prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt förordningen (1965:746) med instruktionför (omtryckt 1976:502, ändrad 1981:173 och 1982:383) harstatens konstråd till uppgift att genom förvärv av konstnärliga arbeten lillstatens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter verka för attkonstnärliga värden införlivas med samhällsmiljön. Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1033 000) -H 08 000 (4- 10000) Pris- och löneomräkningm. Det finns enligt konstrådetingen möjlighet att föreslå nedskärningar i rådets verksamhet. Rådet begär medel för tvånya tjänster. Vidare begär rådet ökade medel lill sammanträdesarvoden (4-272000kr. Rådet föreslår att 10000kr. av de medel som rådet disponerar får användas till utrikes resor. För ökadinformationsverksamhet begärs . Statens kulturrådKulturtådet föreslår ingen ökning utöver pris- och löneomräkning. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 56 Med hänvisning tUl sammanställningen beräknarjag anslaget till . Vid anslagsberäkningen har ett begränsathuvudförslag tillämpats.Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillStatens konstråd för /84 anvisa ett förslagsanslag av1798000 kr. Förvärv av konst för statens byggnader m.m. 1981/82 Utgift 16194862 Reservation 90949 1982/83 Anslag 16230000 1983/84 Förslag 16716000 Från anslagetbekostas sådana förvärv av konst lill statens byggnader och andra lokalerför statliga myndigheter som beslutas av . Förvärven kan avsedels konst som särskilt beställts i anslutning till olika byggnader, delsstaffiikonst, skulptur, grafik m.m. TiU dessa ändamål har /83 anvisats 13 360000kr. Utöver beställningar som är möjUga inomanslagets ram får konstrådet innevarande budgetår beställa konstintill ett belopp av högst 6,6 milj. kr. för betalning under följande budgetår. Under budgetåret1982/83 disponerar konstrådet 500000 kr.under detta anslag för beställningar hos Föreningen . Från anslaget utgårvidare bidrag med sammanlagt . för konstinköp tillfolkparker, folkets hus, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernassamlingslokaler. För /83 har bidrag utgått med 1010000kr. fill Folkparkernas centralorganisationoch med . till att fördelas mellan allmänna samlingslokaler anslutna tillFolkets husföreningarnas riksorganisation,och . Konstrådelsanslagsframställning avser endast de medel som konstrådet disponerar. begär ökade resurser förkonstförvärv med totalt . Utöver debeställningar som blir möjliga inom anslagets ram bör konstrådet fabeställa konst till ett belopp av högst 8 milj. kr. för betalning underföljande budgetår. föreslår att enprocentmålet,dvs. 1982/83:100 Bilaga 10 57 en procent av de statliga byggnadsinvesteringarna avsättstill konstnärlig utsmyckning, åter aktualiseras. föreslår att de medel förkonstförvärv som konstrådet disponerar ökar med ,varav I . avser kompensation för prisutvecklingen. Kulturrådetföreslår att 500000kr. av konstrådets förvärvsanslag reserveras för beställningar hosHandarbetets vänner. , medel föreslår rådet skall utgå tillHandarbetets vänner för experiment och utvecklingsarbete. Närdet gäller bidraget tillsamlingslokalägande organisationer för konstinköp föreslår enökning med , vilket avser kompensation för prisutvecklingen. Anslaget bör förasupp med . För statens konstråds inköp av konst har jag beräknat 13 760000 kr.Konstrådet bör enligt samma principer som gäller för innevarande budgetår medges attutöver beställningar som blir möjliga inom anslagets ram beställa konst till ettbelopp av högst 6,8 milj. kr. för betalning under följande budgetår. börtillförsäkras stöd genom att ett visstbelopp av de medel för konstinköp som disponerar användsför beställningar hos . Bidraget förkonslförvärv till samlingslokaler och folkparker beräknar jagtiU . Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har anfört angående beställningar av konst som föranleder utgifter under senarebudgetår än /84, 2. tillFörvärv av konst för statens byggnader m. m. för /84 anvisa ett reservationsanslagav I67160(X) kr. Bidrag till för de fria konsterna 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag för defria konsterna har till uppgift att inom främja utvecklingen av målar-, bildhuggar- ochbyggnadskonsten och övriga till denbildande konsten hänförliga konstarter saml att yttra sig i frågor som hörtill akademins verksamhetsområde. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 för de fria konsterna Pris- och löneomräkningm. Som kompensation för denindragna tjänstebrevsrätten begär akademin . Akademin föreslår atthyresavgiften för den från början statliga målar-ateljén överförs lillkonstnärsnämnden. föreslår enökning med , varav . avser pris- och löneomräkning och 30000kr. ökade kostnader i samband med tjänslebrevsrätlens upphörande. Anslaget bör föras upp med I . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUAkademien för de fria konsterna för /84 anvisa ett anslag av 1 105000kr. Vissa bidrag till bildkonst 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget utgär verksamhetsbidrag till vissaorganisationer med uppgifter inom konstbildning och konstförmedling samtformgivning. Beräknad ändring 1983/84 kommun för svenskt bambildarkiv 4- 220000 -h 213 000 - 27000 -F 99000 4- 10000 4- 85000 4- 10000 4- 340000 4- 3 000 4- 15000 1982/83:100 Bilaga 10 59 Kulturrådetföreslåratt bidraget till Konstfrämjandet ökas med . som kompensation för pris- och löneutvecklingen. Bidraget till föreslås öka med 220000kr., varav . utgör kompensation för kostnadsutvecklingen och 130000 kr.föresläs för inrättande av en konstpeda-gogtjänst. För Grafiska sällskapet föreslår rådet enökning med , varav . utgör kompensation för prisutvecklingenoch . För ökad verksamhel föreslår rådet . Bidraget till svenskt silver föreslås öka med . Bidraget till Föreningen formföreslås öka med , vilketavser kompensation för kostnadsutvecklingen. för och har i en särskild skrivelse tillregeringen begärt . för verksamheten vid iMalmö avseende . Rådetföreslår för en ökning avbidraget med . som kompensation för prisutvecklingen. Anslagspostentill konslhantverkskooperativ föreslås öka med340000 kr., varav . avser kompensation för prisutvecklingen och 300000kr. en höjning av bidraget lill en nivå som bättre svarar mot konsthantverkskooperativens behov. Kulturrådetföreslår en ökning av bidraget till kommunför svenskt barnbildarkiv med , varav . avser kompensation för kostnadsutvecklingen och 70000kr. inrättande av en tjänst som föreståndare för verksamheten. Jag har beräknat en ökning av bidragetlill Grafiska sällskapet med. a. ökade hyreskostnader. Med hänvisning iövrigt till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att tillVissa bidrag tiU bildkonst för /84 anvisa ett reservationsanslagav . 1982/83:100 Bilaga 10 60 I 1981 årskompletteringsproposition (prop. 1980/81:150 bU. 2 s. 34) aviseraderegeringen att en särskild översyn skulle komma till stånd av gällande regler m. m. för den statligaarkivverksamheten. Som en följd härav uppdrog dåvarande statsrådet åt en arbetsgmpp' inom att göra enöversyn avregler, tillämpad praxis och de praktiska arrangemangen för bevarande av arkivhandlingar m. m. istatsförvaltningen. Arbetsgmppenavlämnade rapporten (Ds U 1981:21) Samhällets arkivproblem. En sammanfattning av rapporten bör fogastill protokollet i detta ärendet som bUaga 10.8. Yttranden över rapporten har avgetts av riksdagensombudsmän, juslitiekanslern (), , dalainspektionen, hovrätten för övre ,kammarrätten i , krigsarkivet, , ,postverket, , statens vägverk, (),statskontoret, (), statens institut förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU), statens arbetsmarknadsnämnd,() - som bifogat yttranden från landsarkiven i , , ,, , och -universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) som bifogat yttranden från universiteten i , och -(),statens provningsanstalt, forskningsrådsnämnden, huma-nistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, medicinska forskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet, länsstyrelserna i , , och län.Svenska kommunförbundet.Landstingsförbundet, . (), CentralorganisationenSACO/SR (/SR) -som bifogatyttrande från - i (LO), (), Näringslivels arkivråd.Folkrörelsernas arkivförbund. Föreningen ,Ruotsinsuomalaislen Arkisto, statsarkiveti , journalulredningen, socialdatautredningen och datalagstiflningskommittén. ' Docenten , ordförande,departementssekreteraren , rationaliseringschefen , arkivrådetClaes , departementssekreteraren , riksarkivarien , kanslirådet Hans Sand och byråchefen (fr. o. m. den1 ). Prop.1982/83:100 Bilaga 10 61 Yltranden har ävenkommit in från Föreningen arkivverksamma i landsting och kommun. förarkivverksamma inom statliga sektorn . En sammanslällningav remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga10.9. Bakgrunden tillbehovet att se över arkivsektorn är att utvecklingen pä arkivområdet i fleraavseenden är alarmerande. På många områden har arkivbildningen inle uppmärksammats tillräckligt . På grund av den starka utbyggnaden avförvaltningen samlade arkivmassan vuxit och fortsätter att växa mycket snabbt. Till detta kommer alt nya informationsmedier,såsom t.ex. ADB-band och mikrofilm, i allt större utsträckning har kommit in iarkivhanteringen och bidragit till en ökad komplexitet i arkivbildningen och därmedtill ökade svårigheter förvarje förvaltning att själv - som regelsystemet förutsätter - klara av sina arkivfrågor. Jag vill i dettasammanhang påpeka att ett ökat utnyttjandeav tekniska medier i den statliga arkivhanteringen i och för sig bör kunna leda till besparingar ochrationaliseringsvinster för statsverket (jfr prop. 1977/78: 100 bil. Liksom arbetsgruppenanser jag att det gällande regelsystemet för arkivverksamheten på etttillfredsställande sätt beaktar de hänsyn som bör tas tilloffentlighetsprincipen, den enskildes rättssäkerhet samt forskningens intresse. Som arbetsgruppen föreslår bördet dock finnas möjlighet att inom ramenför della regelsystem vidta förändringar i syfte atl dels motverka de ökande arkivkostnaderna, dels förbättraeffektiviteten i statsförvaltningen. Arbetsgmppen anger,att utvecklingen f. n. går i riktning mot ett växande gap mellanambitionsnivå och uppnådd nivå på arkivområdet. Vidare anser arbetsgruppenatt en ökad gallring bör kunna ske utan väsentliga inskränkningar i de hänsynsom nuvarande regelsystem uppställer. Dessutom konstaterar arbetsgruppen atten god ordning på arkivsidan medför lägre kostnader och högre effektivitet.Inte minst de ekonomiska konsekvenserna av nuvarande arkivhantering betonas.Jag delar, liksom remissinstanserna, dessa synpunkter och de ligger till grundför mina ställningstagandeni det följande. Jag villdärvid först framhålla att fiertalet av de åtgärder som arbetsgruppen har föreslagit kan vidtas av regeringen ellerav myndigheterna utan godkännande avriksdagen. Arbetsgruppen har emellertid påpekat att det är lämpligt att statsmakterna principiellt larställning till gruppens förslag tillåtgärder. Jag delar den uppfattningen ochföreslår därför att regeringen Prop.1982/83:100 Bilaga 10 62 begär godkännande av de riktlinjerför den statliga arkivverksamheten somjag kommer att redovisa isammanfattande punkter. Först vill jag dock relativt utförligt redogöra förarbetsgruppens förslag och hur jag ser på dessa. I frågor som rör den statligaarkivverksamheten i allmänhet har jag samrått med chefen för det blivandecivildepartementet. Synpunkter på arbetsgruppens förstag Arbetsgruppen har funnitatt ökad restriktivitet i bevarandet av hand-Ungar bör åstadkommas. Jag delardenna uppfattning. Detta önskemål kan tillgodosesgenom flera åtgärder. a. bör myndigheterna ägna slörre uppmärksamhet ålatt gällande gaUringsbestämmelser efterievs. Nuvarande gallringsförordning(1953: 716, omtryckt 1978:182) är dock i flera avseenden föråldrad och delvissvår att tillämpa. Den bör därför ses över. Jag avser att senare föreslåregeringen att uppdra åt att göra denna översyn. Vidare börgallringsarbetet hos myndigheterna uppmärksammas mer i arkivmyndigheternasfältarbete och särskilt riktas in mot de stora informa-tionsalstrarna. Särskiltsektorer med central, regional och lokal förvaltning bör därvid ges högprioritet. Det är där som man kan göra de största vinsterna i förhållande tillinsatta resurser. Gallringsbart materialfår utgallras först sedan den s. k. gallringsfristen har gått ul, dvs. en visstid mäste förflyta innan gallringen verkställs. Flertalet gallringsfristerfastställs av . De bestäms normalt med hänsyn lill administrativaoch rättsliga behov. Arbetsgruppen har betonat nödvändigheten av attgallringsfristerna är så korta som möjligt. Varje extra år, som gallringsbarahandlingar bevaras, förorsakar kostnader. Några remissinstanser, bl.a. frånforskningssidan, uttalar tveksamhet inför vad som uppfattas som strävan efterett låst system styrt enbart av ekonomiska överväganden. Man påpekar att mångamaterialtyper såsom patientjournaler behöver bevaras förstudier av yrkessjukdomar m. m. För egen del uppfattar jag arbetsgruppensförslag som en rekommendation att göra gallringsfristerna så korta som möjUgtmed beaktande av rättssäkerhetens, förvaltningens och forskningens krav. Detbör närmast ankomma på att, i anslutning till att verket tarställning till gallring i olika arkiv, noga pröva möjligheten av att sättakorta gallringsfrister. Detsamma bör givetvis gälla när regeringen eller annanmyndighet än , t. ex. datainspektionen, har att fatta beslut omgallringsfrister. Arbetsgmppen har ocksåframhållit atl högre kunskapsnivå hos arkivbit-darna och store disciplin böreftersträvas. Varje myndighet ansvararsjälv för att dess arkiv gallras, förtecknas, förvaras m. m. på ettändamålsenligt säll. Brister i dessa avseenden medför ökade kostnader för bådemyndigheterna själva och statsverket och kan leda till minskad effektivitet.Det är därför synnerligen angeläget att myn- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 63 digheterna fullgör de skyldigheter som de är ålagdaenligt gällande bestämmelser. Arbetsgmppen har bl.a. föreslagit attinsatser görs för att öka kunskapsnivån hos de tjänstemän hos myndigheterna somhandhar arkivfrågorna. Gmppen framhåller alt inte minst verkschefer ochadministrativa chefer bör få ett ökat medvetande och ökad insikt i dessafrågor. Statsrådet kommer senare denna dag att föreslå altarkivfrågorna uppmärksammas ianslutning till administrativ utbildning av generell karaktär, exempelvis hos statens institut förpersonalutbildning. Jag förutsätter alt samarbete skall ske med idessa frågor. Frågan om andraåtgärder kan behövas för all skärpa myndigheternas medvetande tas uppav remissinstanserna. För egen del anser jag emellertid att man förstbör avakta effekten av de insatser som sätts in. Arbetsgruppen harföreslagit en rad åtgärder för att förstärka arkivmyndigheternas möjligheter att agera. Enligtarbetsgruppen bör fältarbetet ochmyndighetsservicen ges högre prioritet så att en ökad gallring och därmed minskade kostnader kan åstadkommas.Arkivmyndigheternas resurser bör utnyttjas så effektivt som möjligt.Arbetsgruppen anser att fiera åtgärderav planerings-, styrnings- och samordningskaraktär kan företas för att förbättra resursanvändningen. Ökadeutbildningsinsatser föreslås också. Arbetsgmppen haräven lagl fram förslag om hur arkivmyndigheternas insatser skall finansieras.Gruppen har angett att en minskad resurstilldelning - exempelvis genom tillämpning avhuvudförslaget - lill arkivmyndigheterna får negativa ekonomiska konsekvenser totaltsett för statsverket.Gruppen har visserligen förutsatt att resurserna för fältarbetet bör kunna förstärkas genom omprioriteringar inomarkivverksamheten. Enligt gruppens bedömning kan det ändå bli svårt att med demedel, som arkivmyndigheterna kommer atl kunna förfoga över, uppnå önskvärdaförbättringar på arkivområdet. Gruppen har därför pekat på olika möjligheteratt vidga finansieringen. Härvid har man bl. a. anfört arkivens betydelse som basresurs för forskningen och attarkivverksamhetens långsiktiga villkor även bör bedömas i ettforskningspolitiskt perspektiv. Gruppen pekar ocksåpå möjligheten av att överföra medel från de myndigheter som kan komma att erbjudas förtida leveranser tillarkivmyndigheterna. Arbetsmarknadspolitisklmotiverade resurser anförs också som ett möjligt resurs-fillskott. Jag delar, liksommånga remissinstanser, uppfattningen atl olika åtgärder bör sällas inför all förstärka arkivens myndighetsservice. Redan inom ramen förarkivmyndigheternas befintliga resurser bör denna uppgift ges högre prioritet änf. Det kan givetvis ske endast på bekostnad av andra i och för sig angelägna uppgifter, bl.a. forskarservicen i depån. Det bör ankomma på att göra avvägningenmellan de olika ändamålen. Bl.a. från den utgångspunkten är det ändamålsenligt attriksarkivets och landsarkivens resurser bedöms och disponeras som enenhet. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 64 föreslår därför att medelsbehovet för arkivmyndigheternafr. o. m. /84 skall beräknas under ett anslag. Jag vill i dettasammanhang erinra om att regeringen lät inrätta enadministrativ byrå vid . Den åtgärden, som min företrädare berörde i 1982års budgetproposition(prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 78-79) kan också ses som ett led i strävan attförstärka arkivsektorns verksamhets- och resursplanering. Jag delararbelsgmppens uppfattning att en tillämpning av huvudförslaget påarkivmyndigheterna får negativa ekonomiska konsekvenser totalt sett förstålverket. Vid min beräkning av anslagsbehovet har jag därför räknat med en lindring av huvudförslaget. De resurser som kantillföras arkivverksamheten av arbelsmarknadspolitiska skäl har erfarenhetsmässigtvisat sig vara svära att utnyttja för de ofta kvalificerade arbetsuppgifter som myndighetsservicenomfattar. Jag fömtsätter att och kommer atldiskuterai vilken omfattning och på vilka villkor arbetsmarknadspolitiskl motiverade ochfinansierade resurser skall kunna disponeras framöver. Varje myndighetskall när den ändrar sin organisation eller sitt arbetssätt beakta den inverkansom detta kan fä på arkivbildningen och på fömtsättningarna för gallring. Isådana sammanhang bör speciell uppmärksamhet ägnas frågor rörande lagring påADB-medier. Enligt min uppfattning finns det anledning att skärpa gällande bestämmelser och nuföreskriva att en myndighets arkivorganisalion skall ses över vid varje omorganisationeller flyttning. Jag avseratt senare återkomma till regeringen med närmare förslag i denna fråga. Regeringen uppdrogår 1978 åt statens planverk att utarbeta normer för förvaring avarkivhandlingar. Uppdraget föranleddes i första hand av bristen på normer förförvaringen av de nya tekniska medierna. Jag har erfarit att planverketkommer att meddela sådana normer . Enligt minbedömning är dock de åtgärder som jag här har redovisat otillräckliga. Somhar framgått av vad jag har angett bör arkivmyndigheternasfältarbete särskilt riktas in mot de stora informationsalstrarna, såsom sektorer medcentral, regional och lokal förvaltning. Där kan de största vinsternagöras i förhållande till insatta resurser. Mot den bakgmndenhar regeringen på mitt förslag uppdragit åt att utredaförutsättningarna för engångsinsatser på arkivområdet vid vissa störremyndigheter med start /84. I uppdraget ingår att redovisalämpliga projekt och bedöma kostnader och tidsåtgång. skall ocksåföreslå olika former för projektens finansiering. Resultatet av riksarkivetsutredning kan inte vara tillgängligt förrän . Då det enligtmin uppfattning är angeläget att projekten kommer i gäng så snart som möjligtbör regeringen inhämta bemyndigande att fä besluta om hur dessa engångsinsatser skallfinansieras. Arkiven är en basresurs för forskningen. 1 den meningenfår alla åtgärder 1982/83:100 Bilaga 10 65 sorn vidtas på arkivområdet forskningsmässigakonsekvenser. De åtgärder som jag förordat bör kunna utföras utan merväsentliga inskränkningar i hänsynen till forskningens intresse. I arbetsgruppens rapport diskuteras det frånbl.a. forskarna framförda önskemålet om inrättande av s.k. intensivdataområden.Bakgrunden till detta förslag är en till regeringen ingiven rapport frånforskningsrådsnämnden (FRN), Förslag till intensivdataområden, i vilkenförordas att ett jämförelsevis rikligt - dock inte allt - material sparas inomvissa områden. Detta skall åstadkommas genom en minskad gallring i statligaarkiv och ett ökat bevarande av kommunala och enskilda arkiv. Behovet avintensivdataområden motiveras av de allt vanligare longitudinella studierna,dvs. studier där individen följs över tiden. Enligt FRN borde ,, och , samt eventuellt ett västsvensktlän, utses till intensivdataområden. En sådan lösning bör enligt FRN ses som enbevarandeinsats för att tillgodose forskningens intresse. FRN har självremissbehandlat sin rapport. Drygt 70remissinstanser har yttrat sig. En betydande majoritet uttalar sig för attintensivdataområden införs. Bland de positiva återfinns bl.a. universitet och högskolor samt forskningsråden. Arbetsgruppen anslutersig till idén med intensivdataområden men har -med hänvisning till densiatsfinansiella situationen - förutsatt att det ökade bevarandet skall vägasupp av en minskad bevarandeambition i landet i övrigt, dvs. ökad gallring avstatligt material och minskat stöd för icke statligt material. Eventuellaavsteg från en sådan linje bör enligt arbetsgruppen bedömas i ettforskningspolitiskt sammanhang. Ett antalremissinstanser, bl. a. på forskningssidan, har reagerat negativt på dettaförslag. Behovet av att få databevarade även enligt en geografisk urvalsprincip har framförts av forskarna.Det är därför rimligt att de lösningar som kan komma till stånd i denna frågaäven beaktar forskarnas önskemål. Arbetsgruppens förslag tillintensivdatamodell bör därför primärt ses som ett urvals- ochsamordningsinstrument vid sidan av och som komplement fill andra urvalsmetoder.En sänkning av bevarandenivån i andra delar av landet bör från dessautgångspunkter ske endast om det är forskningspolitiskt motiverat. Det börankomma pä att i samråd med FRN bedöma i vilken utsträckningintensivdatamodellen bör tillämpas. I arbetsgruppens rapportliksom i ett antal remissyttranden diskuteras vilket ansvar staten härförarkivbildningen tios kommuner och enskilda. För egen del anser jagdet självklart att dessa arkivbildare själva har det primära ansvaret för sinarkivbildning. Statens intresse av att bidra till bevarandet av kommunalt ochenskilt material knyter framför allt an till siatens ansvar förforskningspolitiken och forskarnas behov av data. Det nuvarande regelsystemetger också uttryck för detta genom att 5 1982/83 Isaml. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 66 och landsarkiven inom ramen för sina resurserfår ta emot arkiv från kommuner och enskilda. Det ankommer således på dessaarkivmyndigheter att bedöma hur stora resurser som kan avsättas för dettaändamål. Det finns enligt min mening ingen anledning att föreslå någraändringar i detta avseende. Mot bakgrund av vad jagnu har anfört föreslår jag att regeringen föreslår att godkännaföljande riktlinjer för den statliga arkivverksamheten. Högre kompetensnivå ochstörte disciplin hos de statliga arkivbil-darna bör eftersträvas i syfte attmotverka ökade arkivkostnader och förbättra effektiviteten istatsförvaltningen. Inom ramen för gällanderegelsystem för arkivverksamheten bör ökad restriktivilel i bevarandet avhandlingar åstadkommas. I arkivmyndigheternasverksamhet bör deras service gentemot myndigheterna prioriteras. Jag vill avslutningsvisnämna att en översyn av vissa frågor som rör landsarkiven bör komma till stånd.Landsarkivens nuvarande organisation och lokalisering är nämligen av äldredatum och inte fastställd på grundval av överväganden om vad som kan vara rationelltför arkivbildarna och forskningen eller från kostnadssynpunkt. Av intresse idetta sammanhang är att utreda bl. a. om del är mer rationellt att låtamyndigheternas leveranser av arkivmaterial till landsarkiven ske tidigare änf. n. och om hur information på nya medier bör bevaras. Vidare bör inom ramenför detta utredningsarbete studeras möjligheterna att avgiftsbelägga delar avde statliga arkivmyndigheternas service tillkommuner och landstingskommuner.