prop · G603160 · 1982-12-31 00:00:00 — om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m.; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att kyrkofondens styrelse skallfå besluta om bidrag till bl. invandrarnämnd och denpraktiska prästutbildningen vid pastoralinstituten. Regeringen föreslås fåbesluta om inrättande av stifts- och kontraktsadjunktstjänster samt om anslagtill bl. a. biträdeshjälp åt biskoparna och fortbildningskurser för präster ochkyrkomusiker. Vidare föreslås att ur kyrkofonden skall få bestridas vissalönekostnader m. m. vid ömskplning pch pmplacering av församlingspräster pchkyrkomusiker. Förslag läggs också fram om fördelningen mellan pastorat ochskola av den allmänna löneavgiften för kyrkomusiker med fyllnadstjänstgöring iskolan och om delegering till domkapitlen av regeringens beslutanderätt ifråga om stiftens indelning i kyrkomusikerdistrikt. 1 1982/83. 1982/83:160 2 Närvarande: Statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , R. ,, . Proposition om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. Kyrkofonden bildades av prästlönefonder och andrakapitaltillgångar för avlöning av präster. Till en början användes fondenuteslutande till kostnader för avlöning och pension åt församlingspräster.Kyrkofondens uppgifter har successivt utökats. Dess viktigaste uppgift ärnumera att svara för en ekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner. Ett nyttsystem för ekonomisk utjämning mellan de kyrkliga kommunerna via kyrkofondenhar genomförts fr. o. m. . Systemet ersätter både det tidigareskatteutjämningssystemet för kyrkliga kommuner och den tidigare inomkyrkligautjämningen via kyrkofonden av pastoratens kostnader för präst- och kyrkomusikerlöner.Kyrkofonden har fått en särskild styrelse. Enligt 6 § lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader(omtryckt 1982:379) betalas ur kyrkofonden 1. sådan kostnad för avlöningsförmånertill präst som regeringen och bestämmer, 2. kostnad för pensionsförmån åt prästeller efterlevande till präst enligt bestämmelser som regeringen meddelar ellerenligt avtal samt för försäkringsförmån som utgår för präst eller annankyrkomusiker än skolkantor enligt statlig grupplivförsäkring, 3. förvaltningskostnad enligtregeringens och bestämmande för stiftsnämnd och boställsnämnd samtför departement eller myndighet där kyrkliga frågor handlägges. 1982/83:160 3 4. annan kostnad för kyrkligverksamhet enligt regeringens och bestämmande, 5. anslag till extra utgifter med ettav regeringen och bestämt belopp för år, vilket efter regeringensbestämmande får användas till kyrkliga ändamål. Urkyrkofonden betalas även allmänt, särskilt och extra utjämningsbidrag till dekyrkliga kommunerna enligt närmare bestämmelser i nämnda lag och beslut avkyrkofondens styrelse. har också till uppgift att inom en avregeringen fastställd ekonomisk ram ge bidrag till vissa av gPdkändarikskyrkliga ändamål (prpp. 1981/82:158, KU 28, rskr 309 Pch prop. 1982/83:66, KrU16, rskr 93). I detföljande redovisas förslag om nya tjänster och andra frågor om anslag urkyrkofonden. Vidare behandlas frågan om vissa kostnader för arbets-vårdsåtgärderför präster och kyrkomusiker. Dessutom tar jag upp ett par frågor som gäller kyrkomusikerorganisationen. Vissa anslag ur kyrkofonden m. m. 2.1 Kostnader för rikskyrklig verksamhet m. m. Ur kyrkofonden utgår f. n. bidrag för olika rikskyrkligaändamål. Bidrag utgår dels för verksamhet som bedrivs inom s.k. fria sektor, dels för kyrkans lagreglerade verksamhet på riksplanet. I frågaom större delen av kyrkofondens utgifter för dessa ändamål gäller att riksdagenendast har godkänt ändamålen. Regeringen beslutar närmare omvillkoren för och storleken av bidragen. Ett exempel på sådana ändamål är detreformerade kyrkomötet. Ett annat exempel är den praktiska prästutbildningen vidpastoralinstituten, för vilken bidrag utgår till svenska kyrkansutbildningsnämnd med belopp som regeringen bestämmer . Fr. o. m. år1983 får bidrag också utgå till vissa av godkända ändamål efterbeslut av kyrkofondens styrelse inom en av regeringen fastställd ekonomisk ram.Dessa bidrag avser sådan verksamhet som bedrivs inom s. k. friasektor. 1983 årskyrkomöte har hos regeringen anhållit att medel får utgå ur kyrkofonden för enutredning om bekännelse (mot. 1983:70, EU 16, kskr 43).Bakgrunden till framställningen är en motion som väcktes vid kyrkomötet. Idenna föreslogs att kyrkpmötet skulle begära att centralstyrelsen i samråd medläronämnden och med beaktande av vad i motionen sagts om uppläggning ochgenomförande låter utarbeta förslag till en innehållsbestämning av begreppet "evangeliskt-lutherskttrossamfund" enligt 1 § lagen (1982:942) om . Vidareföreslogs att kyrkomötet skulle begära regeringens medgivande att kyrkofondsmedelfår disponeras för bestridande av kostnaderna för nämnda arbete. Evangelisationsutskottetframhöll att de befintliga kyrkliga utredningarna inte kan belastas med det nyaprojektet. 1982/83:160 4 Till styrelsen för i utlandet (SKUT) utgårur kyrkofonden f. n. dels 25 bidrag om vartdera . för budgetår föravlöning av präster som är anställda i styrelsens tjänst i utlandet, dels fembidrag om vartdera . för avlöning av icke prästvigda tjänstebiträdenvid utlandsstationerna. Vidare utgår bidrag för sekreterare hos styrelsen m. m.med belopp spm fastställs av kyrkofondens styrelse. 5Af/7"anhåller att varje lönebidrag räknas upp enligt tidigare tillämpade principersamt att retroaktivt bidrag får utgå enligt tidigare tillämpade principer. Biskopsmötetoch har fr. o. m. den 1januari 1983 inrättat stiftelsen invandrarnämnd. a. till uppgift att vara ett samprdnande organ för invandrararbetesamt ta initiativ till åtgärder som främjar invandrarkyrkornas verksamhet iSverige och verka för invandrarnas anpassning i samhället och i svensktkyrkoliv. anhåller att kyrkofondens styrelse skall få beslutaom bidrag ur kyrkofonden till nämndens verksamhet. Med anledning av kyrkomötets skrivelse angåendekostnaderna för en utredning om bekännelse vill jag framhålla följande.I kostnaderna för det reformerade kyrkomötet ingår förutom kPStnader förlokaler och ersättning till kyrkomötets ledamöter och kanslipersonal m. m. ävenkpstnader för sådan mera omfattande utredningsverksamhet som kan komma attbehövas innan kyrkomötet beslutar om kyrkliga kungörelser inom sitt lagregleradeansvarsområde. En utredning om bekännelse är ett exempel påsådan utredningsverksamhet. Andra sådana exempel kan vara nya utredningar omkyrkohandboken eller psalmboken. Kpstnaderna kyrkohandbokskommittéoch psalmkommitté, vilka båda är tillkallade av regeringen, bestridsgenom förskott ur kyrkofonden. Om det utredningsarbete som bedrivs av dessakommittéer skulle övertas av kyrkomötet blir kostnaderna förarbetet alltså att hänföra till kpstnader för kyrkpmötet och bör därigenomkunna bestridas ur kyrkofonden. En särskild fråga är arbetet med en ekumeniskpsalmbok. Även kostnader för detta arbete kan bestridas ur kyrkofonden, dPckendast andel i kostnaderna. Anslag ur kyrkpfonden förkyrkomötet utgår enligt beslut (prop. 1981/82:192, KU 1982/83:2, rskr20) med belopp som regeringen bestämmer för varje budgetår. Frågor omfinansiering ur kyrkofpnden av utredningar inom kyrkomötets ansvarsområdebehöver därför inte underställas . Spm jagtidigare har nämnt utgår fr. o. m. bidrag ur kyrkofonden till olikarikskyrkliga ändamål inom fria sektor efter beslut avkyrkofondens styrelse. Enligt min mening bör man sträva efter att så 1982/83:160 5 mycket som möjligt samordna bidragsgivningen urkyrkofonden till sådan rikskyrklig verksamhet som inte är lagreglerad. Jag har förut nämnt att bidrag ur kyrkofonden enligtriksdagens beslut utgår till den praktiska prästutbildningen vidpastoralinstituten med ett av regeringen bestämt belopp. Enligtmin mening bör de årliga bidragen för ändamålet i fortsättningen beslutas av kyrkofondensstyrelse. har redan till uppgift att beslutaom bidrag ur kyrkofonden till SKUT, med undantag för lönebidrag till prästersom är anställda i styrelsens tjänst i utlandet och till icke prästvigdatjänstebiträden vid utlandsstationerna. Fr. o. m. bör kyrkofondensstyrelse få besluta om bidrag även till de sistnämnda ändamålen. bör regeringen besluta om storleken av dessa lönebidrag. Jag tillstyrker att ur kyrkofonden skall få utgå bidrag tilldet invandrararbete som bedriver genom invandrarnämnd.Kyrkofondens styrelse bör få besluta pm bidrag också för detta ändamål. Liksom för övrig bidragsgivning till rikskyrkligverksamhet som beslutas av kyrkofondens styrelse bör i fråga om de nuföreslagna ändamålen gälla att bidrag får beslutas inom den av regeringenfastställda ekonomiska rarnen. 2.2 Kostnader för inrättande av vissa tjänster I de olika stiften får, utöver förste stiftsadjunkter ochkontraktsadjunkter för finskspråkiga, fr. o. m. innevarande budgetår finnasanställda följande antal förste stiftsadjunkter samt stifts- och kpntraktsadjunkter. Prop.1982/83:160 6 Fyra av stiftsadjunkterna i stift är placerade vidärkebiskopens kansli. Domkapitlen i och anhåller att få inrättaen ny stiftsadjunktstjänst i resp. stift. Innehavaren av den föreslagnatjänsten i skulle ha till uppgift att arbeta med själavårds-och familjefrågor. Den nya stiftsadjunkten i stift skulle bistådomkapitlet med fortbildningsarbetet bland präster. i anhåller vidare att få inrättaytterligare en kontraktsadjunktstjänst, avsedd för Vikbolands och Hammarkindskontrakt. Spm mptivering anges den stpra skärgården och fritidsbefolkningen ikontraktet. Kammarkollegiet avstyrker bifall till framställningarna. Förste stiftsadjunkter för finskspråkiga För kyrklig verksamhet bland finskspråkiga personer iSverige finns anställda åtta förste stiftsadjunkter. En av dessa är anställdvid ärkebiskopens kansli och har ansvaret för den övergripande planeringen ochsamordningen av svenska-kyrkans verksamhet bland finskspråkiga. Av de övriga ären anställd i stift, en i med skyldighet atttjänstgöra även i stift, en i stift med skyldighet att tjänstgöraäven i , en i stift, en i , en i Lundsstift och en i . allmänna kyrkomöte har anhållit om inrättande avytterligare två förste stiftsadjunktstjänster att tilldelas ochStockholms stift (mot. 1982:13 och 59, 2TU 4, kskr 2). Förslagettillstyrks av domkapitlen i och . Kammarkollegiet har intenågot att erinra mot bifall till framställningen. Konsulenter för andlig vård vid sjukhus anhåller att i varje stiftskall få inrättas en arvodesbefattning som konsulent för andlig vård vidsjukhus. För dessa konsulenter föreslås gälla samma bestämmelser som förkonfirmandkonsulenter. diakoninämnd biträder förslaget. har regeringen inhämtat medgivande attur kyrkofonden få bestrida kostnaderna för varje ny stifts- eller kontraktsadjunktstjänst.Enligt min mening är det en mindre ändamålsenlig ordning att låta antaletstifts- och kontraktsadjunktstjänster vara bundet av riksdagsbeslut. 1 ställetbör regeringen ha frihet att själv bestämma om inrättandet av nya stifts- och Prop.1982/83:160 7 Detsamma bör gälla i fråga omarvodesbefattningar SPm konsulent för kyrkliga ändamål i stiften, t. ex. förandlig vård vid sjukhus. Jag föreslår alltså att regeringen inhämtar riksdagensmedgivande att ur kyrkofonden får bestridas kostnader för ytterligare tjänstersom stifts-eller kontraktsadjunkt och arvodesbefattningar som konsulent förkyrkliga ändamål i stiften. Jag vill emellertid framhålla att regeringen börvara restriktiv med att inrätta nya tjänster och därmed åstadkomma en permanenthögre belastning på kyrkofpnden. 2.3 Kostnader för vissa kyrkliga ändamål Kpstnader för vissa utredningar Kammarkollegiet har anmält att följande beloppförskottsvis har utgått ur kyrkofonden för bestridande av kpstnader förutredningar på det kyrkliga området, vilka har avslutat sin verksamhet. Utredningen om konfessionell del av den praktisk-teologis- 28 709:98 ka utbildningen för blivande präster i Utredningen om praktisk-teologisk utbildning för blivande 15 390:20 präster i Kammarkollegiet föreslår att kostnaderna för utredningarnaskall stanna slutligt på kyrkofonden. För innevarande budgetär har anvisats ett anslag av . för biträdeshjälp åt biskoparna. Ärkebiskopen har pä uppdrag avbiskopsmötet anhållit att samtliga biskopar får heltidsanställda sekreterare. Biträde vid handläggning av kyrkliga ärenden Med stöd av 6 § lagen om kyrkliga kostnader utgår urkyrkofonden anslag för anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkligaärenden inom . Anslaget har fastställts isänder. För innevarande budgetår är anslaget uppfört med . Sedan budgetåret 19. '53/54 utgår ett årligt anslag urkyrkofonden för studiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och föranordnande av teologiska fortbildningskurser för präster. Ur anslaget bestridsfr. o. m. /79 även kostnader för arbetsledarutbildning förkyrkoherdar. Anslaget är nu uppfört med . 1982/83:160 8 Domkapitlen har för ifrågavarande ändamål räknat med ettmedelsbehov av . för /84. Vidare har svenska kyrkansutbildningsnämnd räknat med ett medelsbehov av . för utbildning av handledareför arbetsledarutbildning för kyrkoherdar. /77 utgår ett årligt anslag urkyrkofonden för anordnande av fortbildningskurser för kyrkomusiker. Anslaget ärinnevarande budgetår uppfört med . Domkapitlen räknar för ifrågavarande ändamål med ettmedelsbehov av . för /84. Jag biträder förslaget att kostnaderna för de avkammarkollegiet angivna utredningarna på det kyrkliga området får stanna påkyrkofonden. Jag anser vidare att anslaget till biträdeshjälp åt biskoparna börhöjas så att varje biskop kan få tillgång till minst en halvtidsanställd skrivhjälp.Anslaget för biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden behöver ocksåräknas upp med hänsyn till ökade lönekostnader. Anslagen till fprtbildningskurserför präster och kyrkomusiker bör däremot för nästa budgetår utgå medoförändrade belopp. Höjningenav anslagen för de angivna ändamålen kommer att medföra en ökning avkyrkofondens utgifter med mindre än en tiondels procent. I likhet med vad jagförut har anfört i fråga om antalet stifts- och kpntraktsadjunktstjänster anserjag att det saknas skäl att låta stprleken av bidragen till de förut angivnakyrkliga ändamålen vara bunden av riksdagsbeslut. Regeringen bör lika väl somkyrkofondens styrelse ha frihet att besluta om bidrag till ändamål somriksdagen har godkänt. Jag föreslår därför att ur kyrkofonden liksom hittillsfår bestridas kostnader för följande ändamål. Av regeringen beslutade utredningar på det kyrkligaområdet Biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inomcivildepartementet Fortbildningskurser för präster och kyrkomusiker Det bör ankomma på regeringen att för varje budgetår bestämmastorleken av bidragen till de angivna ändamålen. Prop.1982/83:160 9 2.4 Reseersättning åt finskspråkiga präster har medgett att ur kyrkofpnden får bestridasresekostnadsersättning och traktamente vid resor som finsktalande prästföretar på grund av kyrkliga förrättningar bland finskspråkiga i det stift därprästen tjänstgör (prop. 1974:40, KrU 12, rskr 184). Vidare har regeringen medgett att förste stiftsadjunkteroch pastoratsadjunkter för finskspråkiga, vilka deltar i konferenser förfinskspråkiga präster utanför sitt tjänstgöringsområde, för högst fyra resorper år får resekostnadsersättning och traktamente som för tjänsteresa. i föreslår att även annanfinsktalande präst skall få rätt till resekostnadsersättning och traktamentesom för tjänsteresa vid deltagande i av vederbörande stiftsadjunkt förfinskspråkiga anordnade konferenser . Kammarkollegiet tillstyrker förslaget. Kollegietförutsätter därvid att ersättning endast kommer att medges präst som anvisatsarbetsuppgifter bland finskspråkiga. Jag ansluter mig till förslaget. Jag föreslår därför attur kyrkofonden får bestridas kostnader för reseersättning åt finsktalande prästersom deltar i kyrkliga konferenser för finsktalande utanför sitttjänstgöringsområde. Det bör ankomma på regeringen att meddela de föreskriftersom behövs. 2.5 Anslag ur kyrkofonden till extra utgifter Enligt 6 § lagen om kyrkliga kostnader utgår urkyrkofonden anslag till extra utgifter med ett av regeringen och riksdagenbestämt belopp för år. Anslaget, som för det kyrkliga området motsvararanslagen till extra utgifter under statsbudgetens särskilda huvudtitlar, ärinnevarande år uppfört med . Under nästa budgetär uppkommer bl. a.kostnader för deltagande i Vll:egeneralförsamling. Anslaget till extra utgifter bör därför fr. o. m. nästabudgetår räknas . 2.6 Vissa lönekostnader m. m. vid omskolning ochomplacering av församlingspräster och kyrkomusiker För att bestrida kostnaderna för omskolning ochomplacering av kommunalt anställd personal med statligt reglerade löner hartidigare efter beslut av statens arbetsmarknadsnämnd kunnat anlitas detsärskilda statliga anslaget till lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering. Anslaget har kunnat användas också för präster och kyrkomusiker iförsamlingstjänst, vilka ju innehar statligt reglerade tjänster. Enligt statsmakternasbeslut (prop. 1981/82:100 bil. 11 p. F8och F9. AU 19, rskr 262) är emellertidanslagets användningfr. o. m. begränsad till arbetstagarehos staten 1982/83:160 10 (se 1 § förordningen 1979:518 om arbetshandikappade istatligt reglerad anställning, ändrad 1982:1268). Det har förutsatts att arbetsvårdsåtgärderför bl. a. kommunalt anställda med statligt reglerade tjänster skall ombesörjasav huvudmännen själva. Kostnader för sådana åtgärder som det här kan bli fråga omför en församlingspräst eller kyrkomusiker kan emellertid i vissa fall blibetungande för ett enskilt pastorat. Domkapitlen, som har arbetsgivaransvar förpräster och i viss utsträckning även för kyrkomusiker i stiften, kan därför avekonomiska skäl tveka om att besluta om arbetsvårdsåtgärder som i och för sigär önskvärda. För att möjliggöra arbetsvärd i vissa förekommande fallför präster och kyrkomusiker föreslår jag att medgivande inhämtastill att ur kyrkofonden får bestridas kostnader för avlöningsförmåner,utbildning m. m., när en församlingspräst eller kyrkomusiker till följd av ett arbetshandikappinte kan beredas en lämplig anställning inom gällande organisation och därförmåste sjukpensioneras, om inte omskolning eller någon annan form av arbetsvärdkommer till stånd. Kyrkofondsmedel bör få användas endast efter omplacering. Debör få användas för åtgärder som kan leda till anställningar inom samtligasektorer av arbetsmarknaden. Medel ur kyrkofonden för nu föreslagna ändamål böri det enskilda fallet endast få användas övergångsvis till dess att frågan omanställning har lösts på ett mer slutgiltigt sätt. Det bör ankomma påregeringen att meddela närmare föreskrifter härom. 3 Fördelning av vissa avlöningskostnader för kyrkomusikermed fyllnadstjänstgöring Genom statsmakternas beslut (prop. 1974:40 avd. II, KrU 12, rskr 184) och 1977 (prop.1976/77:84 punkt 9, KrU 42, rskr 252) blev pastoraten berättigade till ersättningav skolan för så stor del av då aktuella arbetsgivaravgifter soiii belöper påskolans avlöningsbidrag till pastoraten för organister och biträdandekyrkomusiker vilka har fyllnadstjänstgöring som musiklärare vid vissa statligaeller statsunderstödda läroanstalter. Gällande bestämmelser i ämnet finnsintagna i 59 § 2 mom. kyrkomusiker-förordningen (1950:375, omtryckt 1973:681;59 § 2 mom. ändrat senast 1982:381). tillkom ytterligare en arbetsgivaravgift sompastoraten har att erlägga för ifrågavarande personalgrupp och som inte täcksav nyssnämnda beslut, nämligen allmän löneavgift enligt lagen (1982:423) omallmän löneavgift. Även kostnaden för denna avgift bör fördelas mellan pastoratoch skola efter samma grunder som gäller för de äldre arbetsgivaravgifterna.Jag föreslår att regeringen inhämtar medgivande att meddelaföreskrifter om fördelningen av kostnaderna för den allmänna löneavgiften. 1982/83:160 11 4 Decentralisering av ärenden om indelning i kyrkomusikerdistrikt Enligt 1 § kyrkomusikerförordningen (1950:375, omtryckt1973:681, ändrad senast 1982:381) skall för kyrkomusikerverksamheten inom deterritoriella församlingarna stiften vara indelade i kyrkomusikerdistrikt. Oindet finns särskilda skäl kan regeringen föreskriva att en församling skall uppdelaspå skilda distrikt eller helt eller delvis förenas med annan församling ellerdel därav till ett distrikt. 1 första hand ankommer det på resp. domkapitel attta ställning till indelningen i kyrkomusikerdistrikt. skall ocksåi olika sammanhang ompröva gällande indelning. 5 mom. kyrkomusikerförordningen har domkapitletatt fastställa distriktsin delning utom i två fall, då frågan därom skall underställas regeringen för avgörande. Det ena fallet är när finner aft indelningen bör a-wika från huvudregeln på angivet sätt och det inte gäller bibehållande av förut fastställd indelning. Det andra fallet är när anser att sådan distriktsindelning som har blivit fastställd av regeringen bör ändras. I en inom kommundepartementet upprättad promemoria,daterad , har föreslagits att regeringens befattning med distriktsindel-ningsärendenflyttas över till domkapitlen. Förslagets genomförande kräver riksdagensmedverkan, eftersom den gällande kompetensfördelningen mellan regeringen ochdomkapitlen har godkänts av (se prop. 1949:199, ILU 39 s. 23, rskr327). 1 departementspromemorian konstateras att regeringsärendenom indelning i kyrkomusikerdistrikt förekommer i mycket stort antal ochsåledes innebär en icke ringa arbetsbelastning för . Ärendenaär i regel av rutinbetonad karaktär. 1 flertalet avgjorda ärenden harregeringen följt domkapitlens förslag. De skäl som talar för att regeringenskall som första instans besluta i detta slags ärenden har enligt promemorianinte längre .samma tyngd som . I några fall av iiidelningsändring kandet bli fråga om att omplacera personal. Att sådana frågor fordrarregeringsbeslut utgör enligt promemorian inget avgörande skäl för att inte gedomkapitlen odelad befogenhet att fastställa distriktsindelning. F. n. har en särskild utredare - kyrkomusikerutredningen (Kn1980:04) - i uppdrag att se över organisationen av kyrkomusikernas verksamhet m.m. Enligt promemorian är den föreslagna decentraliseringsåtgärden så angelägenatt den bör genomföras utan att resultatet av utredningens översyn avvaktas. Efter remiss har yttranden över departementspromemorianavgetts av domkapitlen i , , , och samt kyrkomusikerutredningenoch . Alla remissinstanserna tillstyrker promemorieförslaget. Kyrkomusikerutredningenfra"mhåller att förslaget innebär förenklingar och besparingar för detallmänna samt att det torde medföra betydande tidsvinster genom attbeslutsprocessen förkortas. Flera domkapitel understryker det stora värdet Prop.1982/83:160 12 av den snabbare handläggning av indelningsärendena sommöjliggörs genom delegeringen av beslutanderätten. Församlings- och pastoratsförbundethar visserligen den huvudståndpunkten i själva strukturfrågan att ett kyrkomusikerdistrikti princip bör utgöras av pastoratet och inte församlingen. Förbundetkonstaterar emellertid att förslagets genomförande inte innebär någotföregripande av kommande förslag från kyrkomusikerutredningen. Förslaget är ett led i det inom sedanlänge pågående decentraliseringsarbetet. Det har vunnit allmän anslutning vidremissbehandlingen. Även jag tillstyrker förslaget. Detta är förenat med såstora fördelar att det bör genomföras skyndsamt utan hinder av att kyrkomusi-kerutredningensarbete med en översyn av kyrkomusikerorganisationen pågår. Givetvis är den avmig sålunda förordade reformen inte avsedd att föregripa resultatet av kyrkomusikerutredningensorganisatoriska överväganden. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. medge att ur kyrkofonden fr. o. m.den 1 juli 1983 t. v. får bestridas kostnader för rikskyrklig verksamhet enligtvad jag har förordat, 2. medge att ur kyrkofonden fr. o. m.den 1 juli 1983 t. v. får bestridas kostnader för ytterligare stifts- ochkontraktsadjunkter samt arvodesbefattningar som konsulent för kyrkliga ändamåli stiften enligt vad jag har förordat,