prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — För att bygga upp en pälsdjursfarm krävs en stor kapitalinsats. Detnormala är att man bygger upp företaget successivt . Mankan räkna med att ett enmansföretag fullt utbyggt till 300 avelshonor kräver entotal investering på ca 1,8 milj. kr. 1 vissa fall finns det möjligheter attminska kostnaderna något genom att flera företag utför vissa anläggningargemensamt. Exempel härpå är väg- och ledningsdragning, vattentäkt ochservicehus. De utredningar och beräkningar som lantbruksnämnden gjortvisar att pälsdjursföretagen företagsekonomiskt kan bära en kapitalkostnad sommotsvarar ungefär halva investeringsbeloppet. Företagen är också mycketkänsliga för variafioner i skinnpriserna. Statligt stöd till investeringar i pälsdjursfarmer utgår f.n. bara inom det område som kan erhålla glesbygdsstöd. Glesbygdsbidrag utgårmed högst men är maximerat till . Norrbottendelegationen har fidigarekunnat lämna bidrag så att man i praktiken har kunnat erhålla bidrag avprojekterad kostnad. Norrbottendelegationens verksamhet har sedan en tidupphört varför denna bidragsmöjlighet inte längre finns. Detta innebär ipraktiken att några pälsdjursföretag f. n. inte kan påbörjas samt attutbyggnaden av redan påbörjade projekt avstannat. Enligt vad jag erfarit har ca fem pälsdjursföretag byggtsupp i . Därtill är ett 25-tal företag under uppbyggnad.Härutöver finns ansökningar om uppbyggnad av ytterligare företag. Mot bakgrund av den beskrivning jag lämnat ovan förordarjagatt medel anvisas till uppbyggnad av pälsdjursföretag i . Underen treårsperiod bör 2 milj. kr. få disponeras från anslaget Bidrag till jordbruketsrationalisering, m. m. 1982/83:120 4 delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om insatser inomjordbruksdepartementets område för att främja sysselsättningen i , 1. godkänna att statligt stöd tilluppbyggnad av pälsdjursföretag i lämnas från förslagsanslagetBidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. under nionde huvudtiteln, 2. fill Främjande av rennäringenför /84 under nionde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop.1982/83:100 bil. 11 punkt B 12 med . förhöjt reservationsanslag av 3040000kr., 3. till Bidrag tUl fiskevård m.m.för /84 under nionde huvudfiteln anvisa ett i förhållande till prop.1982/83: 100 bil. 11 punkt E 15 med . förhöjt reservationsanslag av 6970000kr. Prop.1982/83:120 Bilaga 4 1982/83:120 1 Anmälantill proposition om utveckling i Deförslag till åtgärder som på grundval av utvecklingsplanen för Norrbottenläggs fram i denna proposition syftar till att stärka förutsättningarnaför produktion och sysselsättning i länet. Som konstateras i utvecklingsplanenkvarstår dock i avvaktan på att dessa förslag får ett genomslag behovet avomfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag vill erinra om attregeringen har vidtagit ett flertal åtgärder inomarbetsmarknadspolitikens område för att förbättra sysselsättningsläget i Nortbottenslän. Stafiiga investeringar för ca 180 milj. kr. har tidigarelagts i Norrbottenoch av de medel för beredskapsarbeten som beviljat med anledning avregeringens prop. 1982/83:50 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m.m. har () tilldelat länet 165 milj. kr. Totalt har för innevarande budgetår 730milj. tilldelats länet för beredskapsarbeten. Statsbidraget tillberedskapsarbeten har av AMS jämkats uppåt väsentligt i kommuneroch då främst i malmfältskommunerna. AMS har tilldelats 100 milj. kr. för rådrumsbeställningaroch har därigenom fått möjlighet att prioritera verkstadsindustrin iMalmfälten. Hitfills har under innevarande budgetår ca 40 milj. kr. lagts ut irådrumsbeställningar i . Vidare har AMS anvisats medel för attanställa tio arbetsförmedlare för att förstärka arbetsförmedlingarna iGällivare och . Dessutom har för innevarande budgetår anställning av 20tjänstemän tidigarelagts inom arbetsförmedlingen i . Vidare harterminaler för sökning och matchning av lediga platser placerats hos iKiruna och kommuner. För att bättre kunna anpassaarbetsmarknadsutbildningens resurser till de speciella förhållanden som råderi har regeringen uppdragit åt AMS och ()att låta kursstyrelsen i länet inom en given medelsram få möjlighet att när såbedöms lämpligt, tillämpa lokala läroplaner. SÖ har också fått möjlighet attanställa en särskild befattningshavare vid kursstyrelsen i meduppgift att samordna, 5 1982/83. Prop.1982/83:120 2 organisera och följa upp arbetsmarknadsutbildningen ilänet. och kommuner har givits möjlighet att utse en ledamotvardera i kursstyrelsen för frågor som berör Malmfälten. Jag kommer föreslå regeringen att uppdra åt AMS att i samråd med stiftelsen i malmfälten och kammarkollegiet undersöka förutsättningarna föratt stiftelsen skall kunna handha återkraven av de lån och bidrag för vilkaåterbetalningsskyldighet föreligger enligt beslut av arbetsmarknadsverket. Samhällets arbetsmarknadspolitiska medel har storbetydelse för att hjälpa de enskilda människor som drabbas av arbetslösheteller undersysselsättning. Sysselsåttningssituationen i ärextremt besvärlig. var över 11 000 personer arbetslösai länet och det fanns då endast ca 400 lediga platser. varca 12 000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av de arbetslösa iåldern var kvinnor och av de arbetslösa i åldern var kvinnor. Det finns därför, vidtagna åtgärder till trots, anledningatt gå in med ytterligare insatser från samhällets sida i . Inteminst är detta nödvändigt på grund av den minskning som föreslås ske av arbetsstyrkanvid . De uppsägningar av personal som förväntas inom , och somstatsrådet . kommer att redogöra för, kommer attytterligare förvärra sysselsättningssituationen i länet och främst då iMalmfälten. I det följande kommer jag att föreslå åtgärder dels föratt underlätta för den övertaliga personalen inom att finna nya arbeten,dels för att förstärka de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i läni övrigt. Jag vill särskilt understryka atl dessa arbetsmarknadspolitiskainsatser skall ses som ett komplement till de mer offensiva åtgärder som vidtasfrämst inom de näringspolitiska områdena. Särskilda insatser för övertalighet inom Luossavaara-KiirunavaaraAB () För att underlätta för den övertaliga personalen vid LKABi och kommuner att finna arbeten inom annan verksamhet krävssärskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag anser att en säskild organisationbör inrättas för detta ändamål inom arbetsmarknadsverket. För att dennaorganisation skall kunna arbeta inom det för de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernabefintliga regelsystemet förordarjag att organisationen får formen av ensärskild arbetsförmedling (Af/ami-LKAB). Verksamheten bör inrättas direkt underlänsarbetsnämnden i och fungera den 1 juli 1983-den30 , varefter verksamheten bör upphöra. 1982/83:120 3 Af/ami-LKAB:suppgift bör vara att ta hand om den personal som blir övertalig vid inomKiruna och kommuner . Ledningenför af/ami-LKAB bör bestå av en delegation med sex ledamöter representerandearbetsmarknadsverket, och kommuner, och berördapersonalorganisationer. Delegationen bör utses av länsarbetsnämnden iNorrbottens län för den tid af/ami-LKAB skall fungera. Ordföranden och tvåövriga ledamöter bör inom delegafionen arbeta på heltid med övertalighetsfrågorna. Delegationenbör få samma befogenheter som en distriktsarbetsnämnd och disponera desärskilda medel som jag kommer att föreslå för sysselsättningsskapandeåtgärder m.m. inom malmfältskommunerna för de övertaliga inom LKAB.Delegationen bör dessutom få möjlighet att i länsarbetsnämndens ställe inomramen för ordinarie anslag besluta om arbetsmarknadspolitiska åtgärder som detnu ankommer på nämnden att besluta om för berörda personer. Förutom att af/ami-LKABbör ha tillgång till de vanliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som allaarbetsförmedlingar har bör till delegationens förfogande stå fem extra ami-lag. Chefför verksamheten bör enligt min mening vara en föreståndare med särskild insikti övertalighetsproblematiken. Chefen bör också vara ordförande i delegationen.Arbetsförmedlingen bör i övrigt ha det antal tjänstemän som bedöms erforderiigt.Vid fullt kapacitetsutnyttjande bedömer jag behovet till 50 arbetsförmedlareför denna verksamhet. En del av dessa förmedlare bör vid behov kunna förstärkaden ordinarie arbetsförmedlingen i malmfåltskommunerna och då särskilt arbeta medden mycket svåra sysselsättningssituationen bland kvinnor i kommunerna.Personalstyrkan bör byggas upp för att kunna arbetamed full styrka . Därefter bör personalstyrkan successivtavvecklas fram till . Förmedlingstjänstemännen bör anställasför . Föratt verksamheten skall kunna fungera tillfredsställande bör länsarbetsnämndenbistå af/ami-LKAB med olika servicefunktioner. Verksamheten bör utrustas medterminaler för sökning och matchning av lediga platser. Vidare förutsätter jagatt upplåter nödvändiga lokaler för verksamheten och även bistår med vissarbetsledning för projekt som kan beröra . finns fyra med sammanlagt fio arbetslagoch ett institut med särskilda resurser för psykiskt arbetshandikappade. De ärbelägna i , , , och . Jag föreslår attverksamheten under budgetåren 1983/84 och 1984/85 förstärks med ytterligare sjuarbetslag. Av dessa bör tre avsättas för i första hand insatser i Svappavaara.Institutet i bör förstärkas med två arbetslag. Dessa fem extraarbetslag bör stå till af/ami-LKAB:s disposition. Vidare bör verksamheten iKalix och kunna förstärkas med vardera 1982/83:120 4 ettarbetslag, främst för insatser lör långtidsarbetslösa. Jag återkommer till dessatvå arbetslag under anslaget C 5. AMS bör kunnaomdisponera dessa resurser om arbetsmarknadsläget ger anledning härtill. Genomde föreslagna tillfälliga förstärkningarna bör ytteriigare ca 600 personerårligen kunna ges service vid arbetsmarknadsinstituten. Af/ami-LKABbör få möjlighet att inom arbetsmarknadsutbildningens ram köpa utbildning inomdet reguljära skolväsendet och i företag samt att anordna nya utbildningar typ''starta eget kurser". Vidare bör af/ami-LKAB anvisas särskilda medel föratt kunna anordna beredskapsarbeten för övertaliga och för att starta särskildaprojekt som kan leda till anställning för sådan personal. För att ökaintresset för att genomgå utbildning föreslår jag att en särskildutbildningspremie införs så att alla som fullföljer påbörjad utbildningerhåller högst . vid kursens slut. Erfarenheternavisar att främst äldre och arbetshandikappade drabbas särskilt hårt vid förelagsnedläggelseroch större personalinskränkningar. Därför behövs särskilda insatser för attförhindra att arbetshandikappade som blir arbetslösa därmed helt slås ut frånarbetsmarknaden. Jag förordar därför att den särskilda beslutsram om 300platser som gäller för lönebidrag arbetsgivare vid rekrytering avarbetstagare i skyddat arbete under budgetåren 1983/84 och 1984/85 också skallgälla när en arbetsgivare anställer någon som tvingats lämna sin anställninghos . Lönebidrag bör således kunna lämnas av lönekostnaden underförsta anställningsåret och under de tre följande åren. Bidragsgivningenbör avse de arbetstagare inom i Malmfälten, som varit föremål för särskildarehabiliteringsåtgärder inom eller vid eller som berettssärskild sysselsättning inom p. g. a. varaktigt nedsatt arbetsförmåga.Sysselsättningseffekten av denna åtgärd kan beräknas till ca 100 personer. Jagvill dessutom erinra om de övriga möjligheter som finns att lämna lönebidragenligt förordningen (1980: 338) om anställning med lönebidrag. Vidarevill jag anmäla att kommer att ges ettuppdrag att undersöka möjligheterna till utökning av den skyddade verksamheteni malmfältsområdet. Jagåterkommer till mina kostnadsberäkningar för verksamheten vid af/ami-LKAB underanslaget B 16. Medel för särskilda insatser för övertalighet inom Luossavaara-KiirunavaaraAB (). Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de riktlinjer somjag har förordat i fråga om en särskild arbetsförmedlings-och arbetsmarknadsinstitutsverksamhet under länsarbetsnämnden i Norrbottenslän. 1982/83:120 5 Föratt underlätta för arbetssökande som vill flytta till annan ort för att där taarbete finns olika former av flyttningsbidrag, såsom starthjälp, sökanderesor,tillträdesresor, månadsresor och ersättning för bohagstransporter. För dessabidrag finns dels vissa gemensamma allmänna bestämmelser, dels vissa särskildabestämmelser för varje bidragsform. Bestämmelserna om flyttningsbidrag finns i29-56 §§ arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, ändrad senast 1982:1233). De betydande kostnader förden enskilde och hans eller hennes familj som en etablering på en annan ortvanligtvis medför täcks ofta inte av de nu gällande bidragsformerna. I ett lägedär det behövs såväl geografisk som yrkesmässig rörlighet är detta intetillfredsställande. Jag vill därför nu föreslå en försöksverksamhet med dels enny bidragsform, traktamente vid dubbel bosättning, dels en förlängning av dentid under vilken månadsresor vid dubbel bosättning kan utgå.Försöksverksamheten bör pågå och omfatta personer som har ellerhar haft sina arbetsplatser i eller kommun.Försöksverksamheten bör bara omfatta dem som blir arbetslösa den 1 juli 1983eller . De allmänna villkoren för flyttningsbidrag bör gälla även dessabidragsformer. Traktamentet vid dubbelbosättning skall utgöra ett bidrag till de merkostnader som en dubbelbosättning medför. Det bör kunna utgå till den som har eller har haft sinarbetsplats i försöksområdet och som tar arbete på annan ort utom dagpendlingsavstånd.Traktamente bör utgå till dels den som har kostnader för dubbel bosättninggenom att en del av familjen stannar på utflyttningsorten, dels den som endasthar kvar sin bostad på utflyttningsorten. Jag anser att det ärrimligt att traktamentet differentieras med hänsyn till försörjningsbördan ochjag föreslår därför att traktamentsbeloppet skall vara . per dag för densom har enpersonshushäll och . för den som har flerpersonshushåll.Traktamentet bör få utgå under högst tolv månader.Det bör liksom övriga former av flyttningsbidrag vara skattefritt. Månadsresorvid dubbel bosättning utgår f. n. till den som har beviljats starthjälpoch har kostnader för egen bostad på två orter. Tidsperioden under vilkenresorna kan utgå bör enligt min mening förlängas för den som beviljastraktamente vid dubbel bosättning i konsekvens med atttraktamentet skall kunna utgå under den tiden. Detbör ankomma på regeringen att fastställa de närmare villkoren för dessa bidrag. Prop.1982/83:120 6 Inlösenav egnahemsfasfigheter och bostadsrättslägenheter av arbetsmarknadspolitiskaskäl får f.n. ske i , , och Norrbottenslän. Om synnerliga skäl föreligger, får inlösen ske även i andra delar avlandet. Frågan om inlösen prövas av AMS efter samråd med . Denuvarande riktlinjerna för inlösenverksamheten har fastlagts av år1971 (prop. 13, InU 3, rskr 56). Vidbestämmande av inlösen värdet för en fastighet utgår man f. n. som regel frånfastighetens taxeringsvärde. Jämkning uppåt kan ske i vissa fall, nämligen omlån har upptagits föi' att förbättra fastigheten, om taxeringsvärdet äruppenbart lågt i förhållande till vad som gäller likvärdiga fastigheter påorten eller om i fastigheten intecknad skuld är högre än taxeringsvärdet.Inlösenvärdet för bostadsrätter utgör högst summan av den av bostadsrättsinnehavarentill bostadsrättsföreningen och gjorda amorteringar. Underde har 2-3 fastigheter inlösts . Detinlösenvärde som kan åsättas en fastighet tar i princip inte hänsyn tillvärdet av eget arbete som lagts ned på fastighetens förbättring efter densenaste fastighetstaxeringen. För att möjliggöra kompensation även för sådantarbete föreslår jag att inlösenvärdet för fastighet också skall få jämkas uppåtmed det fulla värdet av investeringar gjorda taxering enligt degrunder som gäller vid fastighetstaxering. AMSbör även fortsättningsvis ansvara för inlösenverksamheten men den ekonomiskaförvaltningen av inlösta fastigheter, som inte kan avyttras omgående, börhandhas av länsbostadsnämnd. AMS bör ocksä ha rätt att mot skälig ersättninganlita kommunala organ för den faktiska förvaltningen av inlösta fastigheter,dvs. för tillsyn och andra åtgärder som är nödvändiga för att förhindrakapitalförstöring. Deförändringar somjag nu har föreslagit bör prövas på treår och bör begränsas till fastigheter i och kommuner. Liksomnu bör inlösen bara få ske arbetsmarknads-politiskt motiverat. Nugällande bestämmelser bör även fortsättningsvis gälla oförändrade vid inlösen iövriga delar av landet. Försöksverksamheten i och kommunerbör påbörjas . Detbör ankomma på regeringen att fastställa de närmare villkoren för inlösen,förvaltning och avyttring av fastigheterna i fråga. Kostnadernaför de förslag somjag nu har förordat i fråga om flyttningsbidrag beräknar jagfill 13,7 milj. kr. för /84. Dessutom beräknar jag att deförslag i fråga om förstärkningar av ami-verksamheten i somjagtidigare har förordat innebär merkostnader för sökanderesor på 5,2 milj. kr.Kostnaderna för försöksverksamheten med inlösen av egnahem m. m. beräknar jagför samma budgetår till 10 milj. kr. 1982/83:120 7 Kostnadernaför delprogrammen Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. bestrids överanslaget B 1. Arbetsmarknadsservice under tionde huvudtiteln. Regeringen har iårets budgetproposition föreslagit att till Arbetsmarknadsservice /84 skall anvisas ett förslagsanslag av 1 . kostnader för delprogrammet Flyttningsbidrag och . för delprogrammet Inlösen av egnahem m.m. Till dessa poster bör förasde kostnader somjag har beräknat för de förslag somjag nu har redogjort för. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har förordat ifråga om försöksverksamhet med flyttningsbidrag och inlösen av egnahem m. m., 2. till Arbetsmarknadsservice /84 under tionde huvudtiteln anvisa ett i förhållande prop.1982/83: 100 bil. 12 punkt B 1 med . förhöjt förslagsanslag av . Föratt ytterligare öka den regionala anpassningen av arbetsmarknadsutbildningenoch i ökad utsträckning möjliggöra för de arbetslösa på mindre orter iNorrbottens län att genomgå arbetsmarknadsutbildning förordarjag att Norrbottenslän via AMS får tillföras ytterligare medel för köp av utbildning i företag ochhos andra utbildningsanordnare som t.ex. den kommunala vuxenutbildningen. Genomatt kursstyrelsen har bemyndigats att fastställa lokala läroplaner harmöjligheten ökat att inom arbetsmarknadsutbildningens ram anordna kurserinriktade på arbete i mindre företag vars behov av utbildad arbetskraft intealltid kan tillgodoses genom kurser vid AMU-center eller inom det reguljäraskolväsendet. Genom en utökning av resurserna för köp av utbildningskapacitetkan också arbetslösa som är bosatta på orter på långt avstånd från ett AMU-centerges ökade möjligheter att genomgå arbetsmarknadsutbildning. Jag har erfarit attSveriges Turistråd vill genomföra en utbildning av arbetslösa ungdomar förservicearbeten inom turistnäringen. Den planerade utbildningen skall omfattasåväl praktiska som teoretiska moment och bör därför kunna anordnas genomvärvning av arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete enligt de riktlinjersom AMS har gett länsarbetsnämnderna. Kursstyrelsen i harmöjlighet att själv fastställa läroplaner för sådan utbildning i länet. Kostnaderna för dennaverksamhet kan beräknas till 2,75 milj. kr. och blir då för enförsöksperiod 8,25 milj. kr. Prop.1982/83:120 8 Regeringenhar i årets budgetproposition föreslagit att till Arbetsmarknadsutbildning /84 skall anvisas ett reservationsanslag av 1 . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill ArbetsmarknadsutbUdning för /84 under tionde huvudtitelnanvisa etl i förhållande till prop. 1982/83: 100 bil. 12 punkt B 2 med 2750000kr. förhöjt reservationsanslag av . Denextremt svåra sysselsättningssituationen i motiverar enligtmin mening en utvidgning av möjligheterna att anordna beredskapsarbeten tillvissa områden som normalt inte kommer ifråga inom gällande regler förberedskapsarbeten. Beredskapsarbeten bör kunna aktualiseras i fråga omturistanläggningar typ Karlsviksområdet i och husvagnsparkeringar vidSilvervägen, energianläggningar av typ fastbränsleanläggningar, exploateringav torvtäkter och insatser för investeringar för att uppnå energibesparingar ikommunala och landstingskommunala byggnader. Med hänsyn till den högaarbetslösheten bland byggnadsarbetare bör byggnadsarbeten även få utföras inomboendemiljöprojektet i Luleä under budgetåren 1983/84, 1984/85 och1985/86. Desenaste årens stora insatser på investeringssidan av arbetsmarknadspolitiskaskäl har medfört att såväl den statliga som den kommunala investeringsreservenhar minskat kraftigt. Kommunernas ansträngda ekonomi har lett till att nyainvesteringsobjekt inte tas fram i någon större utsträckning. För attstimulera till att ytteriigare objekt projekteras föreslår jag att de ordinariemedlen för beredskapsarbeten i får användas även för att gebidrag till projektering. Bidrag bör under budgetåren 1983/84, 1984/85 och1985/86 få beviljas för totalt 10 milj. kr. Detta bidrag bör kunna utgå till bl.a.kommunala anläggnings- och husbyggnadsarbeten, statlig projektering avskogsvägar och skogsvårdsarbeten och inventering av naturvårdsobjekt lämpligaatt utföra som beredskapsarbeten. Till statlig projektering av skogsvägar ochskogsvårdsarbeten samt till inventering av statliga naturvårdsobjekt bör bidragutgå . Till projektering av kommunala anläggnings- ochhusbyggnadsarbeten bör bidrag utgå på av AMS godkända kostnader. Verkstadsföretageni , och då i synnerhet de som står i beroendeförhållande till , har fått vidkännas en ständigt minskandeefterfrågan på sina produkter. Många av företagen har nya produktidéer som ännuinte är helt färdiga för marknaden. På grund av orderbrist nödgas företagen"varsla" sin personal om 1982/83:120 9 uppsägning eller permiltering. AMS har möjlighet att läggaut s. k. rådrumsbeställningar till dessa företag och så sker också i vissutsträckning. I och med tillkomsten av anställningsskyddslaghar de tidigare reglerna om varsel anpassats till medbestämmandelagen (prop.1981/82:71 s. 85 ff). Varsel den eller de berörda personalorganisationernahar ersatts med påkallande av MBL-förhandlingar (29§ anställningsskyddslagen). Reglerna i den s. k. främjandelagen om varsel tilllänsarbetsnämnden har kompletterats med en regel, varigenom enarbetsgivare i stället för att varsla länsarbetsnämnden kan underrätta nämndenom att företaget har påkallat eller avser att påkalla MBL-förhandlingar om ensådan förändring av verksamheten som medför eller kan medföra endriftsinskränkning. Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen attvarselreglerna vid rådrumsbeställningar anpassas till gällande lagstiftning.Detta bör leda till att rådrumsbeställningar kan läggas ut redan i samband medatt länsarbetsnämnden underrättas om MBL-förhandlingar, dvs. i ett tidigareskede än vad som är fallet, vilket bör vara till gagn för företag i . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna den avmig förordade utvidgningen av möjligheterna att anordna beredskapsarbeten iNorrbottens län, 2. medge attprojekteringsbidrag får beviljas i enligt de av mig förordaderiktlinjerna. Medel för särskilda insatser för övertalighet inom Luossavaara-KiirunavaaraAB () Kostnaderna för de särskilda insatser för övertalighetenvid som jag har förordat bör bestridas över ett särskilt anslag.Jag beräknar kostnaderna för de extra 50 förmedlingstjänstemännen somjagbedömer erforderliga, för delegationen och för terminaler samt förförvaltningskostnader i övrigt under budgetåren 1983/84 och 1984/85 till 17,5milj. Medelsbehovet för utbildningsinsatser beräknar jag till 12,5 milj.kr. Kostnaderna för den föreslagna utbildningspremien beräknar jag till 2milj. Vidare beräknar jag kostnaderna för de fem extra ami-lag somjag nuhar förordat till 14 milj. kr. För beredskapsarbeten och särskilda projektberäknar jag kostnaderna till 262 milj. kr. för de båda budgetåren. Dessa särskilda insatser bör följas upp och utvärderas iett vetenskapligt projekt.