prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — RRV ansluter sig i storttill de i propositionen beräknade helärseffek-terna av de olika förslagen. /83 beräknas en utgiftsökning på 860 milj. kr. och /84 beräknas motsvarande ökning till 1 775 milj. kr.Inkomsttiteln belastas dock endast av av ovannämnda kostnadsökningar.Resterande belastar statsbudgetens utgiftssida. Av tabell 18 framgårsjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens kostnader. Efter avdragför det 15-procentiga statsbidraget beräknas utgifterna till 27076 milj. kr.för /83 och fill 28580 milj. kr. för /84. Av tabell 19 framgårsåväl inkomster som utgifter under inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto. Inkomster ochutgifter under inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto (milj. 1981/82 Utfall 1982/83 Prognos 1983/84 Prognos Direktdebiterade avgifter Egenavgifter Avgifter frän statliga myndigheter och affärsverk Övriga inkomster 25 028 1 105 Inkomsttitelns andel av sjukförsäkringens kostnader Bilaga 1.2 inkomstberäkning 63 För budgetåret1982/83 beräknas ett underskott på inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto.Underskottet beräknas till 779 milj.kr. 1 förhållande fill föregående budgetår minskar saldot på titelnmed 1 876 milj.kr. Minskningen avsaldot mellan budgetåren 1982/83 och 1981/82 beror främst pä den ökadeavsättningen till sjukförsäkringsfonden. Även för budgetåret1983/84 beräknas ett underskott på titeln. Detta underskott beräknas till 966 milj.kr.Trots den positiva engångseffekten tillföljd av ändrat uppbördsförfarande föraffärsverken blir saldot i stort sett /84 i förhållande /83, vilket främst hänger samman med det minskadeavgiftsuttaget fr.o.m. . RRV beräknar ettunderskott på titeln sjukförsäkringsavgift, netto för budgetåren 1982/83 och1983/84. RRV beräknar underskottet för /83 till 779000000kr. och /84 fill . För att ökautbyggnaden av barnomsorgen ändrades statsbidragssystemet den Ijanuari 1977.För att finansiera det nya statsbidragssystemet infördes den Ijanuari 1977 ensocialavgift till barnomsorgen. Storleken på avgiften var I % av avgiftsunderlaget.Barnomsorgsavgiften har sedan successivt höjts och uppgår fr.o.m. år1981 till 2,. skalläven egna företagare betala barnomsorgsavgift. Dessa egenavgifterinflyter i form av preliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsinbetalningar.Egenavgifterna utbetalas från inkomsttiteln 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse tillinkomsttiteln barnomsorgsavgift förstagången under /82. I likhet medfolkpensionsavgiften redovisas inkomsterna av barnomsorgsavgiften påstatsbudgetens inkomstsida medan motsvarande utgifter redovisas över anslag på statsbudgetensutgiftssida. 1980/81 Utfall 1981/82 Utfall 1982/83 Prognos 1983/84 Prognos Avgifter frän statliga myndigheter och affärsverk RRV beräknarinkomsterna på titeln barnomsorgsavgift till . för budgetåret1982/83 och till . för /84. Prop.1982/83:100 64 Den utvidgadevuxenutbildningen finansieras med en lagstadgad socialavgift tillvuxenutbildning. Avgiftens storlek är 0,av avgiftsunderiaget. /81skaU vuxenutbildningsavgiften redovisas brutto över statsbudgeten påsamma sätt som folkpensionsavgiften och barnomsorgsavgiften. /80 och tidigare redovisades vuxenutbildningsavgiften under övrigasocialavgifter. Vuxenutbildningsavgift (milj.kr.) Direktdebiterade avgifter Avgifter från statliga myndigheter ochaffärsverk 1981/82 Utfall 1982/83 Prognos 1983/84 Prognos RRV beräknar inkomsterna på titelnvuxenutbildningsavgift till 706000000 kr.för /83 och . för /84. 1251 Övriga socialavgifter, netto Under inkomsttiteln1251 redovisas de socialavgifter som överför erhållna medel tillsärskilda fonder utanför statsbudgeten. Arbetsmarknadsavgiftenkan sägas vara en sammanslagning av de tidigare gällande avgifterna för arbetslöshetsförsäkringoch arbetsmarknadsutbildning. Den nya arbetsgivaravgiften gäller från denIjuli 1981. Avgiftens storlek är 0,av avgiftsunderiaget (SFS 1981:552). Såvälarbetslöshetsfonden som arbetsmarknadsulbildningsfonden upplöstes den 1 juli 1981.Behållningen tillfördes ett konto hos . Dearbetsgivaravgifter till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidragsom inflyter på inkomsttiteln överförs löpande till samma konto på . disponerar ifrågavarande kontohos för överföring fill och de allmänna försäkringskassorna. Den nyaarbetsgivaravgiften skall användas för att täcka av kostnaderna förföljande bidrag: - grundbidragoch progressivbidrag till erkända arbetslöshetskassor - förvaltningsbidragtill arbetslöshetskassorna saml den del av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader somavser programmet Kontant stöd vid arbetslöshet - utbildningsbidrag till elever iarbetsmarknadsutbildning - utbildningsbidrag till deltagare iyrkesinriktade rehabilitering. skall vid varje överföring från kontot hos riks gäldskontoret göra motsvarande utbetalning från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag av de belopp som behövs för att täcka de ovan angivna kostnaderna. Kontot hos riks gäldskontoret hade vid ingången av budgetåret. 1982/83 en behållning på 1195 milj.kr. 1982/83:55 om upphörande av beslutet omkarensdagar m.m. föreslås ändrade regler för finansiering av utgifterna förarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Den nuvarande fördelningen avkostnaderna mellan anslagsmedel och arbetsgivaravgiften föreslås ändrad så attarbetsgivaravgiften skall finansiera av utgifterna. föreslås enhöjning av arbetsmarknadsavgiften lill 1,. fr.o.m. denIjanuari 1983. Inkomster avarbetsmarknadsavgiften (milj.kr.) 1981/82 1982/83 1983/84 Direktdebiterade avgifter 1891 2 573 3 372 Avgifter från statliga myndig heter och affärsverk 260 325 562 Summa inkomster 2898 3934 Utgifterna /83 beräknas i prop. 1982/83:55 fill 6830 milj.kr. Med den nyaregeln atl av utgifterna skall finansieras från arbetsgivaravgiften fr.o.m.den Ijanuari 1983 beräknas ca 4 100 milj.kr. atl belasta kontot hosriksgäldskontoret /83. Eftersom inkomsternaprognoseras till 2 898 milj.kr. kommer den ingående fondbehållningen på 1 195milj. att användas för atl finansiera utgifterna under /83.Fondbehållningen beräknas således fill 0kr. vid ingången av /84. Enliglunderhandskontakter med budgetdepartementet beräknas utgifterna förarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag till ca 6700 milj.kr. Detta medför att inkomsttiteln kommer all belastas med ca4355 milj.kr. Under förutsättning att fondetis tillgångar har förbrukats /83, kommer därför inkomsttiteln att belastas med etl underskottför /84. Underskottels storlek beräknas fill 421 milj.kr. Fr.o.m. Ijuli 1977 gälleren ny . Den ersatte den tidigareyrkesskadeförsäkringen. Den nya lagen ger rätt till full ersättning förinkomstbortfall till den som drabbas av skada i arbetet. Den 5 1982/83. Prop.1982/83:100 66 livränta som utbetalas skall ersätta en årliginkomstförlust upp tilll 7,5 basbelopp. Livräntan är dessutom väfdebeständiggenom anknytningen till basbeloppet. Arbetsskadeförsäkringen omfattar tillskillnad från yrkesskadeförsäkringen även egenföretagare och uppdragstagare.Detta innebär att bl.a. småföretagare, jordbrukare, fiskare och personer medförtroendeuppdrag kommer att få samma ersättning som anställda vid yrkesskada.Försäkringen finansieras med en arbetsgivaravgift på 0,av avgiftsunderiaget.Denna avgift gäller även för egna företagare. För att finansiera denstatliga lönegarantin vid konkurser eriägger arbetsgivare lönegarantiavgift.År 1977 höjdes avgiften från 0,02 till 0,bl.a. som en följd av att andelenstora konkurser ökade. Den Ijanuari 1978 höjdes avgiften till 0,och fr.o.m.den Ijanuari 1979 är avgiften bestämd fill 0,. För att täcka utgifternaför arbeiarskyddsslyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet eriäggerarbetsgivarna en arbetarskyddsavgift. Avgiften bidrar dessutom till altfinansiera forskning, utbildning och upplysning beträffande arbetarskydd. Fördelta senare ändamål finns arbetarskyddsfonden inrättad till vilken viss delav avgifterna överförs. inrättades dessutom en fondför arbetsmiljöförbättringar. Medlen till fonden erhölls genom altarbetarskyddsavgiften höjdes. Avgiftens storlek är fr.o.m. den Ijanuari 19810,av avgiftsunderiaget. A vgift för sjöfolks pensionering Arbetsgivare, somsysselsätter sjömansskattepliktig personal, betalar en avgift för sjöfolkspensionering. Sjömanspensioneringen kompletterar den allmänna pensioneringengenom atl ge ekonomiskt stöd åt sjömän i åldern . Avgiftenär 0,. Delpensionsförsäkringenför arbetstagare i kraft . Fr.o.m. harmöjligheten att få delpension utsträckts lill att omfatta i princip allaförvärvsarbetande, dvs. även egna företagare och uppdragstagare. De förvärvsarbetandei åldrarna mellan 60 och 65 är har genom denna pensionsform ekonomisk möjlighetatl minska sin arbetsinsats genom att övergå lill deltidsarbete i kombinationmed delpension. För att delpension skall utgå krävs enligt huvudregeln att denförsäkrade har haft ATP-grundande inkomst under sammanlagt fr.o.m.45 års ålder. Vidare krävs att den försäkrade förvärvsarbetat under fem av desenaste tolv månaderna före övergången till delpension. Delpensionen tillanställda motsvarar av inkomstbortfallet, dock högst Bilaga 1.2 inkomstberäkning 67 av skillnaden mellan den försäkradessjukpenninggrundande inkomst före och efter arbetstidsminskningen. För bl.a. egnaföretagare utgör det s.k. pensionsunderlaget hälften av den genomsnittligaförvärvsinkomsten för de tre närmaste åren före arbetstidsminskningen, tillden del inkomsten ligger under 7,5 basbelopp. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift, som uppgår till av det avgiftsunderlagsom gäller för socialförsäkringsavgifternatill sjukförsäkringen m.m. Avgiftentillförs en särskild fond. De egna företagarnas delpensionsförsäkring bekostasfr.o.m. av en egenavgift,vilken motsvarar den arbetsgivaravgift som eriäggs för anställda. Delpensionsfondens utveckling 1984 (milj. Influtna avgifterhar inte förmått täcka de löpande utbetalningarna av delpensionen. Underskottetfinansieras genom att medel från statsbudgetens inkomstsida tillfälligt överförs till fonden fördelpensionsförsäkringen. Delpensionsfondens ackumulerade underskott uppgick vidutgången av andra kvartalet1982 till 829 milj.kr. Övriga socialavgifter, netto (milj. Prop.1982/83:100 68 Sänkningen avkompensationsnivån fr.o.m. medför en förändrad utvecklingstaktav utgifterna för delpension. RRV beräknar med ledning härav altdelpensionsfonden kommer atl generera etl årligt överskott,vilket innebär en förstärkning till statsbudgetens inkomstsida så länge detackumulerade saldot på delpensionsfonden är negativt. Sammanfattningsvisredovisas inkomsterna och utgifterna under titeln 1251 Övriga socialavgifter,netto i tabell 22. RRV beräknar ettunderskott på titeln övrigasocialavgifter, netto för såväl /83 som 1983/84. RRV beräknarunderskottet för /83 lill . och för /84till . 1261 Bidrag till förvaltningskostnader förarbetsskadeförsäkringen Inkomsterna redovisas av . På inkomsttitelnredovisas ersättning för förvaltningskostnader enligt 7 kap. 3 § lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Försäkringsavgift skallenligt 7 kap. 3 § utgå efter procentsats som fastställs i lag. Procentsatsenskall vara avvägd så att avgifterna tillsammans med andra tillgängliga medeltäcker förvaltningskostnaderna, dvs. omkostnaderna för riksförsäkringsverketsoch försäkringskassornas verksamhet beträffande arbetsskadeförsäkring. 1 lag(1979:649) om procentsats för uttag av avgift tillarbetsskadeförsäkringen har föreskrivits att procentsatsen skall vara 0,6 ochatt 1/30 av försäkringsavgifterna skall anses svara motförvaltningskostnaderna. Riksförsäkringsverketberäknar inkomsterna till 53,4 milj. kr. för /83 och 56,9 milj.kr. för /84. RRV ansluter sig tillriksförsäkringsverkets beräkning. Inkomsterna på titeln bidrag tillförvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen beräknas till 53 400000 kr.för /83 och till . för /84. 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet Inkomsterna redovisas av . Enligl lag (1971:282) omarbetarskyddsavgift skall fr.o.m. 1972-01-01 arbetsgivaravgift erläggas sombidrag till arbetarskydd. Arbetsgivare är den som enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring skall erlägga avgift lill obligatoriskarbetsskadeförsäkring med undantag av staten. Avgift skall erläggasmed belopp som motsvarar en tiondels procent av utgivenavlöningssumma. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 69 till 0,155. Debitering och uppbörd av avgifternasker enligt lagen (1959:552) ang. uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring m.m. Fr.o.m. Ijanuari 1981skall utgöra bidrag till statsverkets kostnader förarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet och redovisas pådenna inkomsttitel. Återstoden skall utgöra bidrag till kostnader i övrigt förforskning, utbildning och upplysning om arbetarskydd och förs tillarbetarskyddsfonden. Riksförsäkringsverketberäknar inkomsterna till 72,1 milj. kr. för /83 och 79,0 milj.kr. för /84. RRV ansluter sig tillriksförsäkringsverkets beräkning. Inkomsterna på titeln inkomster avarbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet beräknas fill . för /83 och tiU79000000kr. för /84. För att finansieraskattereforms första steg införs en allmän löneavgift. Avgiften införs fr.o.m.den 1 januari 1983 (SFS 1982:423, prop. 1981/ 82: 197). Avgiftsuttaget är sattfill 2,för . 1982/83 1983/84 Direktdebiterade avgifter 2444 5 151 Avgifterfrån statliga myndig heter och affärsverk 216 866 Egenavgifter O O Åven egna företagareskall betala allmän löneavgift. Dessa egenavgifter inflyter i form avpreliminärskatter, kvarstående skaller eller fyllnadsinbetalningar. Egenavgifternaomförs från inkomsttitel lill Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse lill lagstadgade socialavgifter första gångenunder /85. För /83uppnås endast en knapp halvärseffekt av den nya avgiften. Inte heller /84 uppnås en helårseffekt av den nya avgiften eftersom dekvarstående avgifterna för regleras först . RRV beräknar inkomsternapå titeln allmän löneavgift till . för /83 och till6017000000 kr. för /84. Prop.1982/83:100 70 1300 Skatt på egendom Under huvudgruppen 1300Skalt på egendom redovisas alla skaller på användningen och/eller ägandet avegendom och förmögenhet. Likaså inkluderas skatt på förbättringar, utvidgningaretc. Här redovisas även skatt på gävor och skall på arv. Skalt påavkastningen av förmögenhet och fastigheter redovisas emellertid under 1100Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse. Skogsvärdsavgift skallmed vissa undantag erläggas för jordbruksfastighet, som vid fastighetslaxeringåsalls särskilda värden för skogsmark och växande skog. Genom riksdagsbeslut imaj 1981 höjdes avgiften från till med verkan fr.o.m den1 . 1 enlighet med förslag i prop. 1981/82:100 har skogsvårdsavgiftensänkts från fr.o.m. . Skogsvårdsavgiften användshuvudsakligen för sådana ändamål som är till nytta för skogsbruket. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetär 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 18,1 18,1 18,1 55,2 348,0 Redovisat 17.9 16.4 16,2 55,0 I skrivelse till RRV den19 har beräknat en underlagssumma, nivå, till 54800 milj. kr. Denna ligger lillgrund för inkomsterna /83 och 1983/84. Enligt preliminärdebiteringsstalislik uppgår skogsvårdsavgiften till 228 milj. kr. vid 1982 årstaxering. Enligt RRVs bedömning beräknas den uppgå till 274 milj. kr. vid 1983års taxering. RRV beräknar såledesinkomsterna på titeln skogsvärdsavgifier till . för budgetåret1982/83 och till . för /84. 1982/83:50föreslås atl en ny avgift benämnd hyreshusavgift införs. Förslagetöverensstämmer i stora delar med det förslag som redovisades i prop.1981/82:124 vilket avslogs av under hänvisning bl.a. av att det integranskats av lagrådet. 1 skatteutskottets betänkande begärdes attregeringen skulle återkomma med förslag som kunde ge lika stor budgeteffektfr.o.m. som det presenterade förslaget i 1981/82:124. Den nya avgiften är i principavsedd att träffa de delar av hyreshusbeståndet som är äldre än år 1975.Undantagen bör dock vara bostadshus som omfattas av räntesubventionssystemetsamt hus som byggts om efter är 1957 med stöd av statliga bostadslån. Avgiftenföreslås uppgå till av taxeringsvärdet , 1,och år 1985.Hyreshusavgiften föreslås utformas efter förebild av vad som gäller förskogsvårdsavgiften. Det innebär att avgiften skall debiteras och uppbärasenligt bestämmelserna i uppbördslagen. Avgiften föreslås också beaktas vidberäkningen av den preliminära skalleuppbörden. Av denna anledning kommerintäkterna från avgiften att ingå i den allmänna skatteuppbörden ,men omförs till den här föreslagna inkomsttiteln försl när taxering ärklar, dvs. under /85. RRV föreslår av dennaanledning att en ny inkomsttitel benämnd hyreshusavgift införs budgetåret1983/84 och alt den formellt förs upp med . 1321 Fysiska personers förmögenhetsskatt Taxeringen tillförmögenhetsskatt anknyter i väsenfiiga hänseenden lill inkomsttaxeringen.Förmögenheten fastställs vid beskattningsårets utgång. Fysiskapersoner är obegränsat skattskyldiga om de varit bosatta här i riket vidbeskattningsårets utgång. Personer som inte varit bosatta i riket vidbeskattningsårets utgång är skattskyldiga endast för här i riket nedlagdförmögenhet. Reglerna om förmögenhetsbeskattning för i utlandet bosattapersoner gäller inte enbart fysiska personer utan även utländska juridiskapersoner. är befriade fränförmögenhetsskatt års taxering. Skattesatsen är förförmögenheter mellan . Den högsta skattesatsen uppgårtill 2,för förmögenheter överstigande . Den beskattningsbaraförmögenheten beräknas för föräldrar och barn gemensamt, förutsattatt barnen bor hos föräldrarna. 1982/83 föreslås alt skatteuttagetfr.o.m. taxering genomgående höjs i allaskikten i skalan. Någon ändring i skattepliklgränsen föreslås inte. Förmögenhetsskatten uppbärs under inkomsttitelnfysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse och omförstill denna titel när taxeringen för senast kända år är klar. För budgetåret1982/83 utgör således inkomsten under titeln den förmögenhetsskatt somdebiterades . Förändringen i skatteskalan påverkar därför inte titelnförrän /85. Enligt den preliminäradebiteringsstatistik som föreligger kommer omföringen fill titeln att bli ca718 milj. kr. 1982/83:100 72 RRV beräknar inkomsternapå titeln fysiska personers förmögenhetsskatt fill . /83 och lill . för /84. 1322 Juridiska personers förmögenhetsskatt Vissa juridiska personer,dock ej aktiebolag och ekonomiska föreningar, är skyldiga alt betalaförmögenhetsskatt. Dödsbon, familjestiftelser m.fl. beskattas enligl sammaskala som fysiska personer. , föreningar och andra juridiskapersoner betalar en proportionell skalt pä l,5o/oo överstigande ettförmögenhetsvärde om . Den skärpning av skatteuttaget som föreslås iprop. 1982/83:50 gäller inte de juridiska personer som betalar en proportionellskatt. Förmögenhetsskattenuppbärs under inkomsttiteln juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse och omförs till denna titel när laxeringen försenast kända år är klar. För /83 utgör inkomsten på titeln denförmögenhetsskatt som debiterades . RRV beräknar inkomsternapå titeln juridiska personers förmögenhetsskatt till . /83 och fill . för /84. Arvsskatt skall erläggasav den som genom arv eller testamente förvärvar egendom. Befriade frånskyldighet att erlägga arvsskall är staten och vissa stiftelser. Skatten ärprogressiv och tas ut enligt olika skalor beroende på vem som ärver egendomen.Tre klasser av arv och gåvotagare finns. Uppbörden av arvsskatt ombesörjs avlänsstyrelserna. De beräknade ochredovisade inkomsterna av arvsskatt framgår avföljande sammanställning (milj.kr). Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget - - 440,0 475,0 520,0 Redovisat 401,6 446,2 466,9 545,6 1982/83:50föreslås.en höjning av skalleuttaget i två klasser. Ökningen föresläs främst ihögsta skikten och mellanskikten för skattepliktiga belopp. De nya skalornaföreslås gälla fr.o.m. den Ijan 1983. RRV beräknar inkomsternapå titeln arvsskatt till 625000000kr. för /83 och till . för /84. Gåvoskatt skall erläggasav den som genom gåva förvärvar egendom. Befriade från skyldighet att erläggagåvoskatt är staten och vissa stiftelser. Dessutom är bl.a. kyrka, landsting,kommuner och hushållningssällskap befriade från atl erlägga gåvoskatt.Uppbörden av gåvoskatt ombesörjs av länsstyrelserna. De beräknade inkomsternaav gåvoskatt framgår av följande sammanställning(milj. Budgetår 1978/79 1979/80 Statsbudget Influten gåvoskatt ca 45,2 48,0 Gåvoskatten är progressivoch tas ut enligt de regler om förmånstagare som gäller för arvsskatten. Endasttvå klasser av gåvoskatt finns. Förslagel i prop. 1982/83:50 gäller såledesäven för gåvoskatten. RRV beräknar inkomsternapå titeln gåvoskatt till . för /83 och till110000000 kr. för /84. Stämpelskatt utgår vidförvärv av fast egendom och tomträtt, inteckning för fordran, förvärv avregistreringspliktigl fartyg, emission av aktier, obligationer och vissa andrasvenska värdepapper, insatser i svenska kommanditbolag och vid vissatransaktioner med utländska värdepapper (SFS 1964:308 med senaste ändring1982:267). Inom det skattepliktiga området utgår stämpelskatt med vissaundantag. Enligt stämpelkungörelsenskall influtna slämpelmedel levereras in till ochdomstolsverket, som är uppbördsmyndigheter. för uppbörd av stämpelskalt hos myndigheter som är anslutna tillfastighelsdatasyslemet. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln stämpelskatl framgår av följandesammanställning (milj. Stämpelskatten iinskrivningsärenden är proportionell mot taxeringsvärde/köpeskilling resp.inteckningsbelopp (stämpelskattelagen 7-ll§§). Stämpelskatten höjdes senast denI . Resp, myndighet har räknat med oförändrade skattesatser.Skattesatsen för inskrivning av lagfart och tomträtt höjdes då , från 1%till 1,av taxeringsvärde/köpe- Prop.1982/83:100 74 skilling, medan skattesatsen för inteckning höjdes med150%, från 0,lill avinteckningsbeloppet. har beräknat uppbörden på titeln till961,8 milj. kr. för budgetåret1982/83 och till 997,3 milj. kr. för /84. bygger prognosen på utfallet budgetåret1981/82 och förutsätter en 10-procentig årlig prisstegring på underlagssumman.Skattesatsen har därvid förutsatts oförändrad. I prognosen har hänsyn tagits till att allt fler inskrivningsmyndigheter kommer attgå över till . Riksskatteverkethar beräknat inkomsterna av stämpelskatl /83 till 115milj. och till 120 milj. kr. Av 1981/82 årsuppbörd svarade stämpelskatten på aktier för 114,1 milj. kr. (91,),stämpelskatten på lotterier för 9,6 milj. kr. (7,) och övriga inkomstslag för 0,6 milj. kr. (0,). Ökningen avstämpleskatteuppbörden vad gäller aktier förklaras av att ett aktiebolagsminimikapital numera måste uppgå till lägst . Den här av föranleddaökningen av aktiekapitalet i gamla bolag kan nu anses avslutad. Fr.o.m. den Ijuli1982 utgår stämpelskatt av aktiens nominella belopp eller, omett högre belopp betalas för aktien med 1 %av detta belopp (SFS 1982:267). Stämpelskatten påkommanditdelägarinsatser i handelsbolag har slopats fr.o.m. den Ijuli1982. I enlighet med beslut slopas stämpelskatten på lotterier fr.o.m. den Ijanuari1983. Sammanlagt medför detta ettinkomstbortfall under innevarande budgetär på ca 3 milj. kr. harberäknat inkomsterna lill 340 milj. kr. /83 och lill 475 milj. kr. för /84. RRV ansluter sig tilldomstolsverkets, och centralnämndens för fastighetsdataberäkningar. Inkomsterna på titeln stämpelskatt beräknas till1416800000kr. för /83 och till . för budgetåret1983/84. 1400 Skatt på varor och tjänster Under denna inkomsthuvudgrupp redovisasalla skatter som beräknas pä produktion, försäljning, vamhantering,tillhandahållande av tjänster ochtillåtelse alt använda vissa varor. Försäljningsskatter, skatter på enskildaprodukter och tjänster samt fordonsskatten skall redovisas under denna rubrik.