prop · G603135 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta måste få deneffekten atl vissa låneansökningar kan komma att avslås med hänvisning attkön är fullbelagd även då låneansökan avser ett myckel angeläget behov. Delkan inte vara lämpligl att avslå sådana ansökningar, i synnerhet inte i detfall lånesökanden accepterar väntetiden och kan ordna en tillfälligfinansiering i väntan pä länels utbetalning. Atl kön har uppkommit och fått denaktuella längden beror främst på restriktiva linje när det gällerfastställande ay den årliga emissionsramen. Utredningenföreslår att.hypoteksbankens nuvarande lånekö på . skallavvecklas snabbt genom att särskilda obligationer emitteras. Enligtkassastyrelsens mening synes det emellertid tveksamt om en sä stor ökning av hypoteksbankensemissionsvolym kan placeras pä marknaden på det sätt som utredningen antyder.Styrelsen vill här peka på de erfarenheter som vunnits angående avvecklingen avlåneköerna avseende bostadsinsfilulens oprioriterade långivning. Utredningenföreslår speciella åtgärder för atl avveckla lånekön. Del föreslagna prioriteringssyslemetförutsätter som LRF tolkar utredningen alt den nuvarande lånekön avvecklassnabbi. Lånekön kan enligt utredningen inte avvecklas utan särskilda åtgärder.Utredningen föreslår därför att läneansökningar som är interimistisktfinansierade i banker placeras i Prop.1982/83:135 78 'Fördella ändamål skall enligl förslagel en eller flera särskildaobligationsemissioner utgå där bankerna köper obligationer utöver de normalaförvärven i samma avlyftstakt. Enligt LRFs uppfattning är det föreslagnaförfarandet nödvändigt för att bringa balans på lantbrukets kreditmarknad. Desärskilda obligationsemissionerna mäste emellertid enligt LRFs uppfattningvara likartade med hypoteksbankens normala obligationsutgivning. Bristenpå långfristigt kapital har skapat långa köer i hypoteksföreningarna; förnärvarande uppgår kön enligt uppgift fill ca 6 Mdr. Utredningen föreslår häratt kön avvecklas genom atl medge Allmänna Hypoteksbank extra emissionsfiUständ.Detta tillstyrker förbundet, som dock inte utesluter att kön helt eller delviskan avvecklas genom annan finansiering. Vid avveckling är det nödvändigt atttillse två saker. För det första, och viktigaste, måste de krediter som gestill prioriterade ändamål i nuvarande kö ha samma villkor som övrig kreditgivningi hypoteksföreningarna; detta eftersom krediterna tillgodoser likartadeändamål oavsett utbetalningstidpunkten. För det andra måste avvecklingen av köni sådant fall ske med hänsyn tagen till förskollerande instituts planerings-och likviditetssituation. Det viktiga är emellertid att jordbmkel erhåller liUräckligtutrymme på kapitalmarknaden så att del, i likhet med t. ex. bostadssektorn,kan fungera fillfredsställande även ur denna synpunkt. 7 Medel upplånade mot revers Remissinstansernafillstyrker överlag atl hypoteksorganisationen ges formell rätt att låna uppmedel mot revers. föreningsbankers förbund vill dock för sin del intekommentera förslaget innan frågan analyserats närmare. Hypoteksbanken delarutredningens uppfattning att hypoleksinsliiuten inte bör åläggas en upplåningmot revers i samband med fastighetsöveriåtelser. Riksbanksfullmäktige anser - imotsats tiU utredningen - att fastighetsöverlätelser skall finansieras ihuvudsak med icke räntesubventionerade län och att reversen kommer tillanvändning i ökad utsträckning i sådana sammanhang. Vadgäller landshypoteksinslitutionen anser inspektionen att dess resurser börförstärkas genom möjlighet fill upplåning i andra former än genom obligationer,t. ex. genom kapitalmarknadsreverser, vilket bör för- Prop.1982/83:135 79 anledaändring av 18 § i lagen för institutionen (jfr särskild framställning frånSveriges aUmänna hypoteksbank och inspektionens yttrande 1982.12.18 däröver).Inspektionen anser nämligen att det i samband med den oprioriterade utlåningsom det här är fråga om kan vara lämpligt att lösgjort kapital vidfastighetsöverlåtelser i möjlig omfattning bevaras åt jordbruksnäringen genomplacering i hypoteksbankens reverser. Det kan alltid finnas ett berättigat mofivför atl på det sättet öka kapitaltillflödet till lantbmkssektorn. Utredningenvisar att prisutvecklingen på jordbruksfastigheter har stagnerat under 1979och 1980 och har flera förklaringar tiU detta. Utredningen påpekar dock alt "jordbmksfastigheternashöga marknadsvärde i förhållande till deras omedelbara avkastningsvärde harmedfört att kapitalbehovet inte i sin helhet kan finansieras med främmandekapital". Påpekandet fåster uppmärksamheten på att den nuvarande prisnivånpå jordbruksfastigheter är högre än vad som är motiverat med hänsyn tillavkastningen. För alt klara finansieringen och uppnå tillräckligt Ukviditelsöverskotlefter nyetablering krävs relativt stor andel eget kapital. Lantbmksstyrelsenhar aviserat att man kommer att gä ut med nya anvisningar förprisprövning vid jordförvärvstillständ. De nya reglerna innebär att pristaketför lantbmksfastigheter sänks , men det uppges att det egenfiigen finns mofivför en betydligt större sänkning. Orsaken fill sänkningen är den försämradelönsamheten. Enligtskogsstyrelsens uppfattning finns det flera skäl fill att eftersträva enprisnivå som är anpassad fill avkastningsförmågan. Elt viktigt skäl är delminskade behovet av kapital vid ägarbyten. Föratt minska belastningen pä prioriteringssystemet har i fråga om finansieringenav det statliga länebehovet nya former utarbetats emission avstatsskuldväxlar till storplacerare och inrättandet av obligationsfonder för kanaliseringav hushållssparande fill staten och i fråga om bostadsfinansieringen pågårarbete på en reformering. Ändringar mäste även komma till slånd i fräga omjordbrukels finansiering. En utveckling är härvid redan pä gång. Allmänna hypoteksbankenhar hos regeringen hemstäUt om en lagändring som ger banken rätt att medelstrevers anskaffa lånemedel. Fullmäktige har tillstyrkt denna utvidgning avbankens upplåningsformer, inte minst med tanke på reversinstmmentetsanvändbarhet vid fastighetsöverlåtelser. Finansieringenav fastighetsöverlåtelser ingår som en betydande del i Prop.1982/83:135 80 Uppemot hälften av hypoteksbankens upplåning har under senare tidanvänts för atl finansiera sådana överlåtelser. Det finns skäl poängtera atlfullmäktige har en annan syn än utredningen på finansieringen avfastighetsöverlåtelser. Utredningen anser atl sådana överlåtelser i främstarummet bör finansieras medelst prioriterade obligationslån. Fullmäktige saknari utredningen ett principiellt resonemang varför fastighetsöveriåtelser skallfinansieras med subventionerade prioriterade krediter, Enligt fuUmäktige bör fastighetsöveriåtelserfinansieras i huvudsak med icke räntesubventionerade lån för att imdvika atlpriserna pä jordbruksfastigheter drivs upp och att del därigenom sker enomotiverad förmögenhetsomfördelning mellan spararna och ägare av jordbmksfastigheter.Riksbanken har i linje med detta fill hypoteksbanken framfört önskemålet atlreversen i ökad utsträckning kommer till användning i sådana sammanhang. Genomalt köpeskillingen fill en del eriäggs i form av en revers vidgas fillgången pälångfristigi kapital som likviditet binds upp. Ianslutning till sitt förslag om ett prioriteringssystem föreslär utredningen,att lånesökandes bankförbindelse i samband med att ansökan förmedlas,förbinder sig att medverka med erforderiiga obligationsköp för utbetalning avlånen. avstyrker bestämt detta förslag, som skulle kunnaresultera i att i varje fall affärsbankerna helt drog sig ur denna sektor. att landshypoteksorganisationen ej enbart skall varahänvisad till obligalionsutgivning för sin finansiering, utan även bör ha rätt lillreversupplåning. Detkan sägas ligga något logiskt i utredningens synpunkter när det gäller systemetmed säljarreverser vid generations- och ägarskiften, Tanken bakom detta är juatt pengar skall stanna kvar inom jordbriiket och inte försvinna ut till andrasektorer. Förbundet måste emellertid peka på de negativa erfarenlieter av säljarreversersom finns på villamarknaden. rnåste dock även säljarreverser växlasut mot pengar, Att föredra är därför reguljär finansiering i jordbruksföretagredan från början, något som ju är regel på alla andra områden. System med säljarreversermedför konsekvenser som utredningen inte analyserat, varför förbundet inte kommenterardetta ytterligare. Förbundet utgär från att sådana analyser görs innan någon definitiyställnings tas. Prop.1982/83:135 81 Bankendelar utredningens uppfattning att det inte är motiverat att förhypoteksföreningarna införa elt syslem med inlåning i anslutning tUlfinansieringar av en fastighetsöverlåtelse, men atl hypoteksorganisationen börvara oförhindrad att införa elt sådant system, om det skulle visa sig varamotiverat. Även om banken anser att denna möjlighel i vissa situationer skullekunna vara av värde för jordbruket, ställer sig banken tveksam lill om en sådanupplåningsform genereUt sett skulle medföra en förbättrad kapitalförsörjningssituationför lantbmkama. Skälen för denna tveksamhet har banken utförligt redovisat ien till regeringen avlämnad framställning om ändring lag,vilken framställning syftade till att medge banken legala föriitsättningar attutnyttja den ram för reversupplåning som medgivh . Bland de anfördaskälen för denna tveksamhet kan nämnas dyrare krediter och lånehantering samtadministrativa problem. Svårigheter belräffande möjligheterna att balanseraupplåning och utlåning mot varandra skulle också uppkomma. Utredningenhar inte funnit anledning alt införa ett system för säljarreverserför lantbrukets kreditmarknad. Enligt LRFs uppfattning har denna fråga belydelseför att begränsa kapitalflödet från näringen. Utredningen har övervägtmöjligheten att minska kapitaluiflödet genom en förlängd väntetid för kredilansökningarsom avser konvertering av säljarreverser. Frågan om att differentieraväntetiderna bör enligt LRFs uppfattning ytterUgare analyseras. Möjlighet förinnehavare av säljarreverser att köpa Hypoteksbankens obligationer kan ha fierafördelar gentemot etl system med differentierade väntetider. 8 Övriga synpunkter på utredningens förslag Nuvarandebegränsning av långivningen intill av belåningsvärdet när det är fråga omjordegendom avsedd för trädgårdsnäring föreslås slopad. Belåning skall kunnaske intill såsom betr fasfighet använd för jordbruk. Det finns enliglinspektionens uppfattning inget att erinra häremot. Graden av belåning böralltså i högre grad bestämmas av belåningsvärden, som är realistiska medhänsyn till fömtsättningarna i de enskilda fallen. Inspektionen villunderstryka den genom denna lagändring 6 1982183. Prop.1982/83:135 82 ökadebetydelsen av tillförliUiga värderingar som beaktar de mera långsiktigaförutsättningarna för lönsam drift pä fastigheter av detta slag. 8.1 .2 () Trädgårdsnäringenhar under en följd av år dragits med ekonomiska svårigheter. Ökadekapitalkostnader på gmnd av ökat investeringsbehov och hög räntenivå har variten mycket starkt bidragande orsak till de svära förhållandena. TRF hälsardärför med fillfredsställelse att näringen i fortsättningen skall kunna blidelaktig av hypotekslån på samma villkor som annan areell näring. På grund avden allvarliga situation som föreligger är det ytterligt angelägel alttillräckliga medel stäUs fill hypoteksföre ningarnas förfogande så attträdgårdsföretagen får möjlighet till en fördelaktigare läneplacering än vadsom är fallet och att lånekön snabbt avvecklas. TRF kan inte helleracceptera att länekön framledes kommer att vara 1218 månader för hypotekslån.Den svenska trädgårdsnäringen har en väsenfiigl annorlunda konkurrenssituationän jordbruket. Eftersom det svenska tullskyddet är mycket lågt ochträdgårdsnäringen i andra länder inklusive EG, och har ungefårsamma importskydd och exportstöd, som jordbruket har både i och deförut nämnda länderna, utsätts den svenska trädgårdsnäringen för eltutomordentligt hårt konkurrenstryck från andra länder. Detta innebär attträdgårdsnäringen för att kunna hävda sig mäste vara mycket lyhörd förförändringar i teknik, odlingsmetoder och produktionsinriktning. Detta medförockså att trädgårdsnäringen är i stort behov av snabba anpassningar lill nyaförhållanden. De senare årens förändringar i växthusodlingen visar exempel på delta.Inte bara övergängen till ny uppvärmningsteknik utan ocksä utvecklingen mot rullbord,ny effektivare utnyttjandegrad av växthusen m. m. är exempel på detta ochunderstryker vikten av att det finns lånefrisfigt kapital till näringensförfogande. Detta är också viktigt ur konkurrenssynpunkt gentemot andraländers produktion. I många länder lämnas förmånliga investeringslän tillträdgårdsföretag och detta skärper naturligtvis ytterligarekonkurrenssituationen för de svenska företagarna. Iövrigt har framförts vissa detaljsynpunkter, närmast från hypoteksbanken, påutredningens förslag till ändringar i hypoleksbankslagen. LRF och RRV lar uppfrågan om de yngre jordbrukarnas finansieringsproblem. Vidare föreslär LRFårliga överläggningar om hypoteksbankens emissionsrätt förobligationsutgivning. Bankenhar inte någon erinran mot att dét i 32 § sägs att långivningen skall ges ensådan inriktning att den långsiktiga utvecklingen av jordbruket, skogsbruketoch trädgårdsnäringen främjas. 1982/83:135 83 Om32 § erhåller den av utredningen föreslagna lydelsen, erfordras enkompletterande'bestämmelse som reglerar föreningarnas rätt alt lämna garantilän.I annat fall framgår denna rätt endast genom den specieUa undantagsbestämmelseni 58 §. I40 och 58 §§ har ordet jordegendom bytts ul mol ordet fastighet. I många fallbestår säkerheten för hypotekslån av panträtt i flera fastigheter som gemensamtbildar en bmkningsenhet. I dessa fall är ordet jordegendom mer adekvat änfaslighet. Om en ändring anses nödvändig, vilket hypoteksbanken inte anser, bör"jordegendom" ersättas av "fast egendom". I sä faU börutbytet göras pä alla ställen i lagen där ordet jordegendom förekommer. I40 och 44 §§ föreslås ett par ändringar som vidgar föreningarnas möjligheteratt lämna lån till trädgärdsföretag. Banken har inte några erinringar mot dessaändringsförslag. Utredningenföreslår en viss ändring av 46 § hypoleksbankslagen. Ändringsförslaget gerbanken anledning att närmare redogöra för hur bankens och föreningarnasupplåning och utlåning koordineras. Mellanbankens obligationsemissioner och föreningarnas utlåning måste finnas reciprocitelbeträffande obligationslånens och de av föreningarna utlämnade lånens löpfid,ränta och amortering samt lånevillkor i övrigt. I samband med att ett nytt obligationslånemitteras sänder banken ul meddelande till föreningarna om de utläningsviUkorsom skall gälla, varvid ett antal olika amorteringslänetyper ställs tiUföreningarnas förfogande. tillhandahålls 15-, 20- och 25-åriga amorteringslänetyperför bottenlän samt lånelyper för garantilän med amorteringstider upp till 35år. Amorteringsplanen för 25-äriga bottenlån överensstämmer väl med obligationslänetsamorteringsplan. För att reciprociteten i fråga om amorteringsvillkor mellanobligationslånet och föreningarnas utlåning skall upprätthållas fordras attföreningarnas utlåning sammantaget i genomsnitt amorteras efter en 25-ärigplan. 30- och 35-åriga garantilån måste därför kompenseras med län med kortareamorteringstid än . Enligt rådande regler harföreningarna fullständig frihet all för varje bottenlån välja bland deamorteringstyper som tillhandahålls. Banken bevakar att föreningarnas samladeutlåning slår i överensstämmelse med obligafionslänens amorteringsplaner ochgör vid behov erforderlig anpassning i amorteringsvillkoren förtillhandahållna bottenlånetyper. Föreningarna rapporterar till banken vilkalän som har lämnats ut och villkoren för dessa och ikläder sig motsvarandeförbindelse gentemot banken. Pä sä sätt upprätthålls lagens föreskrift altföreningarna skall lämna lån på samma villkor som gäller för föreningensmotsvarande län hos banken. Från redovisnings- och revisionssynpunkt ärsystemet mycket ändamålsenligt samtidigl som det ger föreningarna störstamöjliga frihet vid bestämmande av lånevillkoren i det enskilda fallet. Enligt förslageltill ändring skall denna direkta koppling mellan föreningarnas utlåning ochföreningarnas lån hos banken upphöra. Utredningen tänker sig att föreningarnaskall fördela sina utlåningsmedel mellan låntagarna på villkor som beträffande Prop.1982/83:135 84 ränta,amortering och därmed jämförliga villkor i genomsnitt motsvarar de villkor somgäller för föreningarnas lån hos banken. Ett sådant system skulle fordra enmycket avancerad redovisningsteknik hos föreningarna utan att det medfördenågra fördelar i form av större flexibilitet i utlåningen. På grund av detanförda avstyrker banken förslaget lUl ändring av 46 §. Utanatt framlägga några förslag till ändringar i hypoleksbankslagen framförutredningen vissa synpunkter pä verksamheten med förslag till ändrade rufiner. Ensådan synpunkt är att ett gemensamt kösystem för läneansökningarna hos föreningarnaskall hanteras av banken. Detta innebär enligt bankens mening endasi enkostnadskrävande administration av verksamheten och bör inte genomföras. Enannan tanke är atl föreningarna endast i undantagsfall skall lämna lån påbelopp som understiger lOOOOO kronor. Banken anser att de enskilda föreningarnaoch deras styrelser, som är bäst skickade att bedöma de enskilda låneärendena,även i fortsättningen bör pröva denna typ av lånefrågor. 8.2.2 KonungariketSveriges sladshypotekskassa Utredningens förslag lill ändring av 46 § landshypolekslagen synes byg ga på en missuppfattning rörande bankens och föreningarnas befogen heter. Lån från hypoteksbanken liU hypoleksförening mäste alltid lånas ut från föreningen pä samma villkor. En annan sak är att hypoteksbanken kan variera sina utlåningsvillkor till föreningarna så att villkoren i genomsnitt motsvarar de villkor som gäller för upplåningen. Den föreslagna lagänd ringen synes alltså inte böra genomföras. Såvitt gällerinvesteringar i bostadshus på jordbruksfastigheter framhåller utredningen attfinansieringen skall ske hos landshypoteksföreningarna beträffandesjälvständiga jordbmksfastigheter och hos bosladsinstilulen beträffande övrigajordbmksfastigheter. Med anledning härav vill styrelsen framhålla att detmånga gånger kan vara svårt atl avgöra huruvida jordbruksfastigheter ärsjälvständiga eller ej. Erfarenhetsmässigt kan också problem uppkomma såvittrör finansieringen av nyproducerade eller ombyggda bostadshus på självständigajordbruksfastigheter om bostäderna inte har anknytning till jorbruksrörelsen.Ett särskilt problem i sammanhanget är det förhåUandet all landshypoteksinstitutionenskreditgivning avseende prioriterade lån lill bostäder enligt uppgift inlebeaktas vid de årliga överläggningarna angående bostadslångivningen. Idirektiven anges yngre jordbrukares finansieringsproblem i samband med förvärvav jordbruksfastigheter som en orsak att utreda näringens kapitalförsörjning.Utredningen konstaterar i sin sammanfattande analys alt enskilda jordbrukareinte alllid kompenseras för sina räntekostnader, trots att näringen som helhetgenom jordbruksprisregleringen erhåller 1982/83:135 85 Räntekompensationen fördelas, liksom kompensationen i övrigt, iförhällande till produktionens omfattning och inte i förhållande tillföretagets kostnader för de insatta resurserna. Olägenheterna med dettaförhållande har förstärkts av de senare årens ökade och ojämnt fördeladekapitalkostnader. Om ersättningen i ökad utsträckning nådde dem som ådragit sigkostnaderna - t.ex. genom att det selektiva räntestödet inom prisregleringenbyggdes ut på den generella kompensationens bekostnad - skulle detta minska denyetablerade bmkarnas problem. Det skulle ur kostnads- och fördelningssynpunktvara effektivare än att söka nå samma resultat genom att öka utbudet avlångfristigt kapital till näringen i dess helhet. RRV anser det därförangeläget atl frågan om formerna för fördelningen av räntekompensationen tilljordbruket övervägs. Under1970-talet har lantbmkets skuldvolym ökat från . till ca32 miljoner kr. Denna skuldökning kan härledas såväl fill lantbmketsstarka behov av investeringar som inflationen. har räntekostnadernaför lånat kapital ökat väsentligt både fill följd av skuldvolymökningen och denförändrade allmänna räntenivån. Av lantbmkets totala kostnader harräntekostnadsandelen ökat från 1974 till 1980. Kapitalkoslnademastillväxt har avgörande betydelse för mänga lantbmkares ekonomi. Lantbmketsekonomiska situation medför alt åtgärder är nödvändiga för att dels sanera lantbmksföretagmed en ofördelaktig lånestmktur och dels underiätta en sund företagsekonomiskutveckling. LRF finner detanmärkningsvärt att lantbrukets ekonomiska situation inte föranlett utredningenalt överväga åtgärder vad gäller enskilda lantbmkares kapitalkostnader. Undersenare har amorte-ringsviUkoren ändrats för en snabbare äterbetalningstakt.Utredningen har angivit att stor flexibilitet bör tillämpas vid återbetalningenav hypolekslånen. Enligt LRF:s uppfattning kan endasi en utökning avobligationslånens löptid möjliggöra en förbättrad flexibilitet vidåterbetalningen. En mera anpassad äterbetalningstakt bör enligt LRF:suppfattning utgå frän investeringarnas varaktighet. Det är av särskildbetydelse att relationen mellan avskrivningstid och amorteringstaktuppmärksammas mera vid kreditgivningen. Vid nyetablering fär lanlbmkareninvestera i ett markkapital som inte avskrivs. Amorteringen måste ske medbeskattade överskottsmedel och utgör en allvariig likviditetsbelastningsärskilt då företaget byggs upp. Enligt LRF:s uppfattning bör enutökad lånetid och en lägre amorteringstakt förbättra situationen. Emellertidär svårigheterna av den omfattningen att nya kreditformer måste övervägas somsänker eller omfördelar kapitalkostnaderna. LRF har den uppfattningen att förbättradekreditformer som beaktar lantbmksföretagens speciella behov 1982/83:135 86 börkunna tas fram. LRF är berett att på alla sätt engagera sig i detta arbete. Etlförslag i denna riktning kan fömtsätta ändring av banklagen. Denhuvudsakliga frågan är enligt LRF:s uppfattning hur lantbruket i fortsättningenskall få en långfristig kapitalförsörjning tryggad. Detta bör ses mot bakgrundav lantbmkets ekonomiska situation och de speciella förutsättningar somföreligger för näringen. Utredningen har inte kunnat precisera önskvärdlångfristig kreditvolym ulan har valt att redovisa en prognos som betingas avstor osäkerhet. Utredningen föreslär istället åtgärder som stärker möjlighetenatt prioritera kapital till vissa ändamål. Som en följd av utredningensställningstaganden riskerar lantbmkets långfristiga kapitalbehov att i ökadutsträckning hänvisas till medelfristigt kapital. För att åstadkomma en bättresamordning mellan penningpolitiken och jordbrukspolitiken vill LRF föresläärliga överläggningar om Hypoleksbankens emissionsrätt för obligationsutgivning.Vid överläggningarna bör LRF och lantbruksstyrelsen delta. Hypoteksbankensstyrelse bör vid delta tillfälle lämna förslag fill hur stor del avutlåningsvolymen som bör avsättas för särskill prioriterade ändamål. Utredningenframhåller att det från kapitalmarknadssynpunkt är önskvärt med en kortareamorteringstid för garantilån. Utredningen anser att när det gäller garantilåntill investeringar i byggnader och markanläggningar bör en kortareamorteringslid vara möjlig med hänsyn fill förbättrade skattemässigaavskrivningsregler. Utredningen är mera tveksam till kortare anrorteringstidför jordförvärvslän och för lån till yttre rafionalisering "eftersom ettfastighetsförvärv inte medför samma skattemässiga avskrivningsmöjligheter somexempelvis en byggnadsinvestering". vill i deltasammanhang peka pä de gällande skogsavdragsreglerna. I de fall då dessa reglerkan utnyttjas vid s.k. rationaliseringsförvärv är avdragsreglerna dessutom särskillgynnsamma. Vid tillköp av skog borde amorteringstiden i det enskilda falletkunna anpassas med hänsyn lill dessa avdragsmöjligheler. Utredningenanser vidare att den amorteringsfria tiden för garanfilån i många fall bordevara kortare än vad som normall fillämpas.