prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För /82 har AMS bemyndigats att under vissaförutsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverket uppkommande fordringar lillbelopp ej överstigande50000 kr. I enlighet medbemyndigandet har under /82 beslul fattats omavskrivningar av fordringar till ett sammanlagt belopp av . Avskrivningarnaavser till största delenfordringar pä personer somerhållit lån till egen rörelse saml på flyktingar. Sammanfattning.Medelsbehovel för de gemensamma förvaltnings kostnaderna uppgår under budgetåret1983/84 lill totalt 1 169,6 milj. kr. (-1-181,2 milj. Arbetsmarknadspolitikenscentrala uppgift under 1980-talel blir atl lösa arbelslöshetsproblemen inomramen för de lediga platser som finns pä arbetsmarknaden.Arbetsförmedlingen blir dä arbetsmarknadspolitikens 1982/83:100 Bilaga 12 47 En väl fungerandearbetsförmedling är av grundläggande betydelse för all utbud och efterfrågan päarbetsmarknaden skall kunna mötas. Regeringen har därför den 28 oktober 1982medgivit att AMS fär överskrida innevarande ärs lönemedel med 15 milj. kr. Den tidigare regeringen harvidare medgett etl motsvarande överskridande om 5milj. Vidare har den tidigare regeringen medgetl all 2,5 milj.kr. fär användas för särskilda arbetsförmedlings-insatser vid arbetsförmedlingarna iKiruna och kommuner. innebär för innevarande budgetär medel fören personalförslärkning om ca 300personer. AMS har för nästa budgetår begärt 500tjänster för alt i huvudsak förstärkaplatsförmedlingen. AMS har vidare begärt bemyndigande om att fä använda 6,5 milj. kr. av beredskapsmedel underanslaget B 4. Sysselsättningsskapandeåtgärder för temporära förstärkningar av arbetsförmedlingen i samband med slörre förändringar päarbetsmarknaden. För nästa budgetärbör medel för arbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jagkan vidare inte tillstyrka den personalökning som AMS har föreslagit.Emellertid anser jag all AMS även för nästabudgetär bör tillföras medel för bl.a. tillfälligapersonalförslärkningar. Jag förordar att lönemedlen tillförs 17,4 milj. kr. Av delta belopp bör 10 milj. kr. justanvändas för atl även under nästabudgetär förstärka arbetsförmedlingen med extra personal och 7,4 milj. kr. tillföras arbetsförmedlingen utöverhuvudförslaget för del direkta förmedlingsarbetet. Jag kan vidare intetillstyrka AMS förslag om att fä använda medel frän anslaget B 4.Sysselsältningskapande åtgärder för temporära förstärkningar av arbetsförmedlingen. Dessa temporäraförstärkningar bör ske inom den ram av 10milj. jag tidigare förordat för extra personal. Chefen förkommundepartementet kommer vid sin anmälan lill statsbudgeten /84 under avsnittet Gemensamma frågor atl ta upp frägan om denstatliga revisionsverksamheten i bl.a. vad avser ändradrevisionskontorsorganisation. Som stöd för förslagen ligger . För AMS vidkommande innebär förslaget lill ändradrevisionskontorsorganisation atl AMS inte längre blir värdmyndighet för någotrevisionskontor. Jag har tagit hänsyntill delta i min medelsberäkning. Jag har vidare vidmin beräkning av förvaltningskostnaderna tagit hänsyn tillalt vapenfriseklionen pä AMS fr.o.m. är en egen . Jag har vidareräknat upp anslagsposterna personalutbildning, reseersättningar,expenser och ADB-administration med under budgetåret inträffade prisstegringar.Jag har dessutom vid min medelsberäkning tagit hänsyn tillatl AMS tryckeri pä fr.o.m. budgetaret 1983/84 kommeralt inrymmas i i . Prop.1982/83:100 Bilaga 12 48 För städkoslnader förAMS, länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen har jag för nästa budgetårberäknat 35,8 milj. kr. Följande tablå visar hur de gemensammaförvaltningskostnaderna fördelar sig mellan programmen. Program 1983/84 Yrkesmässig och geografiskrörlighet 48396000 Regionalpolitiskastödåtgärder 8417000 Särskildaåtgärder för arbetsanpassning Åtgärder för flyktingar 5261 000 Kontant stöd vidarbetslöshet 11573 000 Förvaltning och utrustning 2104000 För innevarande budgetärhar AMS bemyndigats atl pä vissa villkor besluta om avskrivning av länefodranuppkommen inom arbetsmarknadsverket. Jag förordar alt AMS även för nästabudgetär får sådant bemyndigande beträffande vilken antingen omständigheiernaär sädana alt vederbörande inte kan betala sin skuld och enligt AMS bedömandeingen eller ringa möjlighet föreligger atl ta ut betalning ellerocksä åtgärder för atl bevaka och driva in fordringen bedöms förenade medarbete och kostnader i sådan utsträckning alt åtgärderna inte är ekonomiskilönande, allt under förutsättning alt sädana åtgärder ändå inte anses påkalladeav andra än ekonomiska förhållanden. Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslär alt medge atl regeringenfär bemyndiga AMS atl under /84 besluta om avskrivning avlänefodran uppkommen inom arbetsmarknadsverket under de förutsättningar jagangivit i del föregående. 1981/82 Ulgift 1119948000 1982/83 Anslag 1 139851000 1983/84Förslag 1230082000 Frän anslaget bestridsutgifterna för programmet Arbetsmarknadsinformation samt delar av programmetYrkesmässig och geografisk rörlighet. ProgrammetArbetsmarknadsinformalion är inte uppdelat pä delprogram. I programmetYrkesmässig och geografisk rörlighet ingär delpro- 1982/83:100 Bilaga 12 49 grammen Arbelsmarknadsulbildning, som redovisas underanslagen B 2. Arbelsmarknadsulbildning och B 3. Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag,samt Flytlningsbidrag och Inlösen av egnahem m.m. ProgrammetArbelsmarknadsinformation omfattar olika verksamheter som syftar lill atl gearbetssökande slöd för bästa möjliga utbyte av sitt arbetskraflsutbudoch alt medverka lill atl arbetsgivare inom de arbets-kraflslillgångar somfinns eller kan utvecklas finner erforderlig personal. Avdelningen förarbetsmarknadsservice vid AMS handhar verksamheten centralt. Länsvisoch lokalt är länsarbetsnämnderna resp. arbetsförmedlingen ansvariga. -H 84 930000 Arbetsförmedlingensverksamhel kan delas upp i en informationsfunktion, en platsförmedlande funktion och en arbetsförberedandefunktion. Till informationsfunktionen höralla allmänna.upplysningar, muntliga, skriftligaeller via andra informationsmedia, som arbetsförmedlingen lämnar. Arbetsförmedlingensplatsförmedlande funktion avser den hjälp som lämnas lillarbetssökande vid platsvalel och till arbetsgivare som söker arbetskraft. Denna hjälp kan lämnas under relativtenkla former men ocksä kräva storainsatser av lid och personal. Hjälpen till arbetssökande kan bestå iatt förmedlingen lämnar individuella förslag pä lediga plalser, för sökandes räkning kontaktar arbetsgivare omlediganmäld plats eller anskaffarplats som inte har anmälts lill förmedlingen. För atl underlätta alt anställning kommer till sländ kan förmedlingen ge bidrag till flyttning eller olika slags arbelshjälpmedel. Arbetsgivarna kan fä individuell hjälpgenom all förmedlingen föreslär viss sökande till ledig plats, sökerarbetskraft som inte finns anmäld hosförmedlingen eller ger bidrag lill utbildning eller lill särskilda anordningar pä arbetsplatsen.Ackvisition av platser genomförs ofta i samband med besök av förmedlare påföretagen. Därvid diskuteras bl.a. frägor rörande arbetstidens omfattning,arbetsplatsernas utformning,möjligheter lill omställning för kvinnlig arbetskraft, handikappade ochäldre samt förelagens personalpolitik. 4 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 50 Arbetsförmedlingensarbetsförberedande funktion inriktar sig pä sökande som inte direkt kan fäarbete pä hemorten eller annan ort. För atl en anställning skall komma lillsländ kan skilda åtgärder behövas. Det kan gälla yrkesbyte, ändradearbetsuppgifter, flyttning, yrkesutbildning, anställning i skyddat arbeteeller särskilt lönebidrag. Arbetsförmedlingensanvändning av de rörlighetsfrämjande och sysselsättningsskapande ätgärdernaliksom särskilda ålgärder för arbetsanpassning och sysselsättning ulgörsärskilda program och det sistnämnda behandlas under avsnittet C. Arbetsmiljö. Under budgetåret har femnya kontor inrättats, samtliga lokalkontor. Vid utgången av budgetåret bestodarbetförmedlingens yttre konlorsor-ganisation av 278 kontor, varav 80distriktskontor och 198 lokalkontor. Dessutom sker regelbunden ambulaloriskarbetsförmedling lill omkring 105 platser som saknar förmedlingskontor. kommer all blielt årtionde med svårlösta problem på arbetsmarknaden. Den ekonomiskatillväxten väntas bli låg. Offentliga sektorn, dvs. kommuner, landsting ochslaten, som under hela 70-lalel var en expansiv del i vär ekonomi, kommerenligl nuvarande planer inte alt öka som . De strukturellaförändringarna i näringslivet kommer ocksä alt fortsätta. Vi måste räkna medall bl.a. elektronikens framsteg under det närmaste årtiondet kommer att ledalill stora förändringar, inle nödvändigtvis till ökad arbetslöshet men lillkrav pä omfattande omställningar på arbetsmarknaden. Sammantaget finns en riskatt utvecklingen leder till en total minskning av antalet arbetstillfällen. Samlidigt tycks allt flerplalser tillsättas internt i företagen och de vakanser som lediganmäls lillarbetsförmedlingen blir i ökad utsträckning sådana som inle kunnat fillsätlasinternt därför atl de ställer särskilda krav pä utbildning/erfarenhet ellerupplevs som mindre attraktiva jobb. De arbetssökande kan därför inte alls ellerofta inle utan särskilda insatser placeras på de lediga jobben. Det rör sigfrämst om kvinnor, ungdomar, handikappade, alltså personer som är pä väg in päarbetsmarknaden, eller som av olika skäl inle kunnat fä fotfäste där. Jämsides med dennautveckling, som alltså släller myckel stora krav pä rörlighet, geografiskt ochyrkesmässigt, kan man spåra tendenser lill ökal motstånd mot sädan rörlighetbland de arbetssökande. Den utvecklingen är betingad av en rad materiellaförhållanden som bundenheten till egna hem, den begränsade tillgängen päbosläder av lämplig typ på inflyllningsorten och all del ekonomiska utbytet avrörligheten minskat. Värderingarna av arbete, frilid, familj, vänner etc. harocksä förändrats med liden. De fakliska möjlighelerna fill rörlighet har vidarebegränsats lill följd av den Irendmässigl minskade tillgången på ledigaarbeten. 1982/83:100 Bilaga 12 51 De ökadesvårigheterna alt komma tillrätta med obalanserna pä arbetsmarknaden belysesav atl del sedan början pä 60-lalet har skett en fortlöpande ökning av antaletarbetslösa och personer i åtgärder. Antalet förtidspensionerade har stigit kraftigt, ellermed ca 150000 personer sedan är 1970.Ökningen kan lill en del förklaras av att samhället höjt ambitionsnivånnär det gäller atl ge människor en tryggad försörjning när 'hälsan sviktar. Men det finns ocksä ett nära sambandmellan förtidspensionering ochutveckling pä arbetsmarknaden. Regioner med låg ekonomisk aktivitet och brister i arbetsmarknadens sätt atl fungerauppvisar en högre andel förtidspensionärerän regioner med ell varierat och välutvecklat närings-Hv. Arbetsmarknadspolitikenskall verka pä marginalen av den totala ekonomin. De arbelsmarknadspolitskainsatserna är ett komplement till de generellaekonomisk-politiska åtgärderna. En avgörande förutsättning för positivaresullal är atl efterfrågan pä arbetskraft kan hållas pä en lillräckligt hög nivä. en någorlunda slor bas av ledigaplatser är det inte möjligt atl fåen sä diversifierad sammansällning av vakanserna atl det blir möjligt atl tillgodosede arbetssökandes olika önskemål och förulsättningar. Det är omöjligt atl iförväg bestämt fastställa omfattningen av de arbelsmarknadspolitiska insatsersom behövs. Klart är ändå att den pågående utvecklingen ökat kraven pä arbetsmarknadspolitikens förmågaalt påverka obalanser. Arbelsmarknadspolitiskainsatser är inle självklart samhällsekonomiskt eller ens statsfinansielltdyrare än öppen arbetslöshet. Säväl den enskilde som kommuner och stat drabbas avkostnader vid arbetslöshet och samhället som helhet får elt produktionsbortfall. Denoffentliga sektorns direktafinansiella kostnad för en arbelslöshelsdag är hög, någonstans . En stor del av de arbetslösa somär registrerade vid arbelförmedlingen saknar nägon form av arbetslöshetsunderstöd.För dem som saknararbetslöshetsunderstöd eller som bara erhåller KAS tvingas samhället i vissa fall betala ul annat understödt.ex. Dettagäller även dä arbetssökande ulförsäkrals frän arbetslöshetsersättning. Långvarig arbetslöshel för äldre leder inlesällan till förtidspensionering, med höga kostnader för samhälletförutom de sociala problem den kan medföraför den enskilde. En med hög,arbetslöshet drabbar alltsåstatsfinanserna hårt. Det är mer produktivt alt erbjuda den arbetslöse ett beredskapsarbete eller enyrkesutbildning. De budgetmässigaeffekterna av alt ha en person i sädana åtgärder jämfört med ersättning frånarbetslöshetskassa är närmast försumbara. AMS beräknar i sinanslagsframställning medelsbehovet för programmet Arbetsmarknadsinformalionunder /84 till 1 166,1 milj. kr., varav 1017,2 milj. kr.avser förvaltningskostnader. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 52 Platslistor, (ej ADB-baserade) Tryckning av blanketter m. m. Huvuddelen avutgifterna för programmet avser gemensamma förvaltningskostnader. I detföljande återges AMS redovisning i anslagsframställningen avmedelsbehovet för de övriga posterna under programmet. AMS anser attvägledningsinsatserna för invandrare behöver intensifieras. Deltabekräftas bl.a. av den just avslutade försöksverksamheten vid Kistakontoret iSlockholm. Även utbildningen av verkets personal i dessa frågor måste fäökade resurser. Den utbildning av finskspråkiga arbetsvägledare som harinletts mäste kompletteras med fortlöpande vidareutbildning om utbildnings-och arbetsmarknadsförhällanden inle bara i ulan även i samlvissa andra länder. Studieresor och tjänstgöring utomlands blir därvid elt nödvändigtinslag. För utbyte av förmedlare, dels inom , dels med andra länder t.ex. Jugoslavienbegär AMS för budgetåret1983/. Plalslislorna() utgör f.n. arbetsförmedlingens primära hjälpmedel vidplatsförmedling. När plalslislorna är 1974 successivt började framställas medhjälp av ADB-teknik levererades fullständiga och aktuella listor tillde flesta kontor . förändrades delta produktionssätt lill tre fullständiga listor pervecka samt listor med enbart nyanmälda platser de övriga dagarna i veckan.Denna förändring gjordes därför alt den ursprungliga produktionsmetoden blevför kostsam. Under budgetåret1981/82 har AMS fortsalt nedragningen av lislproduktionen lill en fullständig lista och fyra kompletleringslistor de övriga dagarna, också detta för atl hälla nere kostnadernaför den tryckta informationen om lediga platser. Den nedersta gränsenhar nu nåtts för de besparingar i platslistproduk-lionen som ärmöjliga alt göra ulan alt arbetsförmedlingen skall tvingas arbeta med inaktuell platsinformalion.Kostnaderna för platslistor beräk- 1982/83:100 Bilaga 12 53 nas för /84 uppgå till . Mednormal prisutveckling skulle kostnaderna för produktionen av platslislor efter enfemårsperiod uppgå lill ca 100 milj. kr. är det då fråga om ellhjälpmedel som i jämförelse med terminalerna är relativt besvärligt att använda iförmedlingsarbetel särskill när utgivningen får lov all begränsas lill en fullständig listaoch fyra kompletleringslistor . Del finns fleraskäl all nu bryta den kostnadsutveckling som kan förutses för den trycktaplatsinformationen och förändra denna sä all information om lediga platserkan erhållas också från terminaler. Den allmänna prisutvecklingen förelektronikkomponenter kan förväntas sjunka kraftigtvilket påverkar AMS kostnader för terminaler och datorkraft. Del är emellertidnödvändigt all en övergäng frän enbart tryckt information till merlerminalbaserad sker successivt, eftersom förberedelserna för lerminalanvändningär tidskrävande. Nägon typ av plalslisla för de sökande behöver också finnasvid sidan av terminalerna. Detta innebär atl AMS övergångsvis de närmaste årenfär högre kostnader för plalsinformationen eftersom platslislor i stor omfattningmåste produceras med att AMSännu ej har egen datorutrustning. AMS kommer all tillregeringen lämna en samlad utvärdering av de mer omfattande modellkonlorsförsöken iSödermanland senare under /83. Erfarenheterna av de flerårigaförsök med sökterminaler i övriga landet för enbart sökning och bevakning blandplalser är nu sä slor atl man, utan atl avvakta ovan nämnda utvärdering av etlmer avancerat system, bör göra en nägol snabbare utbyggnad av den grundläggande sökning/bevakningsfunktionen.AMS föreslär därför all del sker en utbyggnad av antalet terminaler, samtidigtsom lislproduktionen begränsas. Utbyggnaden bör skeför grupper av län motsvarande produktionsområden för framställning av platslistor.Utbyggnaden föreslås ske i enlighet medvad som redan kunnat påbörjas i AC, BD, Y och Z län, där varje kontor får en söklerminal och varje sektion vidsektionsindelade kontor en söklerminal. I en nästa etapp under budgetåret1983/84 föresläs de tvä län somåterstår i de nordligaste produklionsomräderna, W och X län, saml yllerligare etlproduktionsområde byggas ul med sökterminaler pä motsvarande sätt. Vid ensådan utbyggnad lill ytterligare 8 län krävs elt tillskott av 80 sökterminaler.Terminalkoslnaderna för dessa beräknas lill 4,8 milj. kr. Till dettakommer engångskostnader för särkilda terminalrum med 2,4 milj. kr. Sammanlagtuppgår således kostnaderna för den föreslagna utbyggnaden under /84 till7,2 milj. kr. Om utgivningen av plalslislan() samlidigt minskas lill tvä gånger i de 8 länen skulle kostnadsökningen för utbyggnadenav sökterminaler stanna vid 6 milj. kr. under /84. Kostnaden för driftav platslislor producerade med hjälp av ADB beräknas under budgelårel uppgå lill 63,8 milj.kr. 1982/83:100 Bilaga 12 54 Under budgetåretkommer införandet av praktisk arbetslivsorientering i attinnebära att arbetsförmedlingen enhgt regeringens uttalande ochöverenskommelse med SÖ och kommunförbundet skall ackvirera 340000praktikplalser, mol ca 200000 tidigare. För atl kunna möta denna utveckling är det absolut nödvändigt atl11 län, där etl införande av tekniken f.n.bedöms rationellt, ges möjlighel lill ADB-baserad ackvisition. Kostnaderna för ADB-baserad ackvisition isammanlagt 21 län beräknas fill 4,2 milj. kr. ADB-baseradpraktikackvisition kompenserar bara delvispersonalbehovet varför 35 nya tjänster behövs för att klara arbetet. Antaletryms inom tidigare begärda 500 tjänster. De centralaplalslislorna beräknas ges ul i samma omfattning som föregående budgetär. Den övriga externainformationen är av väsentlig betydelse för alt underlätta ochavlasta arbetsförmedlingens muntliga informalionsuppgifter. Den kommer liksomunder tidigare budgetär alt bestå av information lill arbetssökande,arbetsgivare och arbetsmarknadens parterom arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch arbetsförmedlingens olika instrument. Därtill kommer yrkes- ochutbildningsinformalion. Hög prioritet kommer att ges ät information som avseratl stärka de utsatta gruppernas situation pä arbetsmarknaden. Riktad informationkommer alt tas fram för särskilda målgrupper och ämnen. Kostnaderna beräknasöka till 8,5 milj. kr. För atl kunnaerbjuda förmedlingsservice ål invandrare måste tolk ofta användas. /84 begär AMS 4,5 milj. kr. De totalautgifterna för programmet Arbelsmarknadsinformation beräknas för budgetåret1983/84 till I 166,1 milj. kr. varav 1 017,2 milj. kr. Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet AMS Ftyttningshidrag.Utgifterna för verksamheten, exkl. förvallningskoslnaderna, uppgickunder /82 till 168,6 milj. kr. Utgifterna fördelade sig pä de olika bidragsformerna enliglföljande. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 55 Härutöver har hjälp lill hemvändandeutlandssvenskar lämnats med . AMS föreslär atlbidraget traktamente vid dubbel bosättning ålerinförs och alltraktamentsbeloppet, med hänsyn till prisutvecklingen och ökningen av bostadskostnaderna, fastställs lill 75 kr.Bidraget bör kunna beviljas och bör om särskildaskäl föreligger kunna förlängas underytterligare . För objeklanslällda inom byggnads- och anläggningsbranschen föreslär AMS alltraktamente fär utgä , dock högsl 24månader. Slarthjälpen börenligl AMS höjas sä all bidragsnivän bättre svarar mol de verkliga kostnaderna.AMS föreslår all slarthjälpen för enpersonshushäll höjs fill . och för flerpersonshushåll frän . AMS föreslär vidareall flytlningsbidrag fortsättningsvis fär beviljas nytillträdande påarbetsmarknaden enligt samma villkor som för övriga grupper. Enförutsättning för atl kunna beviljas flyttningsbidrag skall dock alllid vara attarbetslagaren är bosalt på annan ort än den nya arbetsorten och atletableringen innebär kostnader som är likvärdiga med de kostnader som skulle uppslåvid flyttning lill annan alternativ ort i . Lokall bundenarbetskraft kan enligl AMS antas lättare acceptera arbeten med långaresvägar om den enskilde bällre kompenseras för sina kostnader. AMSföreslår därför alt flytlningsbidrag i form av dagliga resor fär beviljas förarbetstagarens kostnader ulan övre gränslill den del kostnaderna överstiger . Vidare föreslär AMSatl personer som efter avslutad arbelsmarknadsulbildning och som tidigare fältflytlningsbidrag i form av bohagslransport för atl flytta lillutbildningsorlen, skall kunna fä starthjälp då de tillträder en anställning pä utbildningsorten. För att tillträdapraktik och feriearbete föreslär AMS att reseersättning fär utgä även lill studerande påhögskolenivå. Enligt AMS meningbör även ökad hjälp kunna utgä till arbetstagare som tillträderkortvariga anställningar pä annan ort, eftersom dessa anställningar senare kanövergå till permanenta anställningar eller ge meriter för att fä sädana arbeten.Reducerad starthjälp borde därför kunna ulgå lill arbetstagare som tillträderanställning med beräknad varaktighet av . Den reducerade slarthjälpen föresläs utgåmed hälften av del normala beloppet och bör endast utgå till arbetslösa. Omarbetet fortsätter så alt minst sexmånaders varaktighet uppnäs bör full starthjälp kunna utgä retroaktivt. 1 samband medflyttning till annan ort föreslär AMS att sökanderesor fär beviljas samtligahushållsmedlemmar som avser all medfölja vid flyttningen och som ianslutning därtill söker arbete på den nya orten. Slutligen föreslår AMS en permaneniningav del /79 givnabemyndigandet för elt är i laget att bevilja ungdomar under Prop.1982/83:100 Bilaga 12 56 20 är, som erhållit starthjälp med . ochsom inle är berättigade till månadsresor vid dubbel bosättning, två friahemresor . Enligl AMS visar erfarenheterna atl resorna i mänga fall ärett verksamt medel för att underiätta den geografiska omställningen förungdomar. Medelsbehovet fördelprogrammet Flytlningsbidrag beräknas lill 258,1 milj. kr. (-(- 85 milj.kr. Inlösen av egna hem m.m.Under /82 inlöstes tre fastigheter. AMS bedömer alt antaletinlösta fastigheter under budgelårel 1982/83 bhr lika slort som /82.För /84 föreslär AMS ett anslag om oförändrat . Medelsbehovet underprogrammet Arbetsmarknadsinformalion avser huvudsakligen programmets andel avde för programmen gemensamma förvaltningskostnaderna. Förvaltningskostnadernabestår fill övervägande delen av löner och andra kostnader förarbetsförmedlingen. Jag har behandlat dessa kostnader och förordat atthuvudförslaget bör lillämpas. För nästa budgetår bör även övriga utgifter underprogrammet beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. AMS har för de fortsatta försökenmed sökning och bevakningsmalch-ning av lediga platser via terminal begärtytterligare 80 terminaler. F.n. disponerar AMS sammanlagt 248 terminaler. AMShar vidare uppgett all en samlad utvärdering av de s.k. modellkonlorsförsöken iSödermanlands län och ett systemförslag lor terminalsystemel kommer altpresenteras för regeringen under vären 1983. Jag ser positivt på att dennautvärdering kommer att presenteras för regeringen och jag räknar medatt i budgetpropositionen för /85 kunna redovisa den för riksdagen.I avvaktan härpå anser jag emellertid alt AMS även under nästa budgetår bör gesmöjlighet alt få göra en viss utbyggnad av terminalsystemel. Jag ålerkommerfill detta. Riktlinjerna för försöksverksamheten med ADB i arbetsförmedlingenhar lagts fast i prop. 1978/79:131, AX] 1978/79:34, rskr 1978/79:304.