Bosladsslyrelsen erinrar isammanhanget om alt civilutskotlet (CU 1980/81:29) bl.a. framhöll detönskvärda i all en del av dessa särregler kunde avslås för atl lånesyslemelskall bli enklare alt hanlera. Vad utskottet anförde har givitregeringen till känna (rskr 1980/81:244). Även jag anser atl det ärangelägel all förenklingar görs i lånereglerna. n. en översyn av bostadslånereglerna 1982/83:100 Bilaga 13 38 i syfte alt förenkla dessa och göra reglerna merlättillgängliga. Bosladsslyrelsens förslag har ell sådant samband med defrågor som behandlas i översynen att slufiig ställning lill styrelsens förslaginle bör las förrän resultatet av översynen föreligger. Översynen beräknaskunna vara klar lill . Till frågan om lägsta belåningsbara kostnadi fråga om energisparålgärder återkommer jag vid min anmälan av anslagelB 17. Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. Konsumentskydd vid nybyggnad av småhus somupplåts med ägande-elter bostadsrätt På grundval av bl.a. ellförslag i prop. 1977/78:93 om riktlinjer för ansvarsfördelning inombostadsförsörjningen m.m. beslöt (CU 1977/78:28, rskr 1977/78:265)all kostnader för särskild kontroll och besiktning saml garanti och försäkringfår ingå i låneunderlaget för bostadslån avseende småhus som upplåts medägande- eller bostadsrätt. Civilutskotlet förordadei sill belänkande 1981/82:24 ell garanti- och försäkringsskydd som villkor förbostadslän vid nybyggnad av småhus som upplåts med ägande- eller bostadsrätt.Utskottet anförde all del bör ankomma på regeringen atl utforma de närmarereglerna för skyddet och alt en utgångspunkt härvid kan vara existerandegaranti- och försäkringsformer. villkor skall dock enligl utskollel varaall seriöst arbetande byggnadsföretag inte utestängs frän möjligheten attbygga statligt finansierade småhus. gav regeringen fill känna vadutskottet hade anfört (rskr 1981/82:238). Inom bostadsdepartementetutreds f. n. formerna för del garanfi- och försäkringsskydd som utskottet harförordat. Jag räknar med all kunna redovisa resultatet av detta arbete och minaställningstaganden i frågan . Del finns f. n. inlenågra ramar fastställda för bostadsbyggandet eller för beslut om bostadslån medundanlag för beslul om bostadslån för sädana förbättringar av boendemiljön sominle berättigar lill bidrag enligl förordningen (1975:129) om bidrag avstatsmedel lill förbättring av boendemiljöer. För sådana lån gäller en ram om35 milj. kr. för vart och etl av budgetåren 1982/83 och 1983/84 (prop.1981/82:100 bil. 16, CU 1981/82:24, rskr 1981/82:238). Bosladsslyrelsenfömlsälter atl del inte heller skall fastställasnågra ramar för långivningen i allmänhet. För boendemiljölånen förslår dockstyrelsen en ram på 35 milj. kr. för vart och etl av budgetåren 1983/84 och1984/85. I likhet med styrelsenanser jag all del inte finns anledning alt fastställa några ramar förbostadsbyggandet. Delta gäller såväl för statligt belånade Prop.1982/83:100 Bilaga 13 39 ny- och ombyggnader som för nybyggnad av bosläder sominle finansieras slafiigl. Beträffande fråganom ram för beslut om bostadslän för miljöförbättrande ålgärder vill jaghänvisa till vad jag kommer alt anföra vid min anmälan av anslagetB 9. Bidrag till förbättring av boendemiljön. föranslagsframställningen beräknade bosladsslyrelsen anslagsbelastningenför budgelårel 1982/83 lill 7040 milj. kr. och för budgelårel 1983/84 lill7510 milj. kr. Därefter har inom styrelsen ulförts vissa undersökningar ombl. a. hur läng lid i genomsnitt som förflyter från del all preliminärtlänebeslut meddelas till dess länet betalas ut och hur myckel som lånebeloppet islutligt beslul överstiger lånebeloppet i del preliminära beslulel. Med hänsyntill resultatet av dessa undersökningar kan utgifterna för budgetåren 1982/83och 1983/84 numera beräknas enligl följande. - lån till hus med hyres- och - lån till egnahem - län för boendemiljöåtgärder ' För /84 beräknas medel för insatslånunder anslaget B 13. Lån tillförvärv av bostadsrätt. Utgifterna för lånunder innevarande budgetär beräknas således komma all uppgå tilltotalt 7040 milj. kr., vilket är 760 milj. kr. mer än vad tidigare beräkningarutvisade. Del ökade medelsbehovel beror enligt vad jag har erfarit främst påatl bostadslån för hus med hyres- och bostadsrätlslägenheler har blivitslörre än vad de ursprungligen beräknades bli. För all inte utbetalningarna avlån under innevarande budgetår skall försenas kommer jag denna dag allföreslå alt de ökade utgifterna läcks genom alt del på tilläggsbudget II till statsbudgelenför innevarande budgetår anvisas ytterligare760 milj. kr. Under budgelårel1983/84 beräknas utgifterna för lån under della anslag uppgå lillsammanlagt 8055 milj. kr. Anslagsbelastningen beräknas således bli 545 milj.kr. högre än vad styrelsen har beräknat. Skillnaden förklaras i första hand av atlden senast gjorda beräkningen ulgår från högre genomsnittliga beloppför bostadslån. Dessutom har vissa justeringar gjorts i de 1982/83:100 Bilaga 13 40 antaganden om den tid som förflyter från del allpreliminärt beslul har meddelats lill dess lånet betalas ul. Av vad jag har anfört idel föregående om behovet av ytterligare medel för utbetalningar underinnevarande budgetår framgår all någon reservation pä anslaget inle tordeföreligga vid ingången lill /84. Med hänsyn härtill kommer detatl för /84 behövas ett anslag motsvarande beräknadeutbetalningar under det budgetåret. Med hänsyn lill den osäkerhet som råder vidutgiflsberäkning av della slag förordarjag emellertid atl anslaget /84 bestäms till 8 100 milj. kr. Hemställan Jag hemställerall regeringen föreslår alt 1. godkännavad jag har förordat i fråga om kommunalt förlustansvar på fördjupad del avbostadslån till småhus, 2. lill Lån tUlbostadsbyggande för /84 anvisa etl reservafionsanslag av . Räntebidrag m. m. 1981/82 Utgift 7214787831 1982/83 Anslag9000000000 1983/84 Förslag 10300000000 Från anslagel bekostasulgifter för räntebidrag enligl bosladsfinansie-ringsförordningen (1974:946,omtryckt 1980:329, ändrad senast 1982:641), bosladslånekungörelsen (1967:552,omtryckt 1973:534, ändrad senast 1982:640), förordningen (1977:332) om statligtslöd lill energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (upphävd 1980:334) samlför eftergift av ränlelän m.m. enligl ränlelånekungörelsen (1967:553, omtryckt1976:790, ändrad senast 1982:431). Frän anslagel bekostas även utgifter förersättning lill kommunerna enligl 33 § bosladslånekungörelsen (1962:537, upphävd1967:552). Vidare bekostas från anslaget utgifter för räntebidrag för vissalän, som har beviljats för atl anordna studentbostäder, enligl beslämmelsermeddelade . Räntebidrag enligtbosladsfinansieringsförordningen lämnas normall med belopp som motsvararskillnaden mellan den verkliga räntekostnaden för underliggande kredit ochbostadslån inom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ränta beräknad pädel urspmngliga beloppet av samma länedelar. I vissa fall lämnas dessutomräntebidrag fill låntagarens egen insats med ell belopp som motsvarar avlåneunderiaget för bostäder. Vid ombyggnad av flerbostadshus kan räntebidraglämnas för markkosl- 1982/83:100 Bilaga 13 41 nåder, även om de inle ingår i läneunderlaget. Dengaranterade räntesatsen fördel första året av låneliden varierar mellan 3,0 och beroende på länlagarkategori och tidpunktför arbetenas påbörjande. Dengaranterade räntan skall höjas på visst sätt. För hyres- ochbosladsrällshus och för gruppbyggda småhus lämnas räntebidrag även förtiden mellan färdigställandet och länels utbetalning. Räntebidrag lämnas även för hus medparilelslån eller nominellt lån enligt 1967 ärs bostadslänekungörelse. Vidare lämnas räntebidrag för hus färdigställda efter år1957 med statligt län enligl 1962, 1957 eller, i fråga om flerbostadshus, 1948års kungörelse, omlåntagaren inte har ränlelän. Ränlelån som avserliden efter utgången av efterges med undantag av sådanabelopp som motsvarar amorteringar på del statliga bostadslånet eller motsvarande län. Enligl 33 § bostadslänekungörelse ellermotsvarande äldre beslämmelser har en kommun räll att under vissafömtsättningar få ersättning av statsmedel med fyra femtedelar av vad kommunenhar erlagt för all läcka sådan förlust som har uppställ vid förvaltning avell allmännylligt förelag tillhörigt hus, vilket har uppförts, byggts om ellerförvärvats med slöd avbostadslån. Räntebidrag för lånlill energibesparande ålgärder lämnas i vissa fall med belopp som beräknasefter grunder liknande dem som gäller för räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen. Räntebidrag för vissa lån som har beviljats förstudentbostäder medges medbelopp som motsvarar skillnaden mellan fastställda annuiteter och den verkligaräntekostnaden. Ändrade räntebidragsregler vid ombyggnad Bostadsstyrelsenkonstaterar att räntebidrag vid ombyggnad lämnas enligl följande fyra olika principer. För lån lillsedvanlig ombyggnad av flerfamiljshus, energilån för flerfamiljshus ochbosladsanpassningslån lämnas räntebidrag för hela lånekostnaden oavsett lånens storlek. För småhus somupplåts med bostadsrätt eller hyrs ul på visst sätt lämnas räntebidrag för helalånekostnaden, om låneunderiaget överstiger . För småhus som bebosav låntagaren (egnahem) och radonlån lämnas räntebidrag för den del avlånekostnaden som avser lån som överstiger . För energilån föregnahem och miljölän för småhus lämnas inle räntebidrag. 1982/83:100 Bilaga 13 42 Bosladsslyrelsen anseratt delta medför alt lånesökandena, framför allt vad gäller småhus, ofta ärosäkra om vilka finansieringsvillkor som gäller. Olikheterna i regelsystemetmedför också avsevärda administrativa svårigheter för myndigheterna. Somexempel redovisar styrelsen att man vid en ombyggnad av småhus som omfattarbäde sedvanliga ombyggnads- och energibesparingsätgärder är tvungen all hanlerade båda lånetyperna separal. medför dubbelt administrativt arbete,samtidigl som blankettma-terialel och instruktionerna blir onödigt omfattande.Länesökanden erhåller tvä lånebeslul och aviseras för två olika lån, trots allhan/hon uppfattar åtgärderna som en enhet. Bosladsslyrelsen föreslårmol denna bakgrund alt ränlebidragsreglerna i möjligaste mån görs enhetliga. Styrelsen föreslår därföralt räntebidrag lämnas för hela lånekostnaden för samtliga lånetyper vad gällerflerfamiljshus saml hyres- och bosladsrätlslägenheter i småhus. Vidareföreslås att räntebidrag lämnas för kostnader för lån som överstiger 25000 kr.vad gäller småhus som ägs och bebos av låntagaren (egnahem). Förslagen innebär följande: För sedvanlig ombyggnadav småhus som inte skall bebos av sökanden lämnas räntebidrag även omlåneunderiaget understiger . För energilån för egnaheminförs räntebidrag för den del av länet som överstiger . För radonlån förflerfamiljshus införs räntebidrag även för de första . För miljöbidragslån försmåhus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt införs räntebidrag. Styrelsenär dock tveksam till om del kan förekomma några ärenden av delta slag. För miljölån tillflerfamiljshus och till småhus som upplåts med hyres-eller bostadsrätt införsräntebidrag för hela lånekostnaden. För bosladsanpassningslåntill egnahem bortfaller räntebidraget för de första . Styrelsen beräknar atl deföreslagna ändringarna medför ökade budgetbelastningar på ca 20 milj. kr. fören årgång av lånens löplid. Styrelsen framhåller att destatsfinansiella effekterna av förslagen är svårbedömda vad gäller miljölånen.På gmnd av de nuvarande lånevillkoren utnyttjas låneformen i ringaulslräckning. Under /82 utnyttjades endast 8,2 milj. kr. avramen om 35 milj. kr., trots atl åtskilliga projekt är aktuella. Om denföreslagna förbätlringen av ränlebidragsreglerna får till följd atl hela ramenför långivningen, f. n. kr., utnyttjas, medför detta ca 12 milj. kr.i utökad ränlebidragsgivning. Enligl nuvarande reglerlämnas ocksä räntebidrag för liden från del all ell projekt färdigställs tilldel atl bostadslånet betalas ul, s. k. retroaktivt 1982/83:100 Bilaga 13 43 räntebidrag, vid ny- och ombyggnad av hyres- ochbostadsrätlslägenheler och vid nybyggnad av gruppbyggda småhus som skall säljaslill dem som skall bebo husen. Det retroaktiva räntebidraget beräknas medutgångspunkt i det schablonmässigt beräknade låneunderiaget även i de faU därhuset är produktionskostnadsbelånal. Vidare beräknas räntebidraget på helalåneunderlaget oavsett länlagarkategori och därmed låneandel. I båda dessa fall ärdella en avvikelse frän de regler som gäller för räntebidraget från liden däbostadslånet har betalats ut. Styrelsen anser all della medför etl avsevärtmerarbete hos länsbostadsnämnderna. Mot denna bakgrundföreslår styrelsen all retroakfivt räntebidrag skall beräknas på lånen inom delfaktiska låneunderlaget och lämnas lill räntekostnader för län upp till denövre lånegräns som gäller för resp. länlagarkategori. Effekterna av deföreslagna ändringarna för låntagaren varierar givetvis dels beroende på omproduktionskoslnadsbelåning kan lillämpas i ärendet, vilket generellt inte ärfallet i ombyggnadsärenden, dels beroende på länlagarkategori. Styrelsen anseratl förslaget fär störst effekt vid nybyggnad av produklionskostnadsbelänadehyres- och bostadsrätlslägenheler. Utgifterna under anslagetuppgick under /82 lill 7215 milj. kr., vilket innebar en ökningmed 2188 milj. kr. i förhållande lill budgelårel 1980/81. Utgifterna för debåda budgetåren fördelas på följande säU. 1980/81 1981/82 RäntebidragEftergift av ränlelån Ersättning tillkommuner för förvaltningsförluster Av den totalaanslagsbelastningen, 7 215 milj. kr., utgjorde 810 milj. kr. retroaktivträntebidrag avseende ränteutgifter under liden från del all ell flerbostadshusfärdigställs och lill del all bostadslånet betalas ul. Utgifterna för budgelårel1982/83 beräknar styrelsen fill 9080 milj. kr., jämfört med budgeterade 9000milj. Styrelsen beräknaranslagsbelastningen för budgelårel 1983/84 lill 10695 milj. kr., dvs. en ökningmed 1695 milj. kr. jämfört med anslagel för /83. Vid beräkningarna harstyrelsen tagit hänsyn till ökad anslagsbelastning lill följd av alt en nyårgång lägenheter kommer in i räntebidragssyslemel och lill förändringar iränlebidragsvolymerna för äldre lägenheter i systemet. De senare utgörs avökade bidrag på gmnd av konverteringar av boltenlån och av minskade bidrag pågmnd av normala och extra uppirappningar av de garanterade räntorna. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 44 Ändrade ränlebidragsregler m. m. vid ombyggnad Bosladsslyrelsenföreslär vissa ändringar av nuvarande ränlebidragsregler, främst i syfte atl göra reglernavid ombyggnad mer enhetliga. Styrelsenföreslär all, vid sedvanlig ombyggnad av småhus som inle skall bebos avlåntagaren, räntebidrag lämnas även om låneunderiaget inle uppgår till . Vidare föresläs atl för radonlån lill flerfamiljshus räntebidrag införs även för de första . Förbosladsanpassningslån lill egnahemföreslås räntebidraget bortfalla för de första . Beträffande energilänför egnahem föreslås räntebidrag för den del av länet som överstiger25000 kr. En fömtsättning förall ell regelsystem skall vara lätt tillgängligt för allmänheten ochlätt all tillämpa för myndigheterna är givetvis all reglerna görs så enhetliga som möjligt. Mol bl.a.denna bakgrund pågår som jag har nämnt vid min behandling av anslaget B 3. Lån tillbostadsbyggande inom bostadsdepartementeten översyn av bosladsfinansieringsförordningen. Styrelsens förslag vad gäller räntebidrag för sedvanligombyggnad av småhus som inle skallbebos av låntagaren, räntebidrag för radonlån för flerfamiljshus och räntebidrag för bosladsanpassningslån bör enliglmin mening behandlas i anslutninglill denna översyn. Till frågan om räntebidrag för bosladsanpassningslån ålerkommer jag vid min behandling avanslagel B 8. Viss bosladsförbätlringsverksamhet m. m. Även om ettregelsystem skall vara så enhetligt som möjligt, finns det dock områden därsakliga olikheter kan vara motiverade. Jag tänker då närmast påränlebidragsreglerna för lån lill sedvanlig ombyggnad av småhus och förenergilån lill egnahem. Skillnaden beror främst på all de ökade kapitalkostnader somuppstår lill följd av energilån väl kan förräntas genom denenergibesparing som erhålls. Jag är således inte beredd atl biträda styrelsens förslagalt införa räntebidrag för den del av energilånen lill egnahem som överstiger . Beträffandebostadslån för sådana förbättringar av boendemiljön som berättigar lillbidrag enligt förordningen (1975:129) om bidrag av statsmedel till förbättring av boendemiljöer,miljöbidragslån, föreslär styrelsen alt räntebidrag införs även förprojekt som innehåller småhus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt.Styrelsen föreslår vidare alt räntebidrag införsför hela lånekostnaden även för bostadslån för sådana förbättringar avboendemiljön som inte berättigar lill statliga bidrag. Jag är inte bereddatl biträda styrelsens förslag på dessa punkter och återkommer tilldessa frägor vid min behandling av anslagel B 9. Bidrag till förbättring av boendemiljön. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 45 Bosladsslyrelsen harocksä foreslagit ändringar av reglerna för det räntebidrag som i vissa faUlämnas för liden från det att ett projekt färdigställs lill del attbostadslånet betalasut, s.k.retroaktivt räntebidrag. Styrelsens förslag innebär att reglerna för detretroaktiva räntebidraget i slort sett jämställs med de regler som gäller fördet normala räntebidraget. Effekterna av förslaget varierar beroende dels päägarkategori, dels på om produktionskoslnadsbelåning kan lillämpas förprojektet eller inle. Styrelsens förslag kanmedföra ändringar i kostnadsneutraliteten mellan de olika låntagarkategoriema. Förslagelbör enligt min mening ses i etl slörre sammanhang och bör därför vila iavvaktan på bostadspolitiska utredningens (Bo 1982:02) arbete. Anslaget för /84 Belastningen påräntebidragsanslaget har ökat relafivt kraftigt under senare är. berordels pä den historiskt sett högre räntenivån , dels pä all varjeny årgång bostäder, som kommer in i syslemel, medför betydligt ökaderäntebidragsutgifler. En ny årgång bosläder av nuvarande storlek medför vidnuvarande räntenivå en utgiftsökning om ca . Av della belopp ärca . etl engångsbelopp som avser retroaktiva räntebidrag förtiden mellan husels färdigställande och bostadslånets utbetalning. Samtidigtmedför konverteringar av äldre bollenlån en yllerligare utgiftsökning på ca 210milj.kr. under /84. De normala ärligauppirappningarna av de garanterade räntorna medför under /84minskade ulgifter pä anslagel om totalt ca 520 milj. kr., medan de beslutadeextra uppirappningarna medför minskade utgifter på anslagel med totalt ca 930milj. Ränlebidragsanslagetpåverkas av ändringar i det allmänna ränteläget. En ändring av räntenivån per den skulle medföra en ändring av anslagsbelastningen /84 med ca 800 milj. kr. Tolall omfattarräntebidragssyslemel ca I 800000 lägenheter som upplåts med hyres- ellerbostadsrätt. Av dessa har ca 300000 beviljats lån enliglbosladsfinansieringsförordningen. Antalet lägenheter iegnahem som omfattas av räntebidragssyslemel uppgår lill ca 600000. Av dessahar ca 300000 beviljats län enligl bostadsfinansieringsförordningen, dvs.tillkommit . har fattat beslut om atträntesubventionerna till egnahem byggda skall upphöra är 1984. Som jag haranfört vid min behandling av anslagel B 3. Lån till bostadsbyggande harbostadsstyrelsen genomfört en undersökning i fråga om liden mellan lånebeslulsaml låneulbelalning och i fråga om ändringar Prop.1982/83:100 Bilaga 13 av lånebelopp mellan preliminärt och slulfigt beslut ilåneärenden. Denna undersökning har resulterat i att bosladsslyrelsennumera beräknar anslagsbehovet för budgetåren 1982/83 och 1983/84 enliglföljande. -utgift /82 resp. 1982/83 -utgift /82 resp. 1982/83 ' Inkl. ersättning till kommuner förförvaltningsförluster. ' De extra uppirappningarna resulterar också i ökadeamorteringar. Jag delar styrelsensbedömning av anslagsbelastningen för budgetåren 1982/83 och 1983/84. Med hänsyn lillden osäkerhet som råder vid anslagsberäkningen bör anslagel för /84 avrundasfill 10300 milj. kr. Under /84beräknar jag således all av de totala räntesubventionerna kommer atl lämnas tillhus med lägenheter med lån enligtbostadsfinansieringsförordningen. Hyres- och bostadsrättshusens andel av detotala räntesubventionerna beräknas uppgå lill . Jag hemställer atl regeringen föreslår all lillRäntebidrag m.m. för . ''84 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 13 47 1981/82 Ulgift 123803176 1982/83 Anslag 100000000 1983/84 Förslag 100000000 Från anslagelbekostas utgifter för eftergift av hyresförlusllän enligl förordningen (1976:260) om hyresförlustlån (ändrad senast 1982:540). Ansökningar omeftergift m.m. prövas av länsbostadsnämnden. Regeringen beslutar i de fall då låntagarengör anspråk på avvikelser från normalvillkoren. I vissa fall kan vidare regeringen, efter ansökan av kommunen, medge att det länebelopp som inte eftergesfår övertas av kommunen som ell särskill hyresförlusllän. Under budgetåret1981/82 beviljades ansökningar om eftergift av hyresförlustlän till ett belopp av 124 milj.kr. Totalt har intill utgången av nämndabudgetär beviljats 576 milj. kr. i sådana eftergifter. Beslul om hyresförlustlänhar t.o.m. /82meddelats lill etl totalt belopp av 1645 milj. kr. S.k. särskilda hyresförlusllän harbeviljats lill ell beloppav 72 milj. kr., varav 9 milj. kr. under /82. Vid utgången /82 ulestod ett belopp i hyresförlustlän pä 640 milj. kr.