prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligtnationalräkenskapernas definitioner beräknas dock driftsöverskottet även efterdenna förbättring bli negativt -1,. 1982.1 detta sammanhangförtjänar den svåra finansiella situation som några förlustår skapar iföretagen att uppmärksammas. Även om den löpande verksamheten i t. ex. ettstålföretag efter en tids förluster äter ger ett överskott kan de ränteutgiftersom man ådragit sig genom att de tidigare förlusterna täckts genom lån medföraatt företaget med hänsyn till samtliga kostnader fortfarande har ett negativtresultat. Följden kan alltså bli att ett företag som i sig är livskraftigtförsätts i konkurs på grund av en ansamlad skuldbörda. I denmän konkursen endast leder till någon form av finansiell rekonstruktion fårdetta dock inga konsekvenser av real karaktär t. ex. i form av nedläggning avkonkurrensdugliga produktionsenheter. Situationenpå den västeuropeiska stålmarknaden väntas inte förbättras nämnvärt 1983.Däremot förutses den inhemska efterfrågan öka klart och ge upphov till enhöjning av produktionen . Den betydande produktivitetsökning () somdärmed skulle uppnäs innebär att arbetskraftskostnaderna per enhet kan väntasöka med . beräknas förbrukningskostnadernas tillväxttakt perenhet trots devalveringen och det förhällandet att ungefärhälften av insatsvarorna importeras - sjunka påtagligt jämfört med . Dettaberor på den förväntat låga prisutvecklingen för olja, som svarar för drygthälften av Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 127 branschens import av insatsvaror. De rörliga kostnadernasökningstakt skulle därmed totalt sett kunna inskränka sig till 9,, Medmättliga eller inga prishöjningar i utländsk valuta förutses ändock de svenskaföretagen med hjälp av devalvering och en ökad inhemsk efterfrågankunna höja sina försäljningspriser med 1982-1983, Därmed skulle utrymmeskapas för en ytterligare höjning av vinstmarginalen (-) och driftsunderskottetför 1983 begränsas till -400 milj. kr. Den bransch i dessa kalkyler som haft den bästavinstutvecklingen är verkstadsindustri exkl. varv. Detta berordelvis pä att man med sina mer specialiserade produkter lättare kunnat höjaförsäljningspriserna än t. ex. råvarubranscherna, men också på att man relativtväl kunnat komma tillrätta med kostnadsökningarna. 1981 kom också en litenökning av bruttomarginalen till stånd tack vare den jämförelsevis låga ökningenav kostnaderna för insatsvaror. En störte vinstuppgång kalkyleras dock för1982, mycket som en följd av - förutom devalveringarna - den låga ökningen avarbetskraftskostnaden per producerad enhet. Timlönekostnaden beräknas härvidha stigit med 6,' medan produktiviteten synes ha ökat med . Prognosenför 1983 bygger bl. a. pä förutsättningen att verkstadsindustrin exkl. varvsänker sina priser tämligen kraftigt relativt de utländska konkurtenternavilket medför att den kalkylerade vinstökningen blir relativt måttlig.Dessutom förutses förbrukningskostnadema per enhet stiga kraftigt till följd avdevalveringen - ungefär en tjärdedel av insatsvarorna utgörsnämhgen av importerade verkstadsprodukter med en prisökning på . Denhöjning av vinsten som beräknas ske har till stor del sin förklaring i denpositiva produktivitets-prognosen (4,ökning). Med driftsöverskottets andelav förädlingsvärdet som mått (vilket bör tolkas med försiktighet) beräknasvinstnivån inom verkstadsindustrin exkl. varv 1983 därmed nå upp till vad somregistrerades under de "goda" vinståren och 1975. Den heterogena sektorn övrig tillverkningsindustri exkl.varv innefattar så disparata branscher som livsmedels-, textil- och kemiskindustri. Trots att aggregatet har vissa inslag av "krisbranscher" såvar vinstnedgången under andra delen av inte så markerad som för dentotala tillverkningsindustrin exkl. varv (se diagram 8:2). En orsak är att denbetydande delbranschen livsmedelsindustri till stor del är skyddad från utlandskonkurrensoch att man därför haft goda möjligheter att bibehålla sina vinstmarginalergenom prishöjningar. En annan är att den kemiska industrin (exkl.petroleumraffinaderier) hör till de branscher som internationellt sett klaratde senaste lågkonjunkturerna bäst. sjönk dock vinstnivån inom övrigtillverkningsindustri exkl. varv tillbaka. Det var till stor del den jämförtmed verkstadsindustrin - kraftiga ökningen av ' Enligt en av verkstadsföreningen utförd enkät ökade docktimlönekostnaden i verkstadsindustrin 1981-1982. ' Se kapitel 4 för enexakt definition. Prop.1982/83: ISO Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget insatsvarukostnaden som låg bakom. Kalkylerna för 1982pekar preliminärt på en relativt god produktivitetsutveckling () vilkentillsammans med den svaga höjningen av timlönekostnaden medförde en ökning avbranschens unit labour cost med endast 3,. Detta, tillsammans med deförsäljningsprishöjningar som bl. a. på grund av devalvering beräknasha kommit till stånd, leder enligt kalkylerna till att driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet ökade 1982. På motsvarande sätt som förverkstadsindustrin har förutsatts att en betydande del av "devalveringsutrymmet"1983 tas i anspråk för sänkningar av de svenska företagens försäljningspriserrelativt utlandet. Ändock pekar kalkylerna pä en betydande ökning avdriftsöverskottsandelen 1983. Denna beräknas bli högre än någon gäng tidigareunder . Driftsöverskott, produktionskostnader och priser Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet inomtillverkningsindustrin totalt sett sjönk 1980-1981, vilket framgår av tabell8:5, Bland orsakerna till vinstnedgången kan förutom den svaga efterfrågan ochden därmed sammanhängande låga prisutvecklingen nämnas den stagnerande arbetsproduktiviteten(se diagraiTi 8:3). För tillverkningsindustrin liksom för näringslivet totaltvar produktiviteten oförändrad vilket medförde attlönekostnaden per producerad enhet inom tillverk- Tabell 8:5 Förädlingsvärde i tillverkningsindustrin exkl.varv 19761983 därav: driftsöverskott inkl. därav: driftsöverskotl inkl. ' Löner inkl. kollektiva avgifter och icke varuanknutnaindirekta skatter. Källor: och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 129 Diagram 8:3 Rörliga produktionskostnader, produktpriseroch marginaler per producerad enhet i tillverkningsindustrin exkl. varv19641983 -- Därav: lönekostnad ' / / / _/ / _ "**%. ' \ \ \\ Marginal /'* 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 ' Med avdrag för subventioner. 9 1982/83. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 130 Tabell 8: 6 Förenklad resultaträkning förtillverkningsindustrin 19761983 kr., bokföringsmässiga värden 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 rörelsen 231913 240062 260135 294703 331456 357413 404 100 467100 före avskrivning 15948 12709 12732 21924 24014 24393 34800 46 700 avskrivning -7410 -7405 - 7501 - 9101 -10674 -10702 -12800 -15500 avskrivning 8538 5304 5231 12823 13340 13 691 22000 31200 Finansiellt netto -2040 -2228 - 2971 - 2730 - 2795 - 5088 -4000 -2600 Därav:intäkter 4579 6632 7244 8231 10876 12089 13800 16000 kostnader -6619 -8860 -10215 -10961 -13671 -17 177 -17800 -18600 Resultat efter finansnetto 6498 3076 2260 10093 10545 8603 18000 28600 Kursdifferenser' - - - -+50-2600-4 000 O kursföriuster - - - - 10595 6300 14 000 28600 ' Finns ej framtaget 1976-1979, avser identiska företag1980-1981 vilket medför en viss underskattning av Anm. 1 tabellen saknas extraordinära poster,bokslutsdispositioner samt skatt jämfört med en fullständig Källor: SOS företagen samtliga företag 1976-1980.Utvecklingen 1980-1981 avser identiska industriföretag större än 50 anställda. 1982 och 1983 enligtkonjunkturinstitutet. ningsindustrin steg med hela 12,.' Detta är denkraftigaste ökningen sedan den s.k. kostnadskrisen . En betydande ökning av driftsöverskottsandelen inträffade1982. Detta var ett resultat av att företagen kunde höja sina försäljningsprisermed 11,som tillväxttakten för produktionskostnaderna per enhetreducerades till . Förbrukningskostnaderna per enhet steg visserligenkraftigt men den låga timlöneökningen om 6,och en inte obetydlig produktivitetshöjningmedförde att unit labour cost steg med endast 3,. Företagen kunde sålundahöja sina vinstmarginaler med ca 1,. förutses företagen kunna höja sinaförsäljningspriser i ungefär samma omfattning som året innan medanproduktionskostnaderna per enhet väntas sjunka något. Vinstmarginalökningenskulle därmed bli något större 1983 än 1982. Driftsöverskottets andel avförädlingsvärdet beräknas stiga kraftigt, men hamnar ändock en bit under denmycket höga nivå som förelåg 1974. Detta beror främst på att råvarubranschernanu inte alls når upp till samma höga nivåer pä sina driftsöverskottsandelar somdetta är. Fiiuuisiella intäkter och kostnader Beräkningarna över industrins historiska finansiellakostnader och intäkter har som källa finansstatistik för företag medandriftsöverskottskal- ' Lnligt fönjänMtstalistiken för industri, som visas itabell 6:2, steg dock timlönekostnaden med endast 10,. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 131 kylerna grundar sig på material framtaget vid SCB:snationalräkenskapsenhet. Detta medför smärte nivåskillnader mellan materialenför vissa variabler samt vissa små skillnader i branschklassificeringen.Viktigare är att insatsvaruförbrukningen (i princip) värderas tilläteranskaffningspris i nationalräkenskapsmaterialet medan den ifinansstatistiken (i enlighet med redovisningspraxis) värderas tillanskaffningspris. Motivet för att utvidga beräkningarna till ätt omfattaäven finansiella kostnader och intäkter är bl. a. dessa posters ökade betydelsenär det gäller att bedöma företagets vinstsituation. I tabell 8:6 visas hur definansiella kostnaderna blivit en allt större kostnadspost för företagen menockså att de finansiella intäkterna ökat kraftigt och 1981 nästan uppgick tillsamma belopp som rörelseresultatet efter avskrivning. Vid jämförelser över tiden är vinstuppgifter i milj. kr.inte något bra mått på lönsamheten i näringslivet eftersom de påverkas av bl.a. inflation och förändringar av industrisektorns storlek. För att förbättra jämförelsemöjligheternaredovisas resultatet i förhällande till det insatta kapitalet. Därigenomerhålls räntabilitet på totaU resp. eget kapital.' (Se tabell 8:7). Det skallbetonas att värdena i företagsstatistiken är bokföringsmässiga, dvs. påverkade avlagar och regler bl. a. på skatteområdet. Vid en historisk jämförelse för1970-talet visar det sig dock att den bokföringsmässiga räntabiliteten på egetkapital väl överensstämmer med en beräknad nominell räntabilitet.' Det är därmed möjligt att med hjälp av denbokföringsmässiga räntabiliteten göra en approximativ beräkning av industrinsreala räntabilitet pä eget kapital, se tabell 8:7, Den reala räntabiliteten ärframräknad som bokföringsmässig räntabilitet dividerad med uppgången under åreti konsumentprisindex. Det bör noteras att alla här använda räntabilitetsmättär baserade pä resultatet efter finansnetto, vilket innebär att t. ex.vinstskatt inte belastar resultatmåttet. Resultatet efter skatt påverkas i årnegativt av den tillfälliga vinstskatt på av utdelningen , som skall betalas av svenska aktiebolag. Vinstuppgångenefter skatt kan sålunda väntas bli något lägre 1983 än den resultatförbättringsom redovisas i detta avsnitt. Den bokföringsmässiga räntabiliteten pä eget kapital harfluktuerat kraftigt . Det högsta värdet uppnåddes 1974 (28,) ochdet lägsta 1978 (3,). Utvecklingen av den bokföringsmässiga räntabiliteten påeget kapital överensstämmer relativt väl med utvecklingen hos driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet. Dock blir jämförelser av driftsöverskottsandelenöver missvisande när de finansiella kostnaderna ' Resultatet, och därmed också räntabilitetsmåtten ärberäknade efter finansnelio. ' En nominell läntabilitetsheräkning grundas påresultat- och balansräkningar där samtliga poster värderas tillåteianskaffningspriser. Se exempelvis bilaga 9 till LU-80 (DsE 1981:8) samtSOU 1979:10. "Löner, lönsamhet och soliditet i svenskaindustriföretag" för definitioner och metoddiskussion. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 132 Tabell 8:7 Tillverkningsindustrins räntabilitet 1976-1983 Procent, bokföringsmässiga värden (6,3)' (13,3)' Räntabilitet på eget kapital (RE) Därav: räntabilitet pä totalt kapital (RT) finansieringsfaktor (F) -1,4 Konsumentprisindex (uppgång dec-dec) 9,4 (-2,8)' (3,1)' "Real" räntabilitet pä eget kapital -7,3 -4,2 -1,5 -0,4 Genomsnittlig skuldränta (RS) (RT - RS) -0,5 Skuldsättningsgrad (S/E) Soliditet (E/T) RE = RT H- F F = (RT - RS) x S/E ' Efter avdrag av kursföriuster, se tabell 8:6. = inkluderas ett antal s.k.förvaltningsbolag. Detta påverkar skuldsättningsgrad och soliditet med -0,2resp. -1-1,. Övriga tal påverkas endast marginellt avförvaltningsbolagen. Anm. Räntabiliteten är beräknad pä resultat efterfinansiellt netto men före extraordinära poster, bokslutsdispositioner ochskatt. Skuldsättningsgrad, S/E = Skulder + hälften av obeskattade reserver/egetkapital + hälften av obeskattade reserver. Källor: SOS företagen samtliga företag 1976-1980.Utvecklingen 1980- 1981 avser identiska industriföretag större än 50 anställda.1982 och 1983 enligt . sjönk räntabiliteten på egetkapital kraftigt från 12,0 till 9,, I den uppdelning som gjorts i tabell 8:7visas att räntabiliteten på totalt kapital därvid var i stort sett oförändradmedan den s. k. finansieringsfaktorn minskade , dvs. medi det närmaste lika mycket som nedgången i räntabiliteten pä eget kapital.Finansieringsfaktorns minskning kan i sin tur härledas till den kraftigaökningen av genomsnittliga skuldräntan frän 5,6 till 6,. Bidraget frän denhöjda skuldräntan till att sänka räntabiliteten på eget kapital uppgår därmedtill 2,82x0,8 = av den totala minskningen på 3procentenheter. Höjningen av den genomsnittliga skuldräntan speglar i förstahand en höjd räntesats på företagens räntebärande skulder. I tabell 8:7 finnsockså en kalkyl över räntabilitet efter kursföriuster - vilka på grund avdevalveringen uppgick till avsevärda belopp, se också tabell 8:6 - somvisar på en nedgång från 12 till 1980-1981 (kursförius-terna var ungefär± O ). Den "reala" räntabiliteten på eget kapital var svagtnegativ 1981 (-0,) utan hänsyn till kursföriuster och klart negaliv (-2,)med hänsyn taget till kursförluster. visar beräkningarna en ökning av räntabilitetenpå eget kapital till 17,0 före och till 13,efter kursföriuster. Den storaskillnaden mellan måtten visar de stora förluster pä utlandslän som företagenförorsakats av i törsta hand den svenska devalveringen. Föriusterna harkalkylerats till . 1982, men här får man hålla i minnet attvinsterna pä utlands- 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 133 katillgångar - som dock är mindre än skulderna - enligt försiktighetsprincipeninte bokförs innan de realiseras. Ökningen av räntabiliteten pä eget kapitalkan delas upp i en ökning av räntabiliteten pä totalt kapital med 1,7procentenheter och i en ökning av finansieringsfaktorn med 6,3 procentenheter.Det betydande tillskottet till räntabiliteten på eget kapital som erhölls frånfinansieringsfaktorn var en följd av dels ökningen av räntabiliteten pä dettotala kapitalet på (bidraget = 2,85x1,7 = 4,9) och dels dengenomsnittliga skuldräntans nedgång (bidraget =2,85x0,5= 1,4). Kalkylen visar pä ett belysande sätt den stora betydelsen av"hävstängseffekten"; en ökning av räntabiliteten på totalt kapitalmed ger vid skuldsättningsgraden 3 och oförändrad genomsnittligskuldränta, upphov till en ökning av räntabiliteten pä eget kapital med 4procentenheter. En hög skuldsättning är dock mycket farlig för företagen omräntabiliteten på totalt kapital understiger den genomsnittliga skuldräntan,som exempelvis skedde 1978. En hög skuldsättningsgrad är också detsamma som enlåg soliditet vilken ju ger företagen låg kreditvärdighet i längivarnas ögon.Den "reala" räntabiliteten pä eget kapital - efter valutaförluster -beräknas till . Enfortsatt avsevärd stegring av räntabiliteten på eget kapital väntas 1983 (till22,). Räntabiliteten pä totalt kapital beräknas 1983 höjas med 1,5procentenheter medan finansieringsfaktorn förutses öka med 4 procentenheterdelvis beroende pä att den genomsnittliga skuldräntan väntas sjunka från 5,91982 till 5,1983, Räntekostnaden påverkas dock också av att andelenräntebärande skulder beräknas minska eftersom de ökade vinsterna tillsammansmed den prognoserade låga investeringsaktiviteten leder till ett väntat lågtuppläningsbehov hos företagen. Trots den pä grund av devalveringen väntadeökningen av allmänna prisstegringstakten beräknas den "reala"räntabiliteten på eget kapital bli klart positiv (12,). Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 9 Den offentliga verksamheten Den offentliga verksamheten diskuteras i det följande medutgångspunkt från den finansiella utvecklingen för delsektorerna staten,kommunerna och socialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn somhelhet. Avslutningsvis presenteras i avsnitt 9.6 vissa beräkningarav finanspolitikens effekter på samhällsekonomin . Beräkningarna över statens inkomster och utgifter baseraspå nationalräkenskaperna fram . Här presenteras också en prognosför 1983. Inkomster och utgifter har beräknats av riksrevisionsverket.Därefter har kalkylerna justerats bl.a. med hänsyn till de sysselsättningsfrämjandeåtgärder och höjningar av energiskatterna vilka närmare redovisas i denreviderade finansplanen. Som framgår av nedanstående tablå har statsbudgetensunderskott ökat kraftigt . Budgetunderskottet försämradesdrastiskt och uppgick till 83 miljarder kr.Under 1983 väntas budgetunderskottet öka till . Räknat som andelav BNP har budgetunderskottet ökat frän 3 ä tillberäknade 13,1983. 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Budgetunderskottet 6 Andel av BNP 3,2 18 33 45 53 4,0 8,0 9,9 10,1 66 83 92 11,6 13,4 13,3 Orsaken till det stora och snabbt växandebudgetunderskottet står att finna i att statens utgifter under en läng följd avär vuxit snabbare än inkomsterna, vilket framgår av nedanstående uppställning.Detta är vanligt i lågkonjunkturer, men även , som fårbedömas som relativt goda ur konjunktursynpunkt ökade utgifterna snabbare äninkomsterna. med en relativt matt konjunktur förstärktesdenna tendens. utveckling av statens inkomster och utgifter' samt BNP Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 135 Även1982 steg utgifterna snabbare än inkomsterna, men utgiftsökningen var någotlägre . Inkomstsidan ökade spabbare än vad man tidigare räknat med.Orsaken till detta var dels en något kraftigare ökning av den totalalönesumman, och dels att vissa inkomstförstärkningar av engångskaraktärgenomfördes. Det gällde framför allt omläggningen av utbetalningen avmervärdeskatt för importvaror, vilket inbringade ca . 1982.Dessutom kom ett antal mindre fonder att dragas in till statskassan, vilketförstärkte denna med ytterligare ca I miljard, kr. Trots detta ökadebudgetunderskottet med . 1983väntas budgetunderskottet växa med . Densvaga ökningen beror framför allt på en mycket kraftig ökning av inkomsterna.Dessa väntas öka med 18,eller . Utgifterna beräknas ökamed enbart 16,. Det är första gängen som inkomsterna ökar snabbareän utgifterna. I kronor räknat ökar ändå utgifterna mer än inkomsterna. Orsakenär dels den starka automatiken i utgiftsökningarna, framför allt avränteutbetalningar, dels kraftiga satsningar pä arbetsmarknads- ochindustripolitiska åtgärder. Dedirekta skatterna minskade 1981, vilket berodde på att utbetalningarna avkommunalskatt, som är en avdragspost bland de direkta skatteinkomsterna, ökadekraftigt. Dessa baseras nämligen på skatteunderlaget , 1979,vilket var med stor ökning av löneinkomsterna. Även 1982 påverkades dedirekta skatterna av samma effekt. Dessutom genomfördes en del ändringar avskattesystemet till en total kostnad av . Därav kostadeinkomstbortfallet till följd av indexeringen av skatteskalorna 4,2 miljarderkr. Vidare medförde höjningen av det kommunala grundavdraget ettinkomstbortfall på . Å andra sidan inbringade borttagandet avden särskilda skattereduktionen . Vissa justeringar avskatteskalorna gjordes också, vilket medförde en inkomstförstärkning pä 200milj.kr. Detta är dock endast beräknade värden. De skatteinkomster som kundeha influtit med oförändrade skatteskalor skulle mycket väl ha kunnat uppgåtill andra belopp. För1983 har de statliga skatteinkomsterna beräknats utifrån antagandet att dentotala lönesumman ökar med 7,. 1983genomförs den första etappen av den beslutade skattereformen som syftar tillatt majoriteten av inkomsttagarna ska ha högst marginalskatt 1985.Tillsammans med vissa justeringar i skatteskalorna, som bestämdes i sambandmed denna reform, kommer de direkta skatterna att sänkas . Föratt kompensera detta skattebortfall har dels en s.k. löneavgift pä införts,dels begränsas underskottsavdragen. Denna begränsning väntas inbringa knappt400 milj.kr., men kommer endast marginellt att påverka skatteinkomsterna 1983.Därutöver avskaffas det allmänna försäkringsavdraget, vilket väntas geytterligare 550 milj. Skattereduktionen minskas vidare för skattesparandet ochslopas helt för aktieutdelning. Detta beräknas öka statsinkomsterna drygt 700milj.kr. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:1 Statens inkomster och utgifter Exkl. stadiga affärsverk och aktiebolag -26,1 -46,2 därav: livsmedels- och -16,0 -6,0 Utlåning och andra finansiella trans- -13,5 -62,6 -22,1 -1,8 -14,6 Nivån på inkomster och utgifter skiljer sig någotfrån beräkningarna i budgetförslaget av redovisningstekniska skäl. Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. nom det nya fackföreningsavdraget beräknas emellertidskatteinkomsterna minska med drygt I 250 milj.kr. Det nya schablonavdragetunder inkomst av tjänst beräknas medföra ett ytterligare skattebortfall pä ca1,. Skatteskalorna är dessutom indexerade med 5,genomatt den s.k. basenheten höjts från . Jämfört med enberäknad skatteinkomst utan denna indexering beräknas inkomstbortfallet bli 3,5miljarder kr. Totalt ger de genomförda beräkningarna vid handen att Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 137 dedirekta skatterna blir ca . lägre än om 1982 års skattereglerskulle ha gällt. Ungefärhälften av inkomsterna från indirekta skatter kommer frän mervärdeskatten. Dennasammanhänger med den privata konsumtionens utveckling i löpande priser och denaktuella skattesatsen. Utvecklingen av de indirekta skatterna varierar tillstor del i takt med förändringen av inervärdeskattesatsen. Den kraftigaökningen förklaras av att skattesatsen höjdes från17,. Den svaga ökningen 1982 berodde till stor del pä attskattesatsen sänktes till 17,. Den mycket kraftigaökningen av de indirekta skatteinkomsterna som förutses i är beror till stordel på att momsskattesatsen höjdes igen. Övrigaindirekta skatter består av punktskatter och s.k. arbetsgivaravgifter ellerlöneberoende indirekta skatter.' Av punktskatterna höjdes skatten på bensin ocheldningsolja med /1 resp. /kbm den . Skatterna på spritoch vin höjdes den samt . Dessutom infördes en nypunktskatt pä videoapparater med / apparat frän den 1 januari 1983.Vidare har en hyreshusavgift för äldre fastigheter samt en elskatt pä äldrekraftverk införts. I den revideradefinansplanen föresläs vidare vissa ytterligare skatteåtgärder. Sålundaföreslås att bensinskatten höjs med /l fr.o.m. den . Fördieseldrivna fordon föreslås en motsvarande höjning av kilometerskatten. Vidareföreslås att skatten pä eldningsoljor höjs med /kbm och elskatten med1,/kWh. Arbetsgivaravgifterna'ökade kraftigt på grund av höjningen av bamomsorgsavgiften. 1982 förekominga ytterligare höjningar utan ökningen begränsade sig till att följalönesummans utveckling. Denovan nämnda löneavgiften, samt höjningen av arbetsmarknadsavgiften med 0,5procentenheter förklarar tillsammans med ökningen av mervärdeskattesatsen ochpunktskatterna den mycket kraftiga ökningen av indirekta skatter 1983. Statens inkomster avsocialförsäkringsavgifter' ökade kraftigt och 1981.