prop · G60334 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens slirivelse 1982/83:34 omsocialstyrelsens fortsatta arbete med innehållet i barnomsorgen; Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har upptagits i bifogadeutdrag av regeringsprotokoll. Iskrivelsen redovisas de ohka åtgärder som avser att vidta underde närmaste åren för att ge kommunerna och personalen stöd och vägledningbeträffande barnomsorgsverksamheten. Huvudvikten läggs vid framtagandet avpedagogiska program för förskolan och skolbarnsomsorgen. Även andra frågor avbetydelse för verksamhetens innehåll behandlas i skrivelsen. Det gäller bl. a.frågan om kommunala riktlinjer för innehållet i barnomsorgen, samverkansfrågor m.m. 1Riksdagen 1982/83. 1982/83:34 ; Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, , , Elmstedt, Ahrland, Skrivelse om fortsatta arbete medinnehållet i barnomsorgen På grundval av regeringens proposition om förenkladestatliga regler inom barnomsorgen (prop. 1980/81:205) beslutade riksdagenhösten 1981 om ett nytt och förenklat statsbidragssystem (SoU 1981/82:1, rskr1981/82:38). Det nya statsbidragssystemet träder i kraft (SFS 1982:524). 1 sittbeslut har beträffande frågor om preciserade mål och riktlinjer förbarnomsorgsverksamheten givit regeringen till känna vad socialutskottet anförtom redovisning för rörande målsättning och riktlinjer m. m. förbarnomsorgsverksamheten. har i sitt betänkande bl. a. anfört attmot bakgrund av de förslag rörande olika kvalitetsfrågor som läggs fram ipropositionen och utskottets ställningstagande lill dessa anser utskottetliksom motionärerna att det är nödvändigt atl personalen i förskolor och ibarnomsorgen i övrigt får en mer preciserad målsättning för sitt arbete ochklarare riktlinjer för vilket innehåll verksamheten skall ha. Utskottet harkommit fram till följande slutsatser: Socialstyrelsenbör- inom ramen för sin skyldighet att enligt socialtjänstlagen ge ut allmännaråd - fortsätta och intensifiera sitt arbete på att konkretisera förskolansmålsättning och innehåll för kommunerna. 1 enlighet med vad som sägs i skriftenom förskolans pedagogiska verksamhet bör det ankomma på socialnämndeni varje kommun att - på grundval av de allmänna mål som fastställts förbarnomsorgen i socialtjänstlagstiftningen Prop.1982/83:34 3 och med hjälp av den vägledning som lämnar- fastställa riktlinjer för det pedagogiska arbetet inom förskolan i kommunen.Motsvarande bör så långt som möjligt gälla även den övriga barnomsorgsverksamheten. Riksdagenbör få en redovisning för planerna då det gäller det fortsatta arbetet på attge kommunerna och personalen slöd och vägledning rörandebarnomsorgsverksamheten. Redovisningen bör göras så utförlig att del blirmöjligt för att bedöma om och i vad mån det kan vara nödvändigt medsärskilda åtgärder eller initiativ för att inom rimlig tid tillgodosepersonalens berättigade intresse att få stöd och vägledning i sitt arbete.Redovisningen bör innehålla en utförlig tidsplan. I sammanhanget bör beaktas desynpunkter som förts fram i motionerna. Utskottet vill dock framhålla att detinte bör komma i fråga att utarbeta en läroplan för förskolan motsvarande densom finns för den obligatoriska skolan. En sådan läroplan skulle nämligen intekunna förenas med de fria arbetsformer som även i fortsättningen bör präglaförskolan och vara ägnad att reglera verksamheten på ett sätt som skulle stå imotsättning till önskemålet att kommunerna inte skall vara bundna i detalj avcentrala beslämmelser på barnomsorgsområdet. Det är angeläget att den sålunda av utskottet förordaderedovisningen för sker så snabbt som möjligt. Utskottet föreslår idet följande att nya statsbidragsregler skall träda i kraft först den 1 januari1983. Därmed skapas förutsättningar för regeringen att lägga fram sinredovisning rörande målsättning och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten isådan tid att den kan behandlas av innan ett nytt statsbidragssystemträder i kraft. Regeringen bör också ge en översiktlig redovisning för denforsknings- och försöksverksamhet som i första hand bedrivit påbarnomsorgsområdet och för de resultat som därvid kommit fram och som är avbetydelse för att uppnå de i lagstiftningen angivna målen. Särskild vikt börläggas vid att ange hur resultatet av forsknings- och försöksverksamhetenkommer huvudmännen till godo och, om så erfordras, vilka åtgärder som planerasför att förbättra informationen om resultaten. 1 sammanhanget bör också en översikthgplan för den fortsatta forsknings- och försöksverksamheten redovisas förriksdagen. I den mån så är möjligt bör redovisningen avse även forskningen inomhögskolans ram. Med anledning av beslut gav regeringen den 17december 1981 i uppdrag att 1. i samråd med sammanställaerfarenheter och finna modeller för verksamheten inom hela barnomsorgen som är anpassade till morgondagens behov av en god barnomsorg (prop. 1980/81:205 sid. 6), 2. redovisa sinaplaner då det gäller det fortsatta arbetet på att ge kommunerna och personalenstöd och vägledning rörande barnomsorgsverksamheten. Redovisningen börinnehålla en utförlig tidsplan (SoU 1981/82:1 sid. 16), 3. översiktligtredovisa den forsknings- och försöksverksamhet som bedrivit påbarnomsorgsområdet. Prop.1982/83:34 4 innehållaen plan för fortsatt forsknings- och försöksverksamhet (SoU 1981/82:1 sid. 16),4. göra en översyn av anvisningarna för behovsräkningarna i fråga om förskole-och fritidshemsplatser (SoU 1981/82:1 sid. 10). Resultatetskall redovisas till regeringen möjligt. Beträffande punkten 2. skallredovisningen ske före . Socialstyrelsenhar i en rapport till regeringen , UtveckUngsplan förbarnomsorgen, redovisat punkten 2. i sitt uppdrag. Dennarapport bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga A. Socialstyrelsenfortsätter sitt arbete vad beträffar övriga delar i uppdraget. Inomsocialdepartementet har startats ett arbete med att kartlägga och analysera detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs inom högskolans ram. Underhösten 1982 kommer en kartläggning att ske bl. a. genom en enkätundersökningsom riktar sig till de olika högskolorna. Jagavser nu att på grundval av ovannämnda rapport från m. m.behandla olika frågor om innehållet i barnomsorgen. Den av begärdaredovisningen av pågående forsknings- och utvecklingsarbete kommer att lämnassenare i skrivelse till . Iregeringens proposition (1980/81:205) om förenklade statliga regler inom barnomsorgenbehandlades en rad kvalitativa frågor. Härvid uttalades bl. a. att verksamhetenmåste utformas så att sociala och utvecklingsfrämjande mål kanförverkhgas.Ansvaret för barnomsorgen åvilar kommunerna. Statsmakterna bör därför integenom anvisningar eller rekommendationer ange den nivå som skall gällaexempelvis vad beträffar barngruppernas storlek, antalet anställda perbarngrupp, personalens utbildning, ytor per barn etc. Någon rekommendationeller reglering beträffande kvalitetskraven, som skulle kunna medföra stelbentapreciseringar utan variationsmöjligheter, bör inte göras. har isitt betänkande anslutit sig till vad jag då framförde. fördes i nämndaproposition en allmän diskussion om olika kvalitetsfrågor där jag preciserademin syn på ohka frågeställningar och där jag underströk vikten av en godbarnomsorg. Jag påpekade därutöver bl. a. att det inom varje kommun också börfinnas möjUgheter att anpassa kvaliteten alltefter förhållandena vid de olikadag- och fritidshemmen och efter andra lokala förutsättningar. Det nyastatsbidragssystem som beslutades av och som kommer att genomförasfrån /83 ger kommunerna goda förutsättningar att genomföra enflexibel och till de lokala förhållandena väl anpassad barnomsorgsverksamhet. Socialstyrelsenhar i sin utvecklingsplan konstaterat att denna är en Prop.1982/83:34 5 vidareutveckling av de ställningstaganden socialstyrelsengjort i anslutning till de nya arbetsplaner som offentliggjordes . Iutvecklingsplanen läggs huvudvikten vid framtagandet av ett pedagogisktprogram för förskolor och fritidshem. Ett diskussionsunderlag beträffandeförskolan beräknas bli publicerat . Innan jag går närmare in på förslag villjag precisera min syn på ett par områden. Jag vill således understryka attföräldrar och andra vuxna i barnets omgivning i vid bemärkelse fungerar sompedagoger. Aktiv samvaro i hemmet tillsammans med barnen är av största vikt förbarnens utveckling. Barnomsorgen har en stor betydelse att som komplement tillhemmen ge barnen social träning och fostran under ledning av utbildad personal.Det pedagogiska innehållet bör utifrån detta synsätt inte låsas fast i enstrikt reglerad läroplan. Detta har också slagits fast av . Tanken bör i stället vara att upprättandet av ettpedagogiskt program skall bidra till att skapa en klarare struktur i barnomsorgsverksamhetenän vad vi har haft. Programmet avses bilda ramen för hur arbetet kan bedrivasinom barnomsorgen. Med utgångspunkt från barnens behov bör programmet ange vadsom kan vara viktigt att gå igenom med barnen under olika betingelser och underolika skeden i barnets utveckling. Det bör också ange vilket förhållningssättde vuxna kan förväntas ha till barnen och vilka förväntningar som bör kunnaställas på barn och vuxna. Ett pedagogiskt program skall således utgöra en ram förinnehållet i barnomsorgsverksamheten. Denna ram får sedan fyllas med ett merdetaljerat innehåll genom utarbetandet av arbetsplaner för olika verksamheteroch genom utarbetandet av lokala riktlinjer. Pedagogiken inom barnomsorgen måste innebära ett medvetetoch aktivt arbete för att utveckla barnens intressen. Pedagogiken inrymmer det sätt på vilket barn inhämtarkunskaper som de behöver för att klara sig i samhället. Det är en fråga omfostran till ett socialt liv i gemenskap med andra människor. Genom olika exempel kan man belysa för personalen hurförskolepedagogiken kommer till uttryck i olika situationer i förskolan. Detgäller t. ex. i de vardagliga sysslorna, i självständighets- ochjämställdhetsfostran och i en mer allmän social fostran. Vidden i förskolanspedagogik framgår av att där ingår både att lära barn att klä sig och i övrigtta ett successivt ökande ansvar för sig själv liksom att ta hänsyn till ochkänna ansvar för varandra samt att få kunskap om olika delområden i våromvärld. Verksamheten måste enligt min uppfattning planeras ochutformas under stort inflytande från personal, föräldrar och inte minst från debarn som finns i barnomsorgen. Därigenom kan man förena en social och enpedagogisk målsättning. 1982/83:34 6 2.1 Förskolans pedagogiska verksamhet Förskolans verksamhet är enligt socialstyrelsensutvecklingsplan i behov av ett pedagogiskt program som skall gälla för allförskoleverksamhet i landet. Ett sådant program föreslås av fåkaraktären av ett övergripande styrdokument för verksamhetens målinriktning,innehåll och arbetsformer. Vidare föreslås det vara utformat så atl del kanfungera som ett administrativt underlag för ledning, samordning och planeringav den pedagogiska verksamheten i kommunerna. Socialnämnderna i landets kommuner föreslås därutöverutarbeta och anta kommunala riktlinjer för det pedagogiska innehållet iförskolans verksamhet. Detta kan bidra till att stödja utvecklingen på lokalnivå av det pedagogiska arbetet i förskolan. Sådana kommunala riktlinjerföreslås omfatta en redovisning av medel för att förverkliga det pedagogiskaprogrammet och andra ställningstaganden i syfte att utveckla verksamhetenspedagogiska innehåll. Den enskilda förskolan, slutligen, måste enligtsocialstyrelsen också få ett tydligt pedagogiskt planeringsansvar om ettpedagogiskt program skall kunna utvecklas och genomföras. redovisar i sin utvecklingsplan förbarnomsorgen en målkonstruktion för förskolans pedagogiska program.Målkonstruktionen omfaltar följande delar: - arbeta - leka -lära Under "förskolans samhällsmål" anförs att isocialtjänstlagens § 1 anges centrala mål för barns fostran som förskolanverkar för och som verksamheten skall präglas av. Det framhålls att attityderoch värderingar måste diskuteras i detta sammanhang bland dem som finns ocharbetar inom barnomsorgen eller som på andra sätt berörs av dess verksamhet. När det gäller "barns utveckling" framhålls attutvecklingspsykologiska teorier utgör en viktig grund för förskolans verksamhel.Barns skiftande livsvillkor påverkar deras utveckling och konsekvenserna avdetta måste också diskuteras inom förskolan. Utvecklingspsykologisk kunskapbehöver således kompletteras med kunskap kring barns socialisation. Jag vill understryka behovet av kraftfulla åtgärder föratt stödja utvecklingen av det pedagogiska arbetet i förskolan. En viktiguppgift för är därför utarbetandet av ett pedagogiskt programför förskolan. Som jag tidigare framhållit bör detta ske med beaktande av att kpmmunernavad gäller barnomsorgsverksamheten inte bör bindas av detaljerade föreskriftersom fastslagits av statsmakterna. Inom varje kommun bör det finnas möjligheteratt anpassa kvaliteten efter förhållan- Prop.1982/83:34 7 dena vid de olika dag- och fritidshemmen och efter andralokala förutsättningar. Det är vidare angeläget att kommunerna fullföljerdetta arbete och utarbetar kommunala riktlinjer för den pedagogiskaverksamheten och utvecklar ett pedagogiskt planeringsansvar på verksamhetsnivå. Mål, innehåll och arbetssätt för barnomsorgsverksamhetenbehandlades av barnstugeutredning. Denna utredning innebar upptaktentill ett omfattande pedagogiskt utvecklingsarbete för förskolan. Barnstugeutredningensarbete har haft ett avgörande och positivt inflytande på utvecklingen avinnehållet i barnomsorgsverksamheten . Vissa begreppsom barnstugeutredningen förde fram har dock tolkats på olika sätt och iblandkanske också misstolkats. Användningen av den s. k. dialogpedagogiken har oftamedfört ett mer individinriktat förhållningssätt mellan barn och personal änvad som sannolikt var avsikten. Barngruppens betydelse har inte tillräckligtuppmärksammats. Likaså har vissa kritiker hävdat att barnen själva fått styrainnehållet i verksamheten i alltför hög grad. Under desenaste åren har olika uppfattningar utvecklats när det gäller innehållet iverksamheten. Detta har inneburit att innehållet i verksamheten vid olikaförskolor fått mycket olika utformning. Det har också medfört att innehållsdiskussionen främstkommit att gälla sådana institutioner där det finns en aktiv och medvetenpersonal medan andra daghem, deltidsförskolor, öppna förskolor, fritidshem ochfamiljedaghem ofta stått utanför denna diskussion. Jag villdärför betona att det är viktigt att kommunen utformar riklHnjer för hela barnomsorgsverksamhetenoch att utformningen av innehållet sker medvetet och grundat på kunskaper ombarns utveckling och barns behov. Naturligtvismåste en anpassning ske efter olika lokala förhållanden och förutsättningar menen viss gemensam grund måste finnas som ger alla förskolebarn i huvudsaklikvärdiga möjligheter till berikande erfarenheter inom de olika formerna avsamhällets barnomsorg. 2.2 Fritidshemmens pedagogiska verksamhet Fritidshemmens pedagogiska verksamhet beskrivs isocialstyrelsens utvecklingsplan utifrån organisatoriska, kvantitativa ochkvalitativa utgångspunkter. anför i detta sammanhang att deorganisatoriska aspekterna utgör en avgörande förutsättning för innehålls- ochkvalitetsfrågor. De organisatoriska lösningarna för skolbarnsomsorgenbeträffande barn i åldrarna är fortfarande oklara och förutsätter,enligt , en mer genomarbetad utredning om organisationsfrågordär hänsyn till skolbarnens behov i olika åldrar klargörs på ett bällre sätt änf. 1982/83:34 8 enligtsocialstyrelsen ske i samband med att regeringens uppdrag att se över framtidamodeller för barnomsorgen fullföljs. Barnstugeutredningenformulerade ett pedagogiskt program för fritidshemsverksamheten med syfte attpå olika sätt främja barnens självständighet och deras intellektuella ochsociala utveckling i samspel mellan barn och vuxna. Barn skulle också gesmöjligheter att orientera sig i vuxenvärlden inte minst arbetslivet. Vidarebetonades behovet av barnens egen aktiva medverkan i utformningen av denfysiska miljön och innehållet i verksamheten. Riksdagenställde sig bakom denna inriktning (prop. 1975/76:92, SoU 28, rskr 219). Enständig utveckling och debatt pågår om målsättningen och det pedagogiskainnehållet i barnomsorgen. Inte minst gäller detta fritidshemmens verksamhet.Bland personalgrupperna finns ibland en osäkerhet om den egna yrkesrollen ochhur man skall kunna uppfylla de förväntningar som ställs på verksamheten. Enligtmin mening är det angeläget att ett pedagogiskt program för barnomsorgen ävenomfattar den fritidshemsverksamhet som bedrivs för skolbarnen. Verksamheten förbarn i olika åldrar måste ses som en helhet. Det som påbörjas för de yngrebarnen måste följas upp när barnen blir äldre och börjar skolan. Barnenhar behov av kontinuitet i tillvaron. Ett etablerat samband mellan dels förskole-och fritidshemsverksamhet, dels barnomsorgen och skolan kan medverka till en bättrekontinuitet. Detta ger också ett viktigt stöd till barnen i samband med att debörjar skolan. Detfinns emellertid många oklarheter när det gäller organisationen av och innehålleti barnomsorgen för skolbarn, samordningen med övrig barnomsorg och med skolansverksamheter, den samlade skoldagen och med fritidsverksamheter av skilda slag.Jag kommer därför att senare denna dag föreslå regeringen att en särskildparlamentarisk kommitté tillsätts för att se över frågan omfritidshemsverksamheten för yngre skolbarn. Detta utgör dock inget hinder föratt socialstyelsen fortsätter sitt påbörjade arbete med ett pedagogiskt programför fritidshemsverksamhelen. Detta arbete bör dock ske i nära samråd med dennämnda kommittén. 1982/83:34 9 Familjedaghemsverksamheteninnebär alt kommunalt anställda dagbarnvårdare i sitt hem tar emotförskolebarn eller yngre skolbarn under den lid barnens föräldrar förvärvsarbetareller studerar. framföralt vägledning och riktlinjer för förskolor och fritidshem även gäller förfamiljedaghem. I utvecklingsplanen redovisas utvecklingen inomfamiljedaghemsverksamheten, behov och problem inom området samt planeradeinsatser för att förbättra och utveckla verksamhetens innehåll ochorganisation. framföratt en utveckling av familjedaghemsverksamheten ställer stora krav påledningsorganisationen såväl centralt som lokalt. Ett fortbildningsmaterialavses därför bli utarbetat för familjedaghemmens ledningspersonal. Vidare avsesarbetsplaner för förskola bli utarbetade med hänsyn även tillfamiljedaghemsverksamheten. Kommunernas ansvar för attutarbeta kommunala riktlinjer för barnomsorgens pedagogiska arbete bör ävenomfatta familjedaghemmen och har för avsikt att utarbeta ensärskild vägledning för dessa. Av den omfattande dag- ochfritidshemsverksamhelen utgör familjedaghemmen en viktig del. I vissasammanhang kan familjedaghem vara att föredra framför dag- och fritidshem, t.ex. i glesbygdsområden med långa reseavstånd tili dag- eller fritidshem ellerför barn med allergier och för barn som behöver vistas i små grupper. Detär viktigt att helheten inom barnomsorgen även kommer till uttryck beträffandefamiljedaghemmen. Det pedagogiska programsom utarbetas för barnomsorgen från central och lokal nivå måste därför på ettsmidigt sätt anpassas till och komma för dagbarnvårdarna och dem som har tilluppgift atl leda dagbarnvårdarna och lämna utbildning och fortbildning tilldel. 2.4 Deöppna förskolornas pedagogiska verksamhet Verksamhetenmed öppen förskola har vuxit fram i landets kommuner . Denriktar sig till hemarbetande föräldrar, till dagbarnvårdare och deras barn.Den öppna förskolan innebär att barn och vuxna tillsammans skall utforma enverksamhet som passar dem och att de gemensamt skall utföra olika aktiviteteroch sysslor. Föräldrarna skall tillsammans med den anställda personalen delta iverksamheten. redovisari sin plan något om hur den öppna förskolan vuxit fram och vilkautvecklingsmöjligheter som finns för verksamheten. Det gäller t. ex.möjligheten att knyta föräldraulbildning/föräldrainformation till den öppna förskolan,att samverka med barnhälsovården, att knyta an till den uppsökande verksamhetenoch atl stödja dagbarnvårdarna i bostadsområdet. Prop.1982/83:34 10 avser att publicera enskrift om erfarenheter av den öppna förskolan, som planeringsunderlag för kommunernaför befintlig och kommande verksamhet. framhåller det önskvärdai att senare uppmärksamma arbetssätt och innehåll i den öppna förskolan. Erfarenheterna av den öppna förskolan har hitintills varitmycket positiva. Enligl min uppfattning har den öppna förskolan en storbetydelse som kontaktpunkt för hemmavarande föräldrar och dagbarnvårdare. Denger också barnen möjligheter att tillsammans med andra barn delta i olikagruppverksamheter. Verksamheten bidrar ofta till att bryta den isolering sommånga barn och vuxna kan uppleva i ett bostadsområde. Jag vill i sammanhanget understryka vikten av en samverkanmellan den öppna förskolan och övrig barnomsorgsverksamhet i kommunerna liksommed barnhälsovården och i övrigt. För barnomsorgens del vill jag återigen betona att detkrävs ett helhetsperspektiv när det gäller utarbetande av pedagogiska programsåväl på övergripande nivå som på verksamhetsnivå. Det finns många praktiskaoch intressanta samarbetsformer som kan utvecklas i detta sammanhang. Mångaförsöksverksamheter har startals och det är värdefullt att få en erfarenhetsåterföringsåsom planeras av . En skrift om hur den öppna förskolanfungerar i olika sammanhang utgör ett värdefullt led i utvecklingsarbeteteftersom den ger underlag för fortsatta diskussioner om innehåll och arbetssätti verksamheten. Den öppnaförskolans pedagogiska program har också en viktig roll när det gäller attstödja de föräldrar vars barn inte har plats i daghem eller deltidsgrupp liksomdagbarnvårdarna. Med tanke på den betydelse som den öppna förskolan kan hai förebyggande och kontaktskapande syfte är del också viktigt att kommunerna isina egna program lar upp mäl och arbetsformer för den öppna förskolan. 2.5 Barn med behov av särskilt stöd Enligt 15 § socialtjänstlagen (1980:620) skall barn som avfysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt slöd i sin utveckling,anvisas plats i förskola eller fritidshem med förtur om ej barnels behov avsådant stöd tillgodoses på annat sätt. Lagen anger vidare att kommunerna genomuppsökande verksamhet skall ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats iförskola eller fritidshem av ovan angivna skäl. anför atl frågan om behovet av uppsökandeverksamhet för alt informera om möjligheten för barn med behov av särskilt stödalt få plats inom barnomsorgen med förtur har diskuterats mycket under 1970-lalet.Vidare har diskuterats vilka krav dessa barn ställer på den pedagogiska Prop.1982/83:34 11 I utvecklingsplan behandlasfrämst frågan om hur det pedagogiska programmet kan anpassas till dessa barnsbehov av stöd. Möjligheten atl integrera barn med olika behov av särskilt stödhar setts som angelägen. är barnomsorgen en generellt utformad pedagogiskverksamhel som inte direkt omfattar behandlingsarbete riktat lill enskildabarn. Samverkan mellan barnomsorgens personal och bl. a. landstingens olikaverksamheter för handikappade barn är därför viktig. insatser har omfattatfortbildning och information, utvecklingsprojekt, samarbete och samråd, med demsom arbetar med handikappade barn samt muntlig rådgivning till kommunerna.Socialstyrelsen ser det som angelägel att öka kunskaperna hos personalen ochbarn med behov av extra slöd. Ett fördjupningsmaterial för fortbildning i dessafrågor föreslås därför utarbetas. Vidare föreslår att frågan om vilka kravsom ställs på barnomsorgsverksamheten för barn med psykosociala störningar bUföremål för utvärdering och utveckUngsarbete. Man framhåller att en analys avkrav och en utveckling av metoder för att stödja dessa barn är en viktiguppgift för forskningen. understryker behovet av personal medsärskild kompetens när det gäUer barn med behov av extra stöd. Enfördjupningsutbildning för förskollärare, fritidspedagoger och ledningspersonali form av s. k. steg 3-utbildning ses därvid som angelägen.