prop · G6032 · 1982-12-31 00:00:00 — omkompletteringar till läroplan för vuxenutbildning m.m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Eltviktigt steg i riktning mol en ökad vuxenanpassning av den kommunalavuxenutbildningen (komvux) togs i och med beslut ominförandet av en särskild läroplan för komvux (Lvux 82). Den nya läroplanenskall tillämpas fr. o. m. /83. Ipropositionen, som bygger på förslag från komvux-utredningen, föreslås nu att Lvux82 skall kompletteras med avsnitt som behandlar studie-och yrkesorientering, gymnasieskolkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser samt gmndutbildning för vuxna. GenomLvux 82 påbörjades införandel av ell s. k. etappsyslem i komvux. föreslåsatt etappsystemet skaU byggas ut att i princip omfatta samtliga aUmänna ämnen(inkl. tekniska och ekonomiska). Etappindelningen görs utifrån varje ämnesstruktur och karaktär, inte utifrån gymnasieskolans nuvarande linjesystem.Varje etapp skall leda lill en bestämd kompetensnivå. Etapp I (gmndskolkurs),som skall svara mot högstadium i resp. ämne, tillämpas fr. o. /83. I propositionen föreslås att återstående etapper 24 (gymnasieskolkurser)skall införas fr. o. m. /84. Samtligakurser skall uppdelas i en gmnddel, som är gemensam för alla kursdeltagare, ochen fördjupningsdel, där var och en väljer arbetsuppgifter. Ämnetarbelslivsorientering föreslås upphöra som separat ämne och integreras med samhäUskunskap.Gymnasieskolkurser i musik, teckning, konst- och musikhistoria ochmusik/teckning samt teckning/musik/drama-1 1982/83. 1982/83:2 2 fik- eslefisk specialisering skaU inte längre kunna anordnas i komvux.Vuxenstudier i dessa ämnen hör fill folkbildningens område. Betygsättningen i gymnasieskolkurserföreslås följa samma principer som betygsättningen i gymnasieskolan. Elappsyslemetinnebär alt kursdeltagarna i komvux inte självklart kan jämföras med någon gmppelever i gymnasieskolan. De föreslås därför utgöra en egen referensgmpp vid be-tygsättningen. Vidare förordas nya typerav avgångsbetyg från komvux. De skall motsvara dels en tvåårig, dels entreårig studiegång i gymnasieskolan och utfördas från antingen ekonomisk, humanistisk-samhäUsvetenskaplig,naturvetenskaplig eller teknisk sektor. Avgångsbetyg som motsvarar en tvåårigstudiegång i gymnasieskolan skall också utfärdas från yrkesinriktad sektor. Samtligaföreslagna förändringar skall genomföras fr. o. m. /84. 1982/83:2 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,Åsling, Söder, , , , , , , , Elmstedl,Tilländer, Ahrland, Propositionom kompletteringar till läroplan för vuxen-utbildnuig m. m. Medstöd av regeringens bemyndigande tUlkallade jag en kommitté (U1978:04) för att göra en översyn av den kommunala vuxenutbildningen (komvux).Kommittén antog namnet komvux-utredningen. Pågmndval av förslag från komvux-utredningen lade regeringen fram enproposition (1980/81:203) om läroplan för den kommunala vuxenutbildningen.Efter beslut av (UbU 1981/82:1, rskr 1981/82:46) har regeringen den11 mars meddelat föreskrifter om att en särskild läroplan för komvux (Lvux82) skall gälla fr. o. m. den . Regeringen har fastställtmål och riktlinjer i läroplanen. 'har till regeringen.överläm-nat en skrivelse angåendekompletteringar till läroplan för komvux. En sammanfattning av kommilténsskrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Kommilténsförslag omfattar kompletterande avsnitt till mål och riktlinjer i läroplanenför komvux. Kompletteringarna behandlar studie- och yrkesorienteringen inom komvux,gymnasieskolkurser och särskUda yrkesinriktade kurser samt grandutbildning förvuxna (gmnd-vux). Förslagen till kompletterande avsnitt i mål och riktlinjerbör i sin helhet fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Komvux-utredningensförslag omfattar också förslag till vissa kursplaner för gymnasieskolkursersamt kompetensfrågor. 'När den nu aktuella skrivelsen avlämnades: riksdagsledamoten , ordförande,folkskolläraren , riksdagsledamoten , läns-bildningskonsulentenMartin , lektorn , fil.lic. Prop.1982/83:2 4 Efterremiss har yttranden över komvux-utredningens förslag avgetls av universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), centrala (), (), (), jämställdhetskommittén (A 1976:08),. , i (LO), (), Centralorganisationen /SR,() och Samarbetsorganisalionen för vuxenstuderande(). En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 3. JaganhåUer nu att få ta upp vissa frågor som rör kompletteringar lill Lvux 82 samtkompetensfrågor i anslutning härtill. För överblickens och sammanhangets skullredovisar jag ocksä vissa förslag som inte fordrar beslut av . Pågrandval av propositionen angående vissa åtgärder inom vuxenutbildningensområde m.m. (prop. 1967:85, SU 1967:117, rskr 1967:277) infördes fr. o. m. den1 bl. a. en lokal gymnasial vuxenutbildning, som i princip skullekunna erbjuda undervisning enligt kursplanerna för gmndskolans högstadium,, gymnasiet och yrkesskolan. Till den kommunala vuxenutbildningen (komvux)fördes också yrkesskolans deltidskurser. Undervisningen organiserades somfristående ämneskurser. Särskildatimplaner infördes för komvux. Härvid fastställde regeringen del högsta antaletlektioner i varje ämne. Utbildningsprogrammetinom komvux har därefter anpassats efter de nya läroplaner som har införts förgrundskolan och gymnasieskolan. SÖfastställer numera timplaner för komvux, dvs. det högsta antalet undervisningstimmarför varje kurs, inom ramen för en viss procent av det sammanlagda antaletundervisningstimmar för motsvarande utbildning i ungdomsskolan (prop.1976/77:100 bU. 12, UbU 1976/77:19, rskr 1976/77: 176). Regeringen fastställerdessa procenttal. 1 förordning (ändrad och denII ) meddelade regeringen riktlinjer förfastställande av högsta antal undervisningslimmar förgmndskolekurseroch vissagymnasieskolekurser inom vuxenutbildning, nämligen kurser i ämnenmotsvarande treåriga och fyraåriga linjer samt tvåårig ekonomisk, social ochteknisk linje i gymnasieskolan. Efter beslut av med anledning avbudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 12, UbU 1977/78:15, rskr1977/78:180) meddelade regeringen i förordning riktlinjer förfastställande av högsta antal lekfioner för yrkesinriktad utbildning inomkommunal vuxen- 1982/83:2 5 utbildning.Dessa föreskrifter omfattar även medgivande för SÖ att dela upp yrkesinriktadeämnen i delmomentskurser och - under vissa fömtsättningar - i modulkurser. Riksdagenbeslutade efter förslag i propositionen om vuxenutbildning (prop.1977/78:36, UbU 1977/78:10, rskr 1977/78:60) att innehållet och utformningenav undervisningen i komvux skall anpassas bättre till de vuxnas studiesituafion.Det är inte självklart atl vuxna skall behöva läsa alla ämnen eller aUa delarav kursen i ett ämne enligl läroplanerna för ungdomsskolan. De vuxnaserfarenhet skall tas fill vara och endast kompletteras i en sådan omfattningatt de vuxna får en utbildning av samma kvalitet som ungdomsutbildningen. UtbUdningensinnehåll behöver däremot inte vara identiskt. Läsåret1978/79 påbörjades försöksverksamhet med s.k. etappindelade kurser inom komvuxi ett antal kommuner i enlighet med rikfiinjer som hade godkänts av riksdagenefter förslag i den nämnda propositionen om vuxenutbUdning (prop.1977/78:36). Efter förslag i budgetproposifionen 1981 (prop. 1980/81:100 bU.12, UbU 1980/81:18, rskr 1980/81:217) beslutade alt detta försök, somurspmngligen var treårigt, får fortsätta så länge alt ingen försökskommuntvingas återgå fiU del tidigare gällande systemet i avvaktan på beslul om humvidaverksamheten skall permanentas eller ej. SÖ får också medge att alla kommuner somså önskar får delta i försöket fr. o. m. /82. Ettviktigt steg i riktning mot en ökad vuxenanpassning av komvux togs i och medatt beslutade att införa en särskild läroplan för kommunalvuxenutbildning (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 1981/82:46). Regeringenfastställde inledning samt mål och riktlinjer läroplanför vuxenutbildning (Lvux 82). Den nya läroplanen skaU fiUämpas fr. o.m. Mål och riktUnjer skaU gälla för all verksamhet i komvuxoch i fillämpliga delar också för verksamheten vid statens skolor för vuxna ochför den av kommunerna anordnade grandutbildningen för vuxna (grandvux). Riksdagensbeslut om läroplan för komvux innebär vidare att nya fim-planer och kursplanerskall fastställas för grandskolkurser. Regeringen har den 11 mars 1982uppdragit åt SÖ att fastställa nya fimplaner och kursplaner för grandskolkurser.I Lvux 82 skaU dessutom ingå kommentarmaterial som faststäUs av SÖ. För varjeskolenhet med komvux skall finnas en lokal arbetsplan. 2.2Kompletteringar till läroplanens mål och riktlinjer Komvux-utredningenhar utarbetat förslag till vissa kompletteringar till Lvux 82, nämligen etttillägg om studie- och yrkesorienteringen (syo) i komvux, ett om gymnasieskolkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser inom komvux samt ett om gmndvux. Kommitténföreslår att dessa avsnitt, vilka återges i bilaga 2, fogas tiU mål och rikfiinjer. 1982/83:2 6 Riksdagenhar på grandval av propositionen om studie- och yrkesorientering i grandskolaoch gymnasieskola m.m. (prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115) bl.a.tagit stäUning fiU vissa principer, som gäller syons mål och innehåll iungdomsskolan. Komvux-utredningenhar i sitt arbete beaktat vad regeringen föreslog i nämnda proposition.Kommittén anger att dess förslag till mål och riktlinjer för syo i komvuxöverensstämmer med målen för syo i ungdomsskolan. Kommittén har dock anpassatförslaget fill de annorlunda målgrapper och föratsättningar som gäller för komvux.Den föreslagna vuxenanpassningen tar sig bl. a. uttryck i en uppdelning iextern och inlem syo. Remissinstansemaär i stort sett positiva tUl komvux-utredningens förslag och framhåller viktenav syo. /SR anser atl syo-avsnittet bör omarbetas och konkretiseras ochfinner det dessutom svårt för atl inte säga omöjligt att diskutera syons måloch riktUnjer utan att behandla resursfrågan. CSNoch AMS betonar starkt behovet av den externa syon som vänder sig till vuxnaföre studiestarten. En bred syo behövs enligt AMS för atl undvika kostsammafelval. Arbetsförmedlingens möjligheter atl ge denna service - vUket iblanddiskuteras - är begränsade och kommer med den arbetsbelastning i övrigt somförväntas inle att öka. /SRmenar att kraven bör stäUas högre. Syo för vuxna bör även omfatta insatser avsocialt utbUdad personal. När arbetsförmedlingarna organiseras om, blir detallt viktigare alt få till stånd en fristående syo-resurs i varje kommun somkan ge övergripande information och rådgivning om all vuxenutbildning och om sludiesocialafrågor. SOSVUX pekar på den syo som t. ex. vuxenutbildningsnämnderha erbjuder.Den är viktig och intimt sammankopplad med den uppsökande verksamheten. SOSVUXhoppas att resurserna tUl den externa syon inte las från komvux interna resurserutan betalas med andra medel. Även TCO anser atl riktad syo för vuxna skaUgaranteras och anser del tveksamt att man genom lokala omprioriteringar kan klarariktad syo enligt komvux-utredningens inten-fioner och målen för komvux. Närdet gäller den interna syon framhåller flera remissinstanser att det är positivtatt den skall bedrivas integrerad med övrig pedagogisk verksamhet. Delär enligt min mening viktigt att framhålla alt syon ofta bör vara en långvarigprocess. En människa utvecklas och förändras som både arbetsuppgifteroch hela arbetslivet ständigt förändras. Detta leder ofta tiU att individen vidflera tillfällen i livet behöver syo-insatser i form av information, vägledningoch stöd. I studiesituationen behövs syo kontinuerligt. Jag vill understrykaatt syon är en angelägenhet för både lärare och skoUedning liksom för syo-funktionären.De prioriteringar av syo-insatserna, som i vissa fall måste göras, börbeslutas av skolledningen efter alt Prop.1982/83:2 7 hadiskuterats gemensamt av studerande, lärarpersonal och syo-funktionärer. Närdet gäller vuxna med särskilda behov, bör kvinnornas, i synnerhetinvandrarkvinnornas, situation uppmärksammas. Det är enligl min mening ocksåangeläget med samverkan meUan olika vuxenutbildningsanordnare när det gällerinformation och syo som vänder sig till den vuxna allmänheten. Komvux-utredningensförslag omfattar som jag nämnt också förslag till mål och riktlinjer för gymnasieskolkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser. Förslaget utgår från att etappindelninggenomförs beträffande aUmänna ämnen och från att yrkesinriktade kurser även ifortsättningen anordnas som delmomentskurser och modulkurser. Förslagetomfattar vissa föreskrifter om delning av gymnasieskolkurs i undervisningsgmpper.Det omfattar även föreskrifter om betygsättning och om avgångsbetyg och betygsdokumenti övrigt. påpekar att vissa föreslagna förändringar kräverbeslut av . Jagåterkommer till dessa frågor i det följande. Som jag nämnt skallmål och riktUnjer i den nya läroplanen för komvux enligt beslutgälla i tillämpliga delar även för grundvux. Grandvux skiljer sig emellertidenligt komvux-utredningen i väsentliga avseenden från övrig utbildning inom komvux.Av det skälet har elt förslag till mål och riktlinjer för grundvux utarbetats.Kommittén konstaterar att grandvux omfattar utbildning på vitt skilda nivåeroch anser att grundvux för invandrare bör ha ett annorlunda innehåll och enannan uppläggning på den gmndläggande nivån än vad grandvux för svenskar börha. För den som har ett annat modersmål än svenska bör enligl nu gällandeföreskrifter, där så kan ske, undervisningen anordnas på hemspråket, om den studerandeönskar det. Enligt förslagel bör all sådan grandvux också innehålla vissundervisning i svenska. Den bör vara upplagd som undervisning i ett främmandespråk. Förslaget innebär enligt komvux-utredningen i övrigt konkretiseringaroch preciseringar av vad som redan nu gäller för grandvux. SÖkonstaterar att föreliggande förslag beträffande grundvux väl överensstämmermed SÖ:s föreskrifter och allmänna råd. SÖ erinrar emellertid också om (A 1978:07) framlagda förslag i betänkandet Svenskundervisning förvuxna invandrare (SOU 1981:86). Även AMS erinrar i sitt yttrande om vissa av SFI-kommitténsförslag. I den män SFI-kommitténsförslag bör leda fill några förändringar, som berör grandvux, bör dettabehandlas i samband med övriga frågor som aktualiseras genom SFI-kommitténsförslag. Oavsett vilka regler som kommer atl gälla för framtiden beträffandeundervisning i svenska för invandrare och oavsett vem som blir huvudmän fördenna verksamhet, är det för de deltagares skuU som har behov av bådesvenskundervisning och undervisning i att läsa och skriva av största betydelseatt en samverkan kommer tUl stånd mellan dem som har hand om undervisning avdessa slag. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Prop.1982/83:2 8 Ingenremissinstans har haft något att erinra mot att tiUägg fogas till mål ochriktlinjer i Lvux 82 på de tre områden som komvux-utredningen har föreslagit.Även jag anser alt sådana kompletteringar bör göras. Detta föranleder ävenvissa andra föreskrifter, bl.a. ändringar i förordningen (1971:424) om kommunaloch stallig vuxenutbildning. Jag ansluter mig i huvudsak liU vad komvux-utredningenhar föreslagit med de modifieringar som föranleds av mina förslag i övrigt. Delbör ankomma på regeringen all faststäUa kompletteringarna till mål ochriktlinjer. Kompletteringarna bör givetvis, i likhet med vad som ärförhållandet beträffande läroplanen i övrigt, i liUämpliga delar även gälla förverksamheten vid statens skolor för vuxna. Jagvill upplysningsvis meddela alt det enligt min mening ankommer på regeringenalt fastställa vilka regler som skall gälla för delning av gymnasieskolkurs i undervisningsgmpper. Entreårig försöksverksamhet med etappindelade kurser inom komvux påbörjades somjag har nämnt /79. Försöksverksamheten har därefter förlängtsoch får nu utvidgas lill nya kommuner efter medgivande av SÖ.Försöksverksamheten omfattade redan från början i princip alla allmänna ämnen.De olika kurserna i samma ämne enligl läroplanerna för gmndskolans högstadiumoch gymnasieskolans olika linjer har samordnats till en sammanhängandestudiegång som delats upp i etapper. /80 harförsöksverksamheten också fått omfatta tekniska ämnen. SÖhar kontinuerligt utvärderat försöksverksamheten med etappindelning under detre första budgetåren. En rapport över utvärderingen har avgivits fillregeringen, som överlämnade den lill komvux-utredningen för beaktande i detfortsatta utredningsarbetet. Riksdagensbeslut om införandet av en särskild läroplan för komvux innebar bl. a. alt gmndskolkursernaskall betraktas som en första etapp i en sammanhängande studiegång i resp.ämne. Komvux-utredningenkonstaterar alt inga allvariiga invändningar mot själva etappsystemet harkommit fram i utvärderingen av försöksverksamheten. Eiappindelningenunderlättar studievalet för kursdeltagarna. De behöver inte från börjanbestämma sig för hur omfattande studier i elt ämne de skall bedriva. De tas ini den etapp där de har fömtsättningar att följa undervisningen och avslutarstudierna efter den etapp där deras studiebehov är tillgodosett.Etappindelningen har också underlättat för mindre och medelstora kommuner attstarta kurser i etapp 2, dvs. den första etappen på gymnasieskolnivån. Komvux-utredningensförslag innebär alt etappindelningen skall fullföljas även pågymnasieskolnivån inom kornvux. Kommittén föreslår att SÖ Prop.1982/83:2 9 fåri uppdrag alt se över elappsyslemet. I denna översyn bör enligt kommitténföljande beaktas: a) aUmänna ämnen som ingår i utbildning motsvarandetvååriga yrkesinriktade linjer och vissa specialkurser bör också infogas i elappsyslemet, b)förändringar i gymnasieskolanvad gäller språkprogram, samordning av N- och T-linjerna och samordning avtimtal i samma ämne för flera linjer med anledning av förslag i propositionenom förändringar av gymnasieskolans utformning m.m. (prop. 1981/82:14, UbU1981/82:5, rskr 1981/82:112) bör beaktas. Vidareföreslås SÖ få i uppdrag att följa försöksverksamheten med etappindelning avtekniska ämnen och fastställa ramfimplan och kursplaner för etappindelning avdessa ämnen. Remissinstansemaär positiva till etappsystemet som princip med undanlag av UHÅ, som anför attdet torde finnas anledning att vänta med en så genomgripande omorganisation av komvuxtill dess beslut fatlats om genomförande av ny organisation av gymnasieskolan. Jagförordar att etappindelningen av kurser i komvux fullföljs på gymnasieskolnivån.Om komvux-utredningens förslag genomförs kommer enligt min uppfattningmöjligheterna lUl samverkan mellan komvux och gymnasieskolan att kunna öka iså måtto att det blir lättare att i komvux komplettera tidigare och även avbmtnagymnasieskolstudier utan all alltför mycket tid måste ägnas åt att på nyttstudera de delar av ett ämne som den studerande redan har läst. Det viktigasteskälet för att fullfölja etappindelningen inom komvux är emellertid attsystemet i sig innebär betydande möjligheter till vuxenanpassning av studiernaoch möjligheter för individen att sätta samman ett studieprogram efter sinaegna behov. Jagräknar med att en etappindelning kan genomföras i sina huvuddrag enligt komvux-utredningensförslag. Etappindelningen bör enligt min mening i princip omfatta samtligaallmänna ämnen, i vUka jag inräknar även tekniska och ekonomiska ämnen, inom komvuxutbildningsprogram som finns både på gmndskol- och gymnasieskolnivå eUer somhar flera studiegångar på gymnasieskolnivån, vilka leder lill skildakompetensnivåer. För klarhetens skull vill jag påpeka att övriga aUmänna ämneninte bör elappin-delas. Beträffande yrkesämnen bör nuvarande system meduppdelning i delmomentskurser och under vissa föratsättningar - i modulkurserfortfarande tiUämpas. Etappsystemetbör bygga på följande principer. Etappernaskall bilda en sammanhängande studiegång i resp. ämne och tillsammans svara motvad som ingår i ämnet enligl läroplanema för grandskolans högstadium(beträffande ämnet engelska grandskolans samtliga stadier) och gymnasieskolansolika linjer, grenar och specialkurser. Härvid skall en vuxenanpassning görasså alt vuxna inte självklart skall behöva läsa alla delar av kursen i ett ämneenligt läroplanerna för ungdomsskolan. Denna sammanhängande studiegång skallindelas i etapper. 1982/83:2 10 sombygger på varandra. Etappindelningen skall göras utifrån resp. ämnes strakturoch karaktär, inte utifrån gymnasieskolans nuvarande linjesystem. Antaletetapper i varje ämne skall vara högst fyra, i flertalet ämnen högst tre. Varjeetapp skall leda tiU en bestämd nivå, som i princip motsvarar följandekompetens enligt läroplanerna för ungdomsskolan: etapp2 ett- och tvååriga studiegångar i gymnasieskolan etapp3 treåriga studiegångar i gymnasieskolan etapp4 avslutande etapp i vissa mycket omfattande studiegångar i gymnasieskolaninkl. Iämnen, som saknas på grandskolans högstadium, saknas alltså etapp 1. Tekniskaämnen har inte varit föremål för försöksverksamhet med etappindelning likalänge som övriga ämnen. Omfattningen av försöksverksamheten har också varitbegränsad. tycks förutsätta att etappindelningen avtekniska ämnen skall ha formen av försöksverksamhet under ytterligare någontid. Enligt den uppfattning som jag har redovisat bör etappsystemet nugenomföras och försöksverksamheten aUtså avlösas av reguljär verksamhet. Omdet skulle visa sig nödvändigt att på någon punkt avvika från dettahandlingssätt, bör det ankomma på regeringen atl besluta härom efter förslag avSÖ. Målsättningen bör vara att etappsystemet nu skall genomföras konsekventenligt de principer jag har redovisat. Denetappindelning av studiegången i olika ämnen som jag nu har förordat bör tUlämpasäven inom den statliga vuxenutbildningen. Iförsöksverksamheten med elappindelning har varje etapp betraktats som en kurs, vUketinnebär att gällande regler om deltagarantal för kursstart måste vara uppfylltför att man skall få starta en ny etapp inom ett ämne. SÖ:s ursprangUga förslaginnebar att samtliga etapper i ett ämne skuUe betraktas som en enda kurs.Syftet härmed var atl garantera att deltagare, som påbörjat studier i ett ämne,också skulle kunna slutföra dem enligt samtliga etapper om de så önskade utanalt övergå till en annan undervisningsgrapp. Komvux-utredningenkonstaterar att betyg från etapp 1 (grandskolkurser) kan ingå i slutbetyg frånkomvux som ger grundskolkompetens. Kommittén anser därför att etapp 1 kanbetraktas som en avslutad helhet. Många kursdeltagare har inte för avsikt attomedelbart fortsätta sina studier i de följande etappema. Kommittén föreslårdärför att etapp 1 i resp. ämne betraktas som en kurs även i fortsättningen, Komvux-utredningenfinner det svårare att göra samma uppdelning mellan etapperna 2, 3 och 4 (gymnasieskoletappema).En studerande i etapp 2 måste enligt kommittén kunna garanteras att fåfortsätta med etapp 3 och 4, om dessa finns och Prop.1982/83:2 11 ingåri hans studieprogram. föreslår därför alt alla gymnasieskoletapperna(dvs. etapperna 2-4) i ett ämne skall utgöra en enda kurs. Antaletundervisningslimmar enligt gäUande timplan skall reduceras enligt nuvaranderegler, om antalet kursdeltagare sjunker under det föreskrivna antalet. Komvux-utredningensförslag på denna punkt tUlstyrks av TCO, SA COISR och SOS VUX. SÖ noterar i sitt yttrandeatt komvux-utredningen inle framlägger motsvarande förslag beträffandedelmomentskurser i yrkesinriktade utbildningar. SÖ finner att, om förslagetatt betrakta alla gymnasieskoletapperna som en kurs genomförs, det bör gällaäven för yrkesinriktade utbUdningar. I nuvarande läge med stark begränsning avresurserna lill komvux är del enligt SÖ nödvändigt att kunna genomföra en sälångt möjligt rafionell kursplanering. Eftersom närheten till utbildningen oftaär avgörande för om avständskänsliga vuxna skall väga påbörja studier, är detenligt SÖ viktigt att de inledande etapperna (1 och 2) och en radyrkesinriktade utbildningar anordnas på så många platser som möjligl. Däremotbör senare etapper (3 och 4, i lågfrekventa ämnen även 2) saml yrkesinriktade påbyggnadskurserkunna koncentreras mera. Jagförordar att vaije etapp betraktas som en fristående kurs.