prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Utgifterna för studiemedel kan härigenom beräknas minska med 19,2milj. för /84. CSNföreslär vidare en gräns för antalet terminer för vilka studiestöd kan utgå för gymnasial utbildning. Denna gränsföreslås sättas sä att en studerandekan erhålla studiemedel och särskill vuxensiudiestöd för studier på gymnasialnivä endasi för det antal kalenderhalvår som erfordras för all erhålla grundskolekompelens samt en högslfyraårig gymnasial utbildning. Jagär inte beredd atl nu förorda en sådan begränsning. CSN föreslår ocksåatt studerande som uppbär utbildningsarvode enligt de beslämmelser regeringenmeddelar, inte skall ha räll till studiemedel. Jag fillstyrker della förslag då studiemedelinle utgår till andra studerande medmotsvarande förmåner . Utgiften försärskill vuxensiudiestöd i form av äterbetalningspliktiga studiemedel beräknar jag till 88,3 milj.kr. CSN föreslär atl myndighetenfr. o. m. skall fä möjlighel all fastställa slutlig avgift ulanansökan, vilket jag biträder. Vidare föreslär CSN atl samma räntesats skall gälla för allaäterkravsärenden som 1982/83:100 Bilaga 10 614 beslutas fr. o. m. , vilket jag likaledestillslyrker. Ränta skall således utgå efter en räntesats som vid varje tidpunktöverstiger statens utlåningsränta . Ränta pä andra formerav studiestöd än äterbetalningspliktiga studiemedel enligl 3 kap., studiemedelenligt 4 kap. och särskillvuxensiudiestöd enligt 7 kap. studieslödslagen skall utgä frän efter dagen för älerkravsbeslulet. Förslagelberäknas innebära elt ökat inflödeav ränlemedel om 0,2 milj. kr. Somjag tidigareredovisat under anslaget Ersättning fill vissa myndigheter för derashandläggning av studiesocialt stöd, föreslår jag atl förvaltningen av äldrestudielån förs över från postverket till CSN. För alt vinna administrativa fördelarföreslår jag också att det fr.o.m. skall vara möjligt atl ändra återbelalningsvillkoren för studielån sombeviljats enligt studiehjälpsreglementet (1964:402) till de som gäller förstudiemedel. Överföring skall göraspä ansökan av låntagaren och oberoende av såväl hur stor den återståendeskulden är som hur lång amorteringstid som återstår. Återbetalningen bördärefter ske i huvudsak enligl reglerna i 8 kap.studieslödslagen. Begränsad möjlighet lill ändring av återbetalnings-villkoreninfördes genom övergångsbestämmelser till studiestödslagen.Dessa regler gäller delvis ännu men ersätts av den nu föreslagnaregleringen. Dä det gälleråterbetalning av studielån har redan tidigare vissa ändringar genomförts isyfte atl närma återbelalningsreglerna till de regler som gäller förstudiemedel. Jag föreslär nu atl vissa ytterligare steg i denna riktning las. Sålunda böramorteringstiden aldrig kunna utsträckas efter det låntagaren har fyllt . Fordran skall kunna avskrivas omindrivningen skulle vålla mer arbete eller kostnader än vad som ärskäligt och möjlighel lill kortare anståndpå grund av tillfälliga svårigheter alt fullgöra betalningsskyldigheten bör införas. Eriäggs ränla, amortering eller rän-leannuilel inte i rätt lid bör, i likhet med vadsom gäller för studiemedel, påminnelseavgift ulgå. Vid frivilligslutreglering av dessa studielån Ijuli31 föreslår jag att avkapitalskulden avskrivs. Understigerden återstående skulden . bör i stället skulden avskrivas. Jag beräknar att inflödet av lånemedel genomerbjudandet om frivillig slutreglering enligt angivna villkor ökar med29 milj. kr. För att påskynda inflödet av återbetalademedel kan del enligt min mening vara enfördel att vid återkommande tillfällen kunna erbjuda stu-diemedelstagareatl göra högre inbetalningar än de fastställda mot viss rabatt. Jag överväger att senare framlägga förslag med dennainriktning. Vad jag harföreslagit om inskränkning av rätlen lill studiemedel för studerande somuppbär utbildningsarvode och om ändrade fribelopps-gränser vid prövningav rätlen lill studiemedel mol egen inkomst kräver ändring av 4 kap.3, 16 och 19 §§ studiestödslagen (1973:349). Jag har vidare lagl fram förslag fillbestämmelser som rör reglerna om återbelal- 1982/83:100 Bilaga 10 615 ning och återkrav. Sålunda bör 8 kap. 43 § ändras medanledning av mitt förslag om möjlighet atl fastställa slutlig avgift ulan ansökan och 9kap. 2 § medanledning av förslagel om enhetlig räntesats. Beslämmelser om överföring av studielånlill studiemedel bör regleras i en särskild lag. Bestämmelserna omåterbetalning av studielånen bör las in i punkt 6 i övergångsbestämmelser tillstudieslödslagen och samtidigl bör punkterna 6 ae i övergångsbestämmelserna upphävas. De nyabestämmelserna bör vad avser 8 kap. och punkt 6 första-sjunde styckena iövergångsbestämmelsema träda i kraft och såvitt avser 4 och 9kap. , då även övergångsbestämmelserna som reglerar frivilligslutbetalning av studielån bör träda i kraft. Lagen om ändradeåterbelalningsvillkor för vissa äldre studielån bör träda i kraft den 1 juH 1984. Jag återkommer medförslag lill ändring av studieslödslagen under anslaget Vuxentudiestöd m. m. Förslaget till lagom ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån bör fogas lill delta protokoll sombilaga 10.4. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1.. anla etl inom upprättatförslag till lag om ändrade återbelalningsvillkor för vissa äldrestudielån, 2. till Studiemedel m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag om . Vuxenstudiestöd m. m. 1981/82 Utgift 428108984 1982/83 Anslag 614200000 1983/84 Förslag 582400000 Från anslagetbestrids utgifter för fimstudiestöd, dagstudieslöd och särskiltvuxensiudiestöd i form av vuxenstudiebidrag enligl studieslödslagen (1973:349, omtryckt1981:579, ändrad 1981:1116, 1206, 1982:266, 345 och 1244) 5, 6 och 7kap. Från anslaget bestrids ocksä kostnader för statsbidrag till uppsökandeverksamhet på arbetsplatser, m. m. enligt förordningen (1980:483, ändrad1982:495) därom. Vidare bestrids från anslaget kostnader för bidrag till centrala fackligaorganisationer för planering av uppsökandeverksamhel och grundläggande utbildning av fackliga studieorganisatörer. Utgifterna underanslaget täcks genom medel från vuxenutbildningsavgiften. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Vuxenulbildningsavgiflenär f.n. 0,av den totalalönesumman. Inkomsterna från vuxenulbildningsavgiflen för /84beräknas lill 760 milj. kr. Slulregleringen av vuxenutbildingsavgiflen /82 beräknas ge etl överskott pä 8 milj. kr. 1982/83 1983/84 1983/84 Enl. riks- CSN:s Före dagens förslag draganden beslut Bidrag för uppsökande verksamhel Utbildning av studieorganisatörer, m. m. för handläggning av vuxenstudiestöd Bidrag till vis? 38,7 70,0' ' CSN räknar med att dendel av vuxenutbildningsavgiflsmedlen som används till andraändamål än studiestöden och dess administration återgår till den nivå som gällde1981/82, dvs. 70 milj. kr. CSN går dock inte in på hur dessa medel skall fördelas. () föreslår all vuxenstudiebidraget till studerande sominte uppfyller kraven för ersättning från arbetslöshetskassa sänks från 65lill 32,av del belopp som den studerande skulle ha fått i utbildningsbidrag,men atl den ålerbetalningsplikliga delen ökas i motsvarande utsträckning sä atltotalbeloppet blir oförändrat. Vidare föreslär CSN all studerande somuppfyller förutsättningarna för ersättning från arbetslöshetskassa får etltilläggsbidrag för barn. Bidraget bör utgå för vaije barn enligl regler som ihuvudsak överensstämmer med de belopp och de regler som gäller för barnfillägginom studiemedelssystemet. CSN föreslår att antaletvuxenstudiebidrag för /84 ligger kvar vid oförändrat ca 17 000.Sedan resurser avsatts för studerande vid s.k. YTH-ulbildningar bör resterandeslöd i likhet med vad som gäller f. n., fördelas ungefär lika mellan studerandepå grundskol- och gymnasieskolnivå. Med hänsyn taget till förslag omdifferentiering av vuxenstudieslödel beräknas kostnaderna lill 432,6 milj. kr.för /84, vilket är en minskning i förhållande till /83 med 6,1 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 617 Medelsbehovel förålerbetalningsplikliga studiemedel till dem som beviljas vuxensludiebidragberäknar CSN lill 89,1 milj. kr., vilket är en minskning i förhällande lill anslagbudgelårel 1982/83 med 36,9 milj. kr. (Belastar anslaget Studiemedel m.m.). Enligl 7 kap. 9 §studieslödslagen skall regeringen bestämma beräkningsgrunder för skatteavdrag enligt 7och 8§§ samma lag. Eftersom bestämmelsen inle fyller nägon funkfion föreslär CSN atl den upphävs. Budgetåret1982/83 uppgår antalet timstudiestöd fill 25000. CSN föreslär samma anlal för /84. När del gällerlimsludieslödels storlek upprepar CSN nu sitfförslag från tidigare ochföreslår en uppräkning frän . Medelsbehovel /84 beräknas fill 85,5 milj. kr., vilket är en ökning iförhållande lill /83 med 11,2 milj. kr. Beträffande reglernaför timstudiestöd föreslår CSN att de enskilda ansökningarna om timstudiestödskall inges lill vuxenulbildningsnämnden idel län där den studerande är bosall. CSN föreslår ocksä en mindre ändring vad gäller de kollektivt sökta stöden.Enligl CSN:s förslag skall en kollekliv ansökan ges in antingen lillvuxenutbildningsnämnden i del län i vilketarbetstagaren huvudsakligen utför sill arbete eller - om arbetstagaren inle kan sägas utföra sitt arbetehuvudsakligen inom ell län - i del län i vilket den fackliga organisationen har sin postadress. Vidare föresläsen ändring av bestämmelserna omsamordning mellan timstudiestöd och andra studiestöd. Budgetåret1982/83 uppgår antalet dagstudieslöd lill 15000. CSN föreslär samma anlal för budgetåret1983/84. CSN upprepar vidare sitt förslag om att inkomslbidraget höjsfrån 198 till . och atl inlernatbi- draget höjs från 170 lill 180 kr.Medelsbehovet kan då beräknas lill 73,4 milj. kr. för budgetaret 1983/84,vilket är en ökning med 7,2 milj. kr. CSN upprepar sill förslag om en begränsning av den typav kurser vid folkhögskola för vilka dagstudieslöd skall kunna utgå. Skolöverstyrelsenbör efter samråd med CSN få bemyndigande alt fastställa för vilka kurser dagstudieslöd skall kunna utgå. CSN föreslår vidareall nuvarande rekommendation om kvotering mellan kollektivt och enskilt söktadagstudieslöd upphör och ersätts med en kvoteringmellan arbetstagare och icke-arbelslagare. I likhet med förslagen beträffande timstudiestödföreslår CSN att enskild ansökan om dagstudieslöd skall inges tillvuxenulbildningsnämnden i del län där den studerande är bosall saml altbestämmelserna om samordning mellan dagstudieslöd och andra studieslöd ändras.CSN föreslår vidare alt de kollekfiva ansökningarna skall inges på motsvarandesätt som föreslås för fimstudieslöden. CSN föreslårslutligen i enlighet med den redovisning nämnden lämnal lill regeringen den28 , alt internatbidragel skall kunna rekvireras dels kollektivtav de fackliga organisationerna, dels av enskilda studerande. 1982/83:100 Bilaga 10 618 CSN föreslår atlför uppsökande verksamhel på arbetsplatser anvisas 30,0 milj. kr.under /84, vilket är en ökning med 4 milj. kr. CSN föreslår atl förplanering m. m. av uppsökande verksamhel och utbildning av fackligastudieorganisatörer saml medel för de fackliga organisationernas information omvuxensiudiestöd m.m. anvisas 10 milj. kr. /84, vilket är en ökning med 1 milj, kr. Vuxenulbildningsavgiflenär 0,av den totala lönesumman. Jag beräknar inkomsterna frånvuxenulbildningsavgiflen lill 760 milj. kr. för /84. Hämtöver skallresultatet av slutregleringen av vuxenulbildningsavgiflen för budgetåret1981/82 beaktas vid beräkningen av den fillgängliga summan förbudgelårel 1983/84. Slutregleringen beräknas ge ell överskott på 8 milj. kr. Jag föreslär ienlighet med vad jag anfört i den inledande översikten över littera G all89 milj. kr. av medlen från vuxenulbildningsavgiflen överförs lillanslaget Bidrag till sludieförbunden m. m. Vidare förordarjagall anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet i sin helhet skallfinansieras av medel från vuxenulbildningsavgiflen. Kostnaden härförberäknar jag lill 33 milj. kr., en ökning med 6 milj. kr. Kostnaderna för centrala sludiestödsnämndens (CSN)administration av stöden uppgår till 20,1 milj. kr. Dämlöver ulgår ersättningtill med 7,5 milj. kr. I likhet med föregående budgetårförordarjag alt timersättningen vid grundutbildning för förvärvsarbetande vuxnafinansieras med medel från vuxenulbildningsavgiflen. Kostnaden härför beräknar jag lill 36milj. under anslaget Timersättning vid grundutbildning för vuxna. Utrymmet för vuxensiudiestöd saml uppsökande verksamhelpå arbetsplatser blir med hänsyn till nämnda utgifter 584,4 milj. kr. har medanledning av proposilion om upphävande av beslulel om karensdagar m.m. (prop. 1982/83:55) beslutat att höja arbelslöshelser-sältningarna fr. o.m. Regeringen har i anslutning därtill den 16 december1982 beslutat om en höjning av dagpenningen vid arbelsmarknadsulbildningfrån . Eftersom de särskilda vuxensludieslöden är direkt anknutnalill utbildningsbidragen, höjs dessa i motsvarande mån redan innevarande budgetår. Härigenom ökarkostnaderna för varje stöd och därmed rymsfärre slöd inom den tillgängliga medelsramen. Jag beräknar således alt det finns utrymme för ca 14000 /84. Kostnaden härförberäknar jag till 405,3 milj. kr. 1982/83:100 Bilaga 10 619 Jag förordar ingenändring beträffande stödens fördelning mellan grund-och gymnasieskolaoch inte heller beträffande rätten till vuxenstudiestöd vid yrkesleknisk högskoleutbildning. CSN har föreslagiten differentiering av det särskilda vuxensludiestödet. Enligt CSN:s förslagskulle studerande som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning erhållaelt lägre bidrag om av utbildningsbidraget, medan övriga skulle få nuvarande . Härutöverskulle ell särskill barnlillägg utgå. CSN motiverar sina förslag med behovel av att höja vuxensludieslödenför dem som avstår frånförvärvsarbete för att studera, utan att därför minska antalet slödrum. Somjag nämnt kommer vuxenstudiestöden atl höjas väsenlligl redan innevarande budgetår.Del gör att det inte är lika angelägel all snabbi göra några mer omfallandesystemförändringar. anser jag, somjag redan har sagt i min inledandeöversikt, att CSN:s förslag ärintressanta och är beredd att återkomma till frågan efter ytterligareberedning. Enligt 7 kap. 9§studieslödslagen (1973: 349) skall regeringen bestämma beräkningsgrundernaför skatteavdrag enligt 7 och 8 §§ samma lag. CSN framhåller allbestämmelsen inle fyller nägon funkfion och föreslår därför alt den upphävs. Jag delar inte CSN:suppfattning i denna fräga och biträder således inle den föreslagna ändringen. Timstudiestöden harinte räknats upp under de senasie tvä budgetåren. Härigenom harstöden kommil atl släpa efter löneutvecklingen och della är enligt CSN enbidragande orsak lill svårigheterna för bl. a. de fackliga organisationerna all kunna utnyttjastöden. Jag är därför nu beredd all förordaen uppräkning av slödnivån på bekostnad av antalet slöd. Jag beräknarsåledes alt del skall finnas utrymme för 20000 timstudiestöd, en minskningmed 5 000 slöd. Jag förordar alt ersättningen höjs med . Antaletdagstudieslöd beräknar jag till oförändrat 15000. Jag räknar med en höjning avinkomslbidraget till 216kr. och av internatbidragel till 180kr. CSN föreslår, somen förenkling av nuvarande beslämmelser, alt en enskild ansökan om lim- ochdagstudiestöd alllid skall inges lill vuxenulbildningsnämnden i det län i vilket denstuderande är bosatt. Skälet tillCSN:s förslag om ändrade regler är atlnuvarande bestämmelser är onödigt krångligaoch svåra att informera om. Bestämmelserna berör enligt min mening så fåindivider att de föreslagna ändringarna inle medför några problem ifördelningen av lim- och dagstudieslöd mellan länen. CSN föreslär vidare en mindre förändring beträffandedet kollekliva ansökningsförfarandet. Jag biträder dessa förslag. Däremot är jag inleberedd alt biträda CSN:s förslag beträffande ändrade bestämmelser omsamordning mellan olika studieslöd. 1982/83:100 Bilaga 10 620 CSN föreslär vidareatt den nuvarande rekommendationen om kvotering mellan kollektivt och enskilt söktadagstudieslöd ersätts med en motsvarande rekommendation om kvotering mellanarbetstagare och icke-arbelslagare. CSN:s förslag fömtsätter ändringar i 5 och6 kap. studiestödslagen (1973: 349). Nuvarande kvotering bygger pä uttalanden ipropositionen om vidgad vuxenutbildning samt studieslöd lill vuxna m.m. (prop. 1975:23).Dåvarande chefen för anförde i denna proposition alt andelen för kolletivl sökta stödborde kunna variera mellan av destudiestöd som tilldelats elt visst län. erfarenheter borde utvisa omdet fanns behov all ändra del intervallet. budgetproposition(prop. 1978/79:100) log min företrädare upp frågan på nytt och anmälde då atl det även i fortsättningen bordevara möjligl för enskilda att söka lim- och dagstudieslöd, men atlvuxenutbildningsnämnderna borde kunnagöra avsteg från tidigare angivna procent-regler. Jag är nu beredd attföreslå atl inga centralt utfärdade kvoleringsanvis-ningar ges, ulanatl vuxenutbildningsnämnderna själva får la ansvaret för all fördela tim-och dagsludieslöden mellan kollekliva och enskilda ansökningar och mellanarbetstagare och icke-arbetslagare pä elt sätt som överensstämmer med sävälgällande beslämmelser som med de uttalanden om målgrupper för och syftena med stödensom görs i prop. Jag inser atl en friare resursanvändning kan innebära problembeträffande den besvärsrätt,som finns för vuxenstudiestöden. Jag avser därför att låta se överbestämmelserna om besvär. CSN ålerkommervidare med ell förslag om en begränsning av den typ av kurser vidfolkhögskola för vilka dagstudieslöd skall kunna utgå. Jag är medveten om deproblem som nuvarande mer fria användning av dagstudiestöden kan innebära. Samtidigl trorjag inte atl man löser problemet med denföreslagna begränsningen. Jag skulle snarare vilja lägga ett större ansvar pä de fackliga organisationerna, somutnyttjar dagstudiestöden för sin verksamhet, och på de partssammansattavuxenutbildningsnämnderna, som haratl bevilja ansökningar om slöd. Med den friare resursanvändning, som del av mig förordade avskaffandet avkvoleringsanvisningar medger, börnämnderna kunna prioritera sädana sökande och sådan utbildning att de av statsmakterna angivna målen meddagstudiestöden uppfylls. Slutligen är jagberedd atl förorda atl internatbidragen skall kunna rekvireras kollektivt avde fackliga organisationerna. fördelas de stöd som sökts kollektivt avden fackliga organisationen bland medlemmarna. Dessa måste emellertidsjälva efter genomgången kurs rekvirera det i dagstudiestödet ingåendeinternatbidragel. Enligt mitt förslag skall nu hela dagslu-dieslödet kunnarekvireras av den fackliga organisationen. Eventuella återkrav avfelaktigt beviljade medel bör i sädana fall kunna riktas fill dessa organisationer. 1982/83:100 Bilaga 10 621 Jag räknar med enökad kostnad för uppsökande verksamhel pä arbetsplatser med 2 milj. kr. samt en ökadkostnad för planering m. m. av uppsökande verksamhet och utbildning av fackligastudieorganisatörer med 1 milj.kr. Under anslaget m. m. har jagtidigare förordat all medel till information om vuxensludieslöden fill de fackliga organisationerna m.fl. skall överflyttas lill förevarande anslag, anslagsposten Planering m. m.av uppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer.Jag beräknar kostnaden till 1 milj. kr. Sammanlagt beräknarjag kostnaderna för de båda anslagsposterna lill 41 milj.kr. Under anslaget börför /84 sammanlagt 582,4 milj. kr. Dessa medel börsåledes fördelas enligl följande uppställning. Uppsökande verksamhet på arbetsplatser 30,0 milj. kr. Planering av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer samt information om vuxensludieslöden 11,0 milj. kr. Timstudiestöd 64,8 milj. kr. Dagstudieslöd 71,3 milj. kr. Särskilt vuxensiudiestöd 405,3 milj. kr. Jag förordar allanslaget i sin helhet skall finansieras med de medel som fillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften. De förslag jag nuhar lagl fram om ändrade regler för ansökan om lim-och dagstudieslöd kräver avsystematiska skäl ändringar i paragrafindelningen i 5 och 6 kap. studieslödslagen. Sålunda börnuvarande 5 kap. 4-7 §§ betecknas 5 kap. 5-8§§ och nuvarande 5 kap. 8 § bör betecknas 5 kap. 4§. Vidare börnuvarande 6 kap. 6-9§§ betecknas 6 kap. 7-10§§ och nuvarande 6 kap. 10 § bör betecknas 6 kap. 6§. De nämnda förslagen samlförslagen om ändrade belopp för lim-och dagstudieslöd och om fördelningen mellan kollektivt och enskilt söktasådana slöd kräver dessutom ändringari de nya 5 kap. 5 och 7 §§ och de nya 6 kap. 7 och 9 §§ studiestöd-lagen.Vad jag har föreslagit om atl internatbidrag, som har beviljats facklig organisation för fördelning mellanarbetstagare, också skall kunna utgälill den fackliga organisationen fömlsätler all en ny bestämmelse tas in i studiestödslagen. Denna bör tas in i en nyparagraf, 6 kap. 11 §. Jag vill erinra om all jag under anslagen Studiehjälp m.m. och Studiemedel m.m. lagl fram förslag om vissa ändrade regler som kräver dels atl punkierna 6 a-e iövergångsbestämmelserna upphävs, dels atl 2 kap. 1 §, 3 kap. 5,7,11 och24§§,4kap. 3, 16 och 19§§, 8 kap. 43 §, 9 kap. 2 § saml punkt 6övergångsbestämmelserna till studieslödslagen ändras. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 622 Det fullständiga förslagettill ändringar i studieslödslagen bör fogas lill detta protokoll som bilaga10.5. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenatt 1. anlaetl inom upprättat förslag till lag om ändring istudieslödslagen (1973:349), 2. godkänna alt 582400000kr. av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenulbildningsavgiflen /84 används för alt finansiera anslaget, 3. lill Vuxensiudiestöd m.m.för /84 anvisa etl reservationsanslag av . Timersättning vid grundutbildning förvuxna 1981/82 Utgift 66241775 1982/83 Anslag 46000000 1983/84 Förslag 64000000 Från anslaget bestridsutgifter för fimersättning vid grundutbildning för vuxna enligt förordningen omtimersättning vid grundutbildning för vuxna (1976:327, ändrad 1980:355 och1982:508). Kostnaderna för limersättning fill den som förlorar arbetsinkomstfinansieras med medel från vuxenulbildningsavgiflen. Antalet deltagare igmndutbildning för vuxna kan antas fortsätta atl öka. () beräknar därför atl medelsbehovet med oförändraderegler och belopp kommer all uppgå lill 60,5 milj. kr., vilket är en ökning iförhällande lill vad som anslagits för /83 med 14,5 milj. kr. CSN föreslär en höjningav timersättningen för de studerande som har inkomstbortfall frän 33 till 38kr. Kostnadsökningen för förslaget beräknas till 5,2 milj. kr. Det totalamedelsbehovet beräknas lill 65,7 milj. kr. () föreslär en höjning av timersättningen vid gmndutbildning för vuxna förstuderande som har inkomstbortfall med anledning av studierna. Jag tillstyrkeratt beloppet höjs från . Medelsbehovet kantill följd av höjningen beräknas öka med 3,5 milj. kr. CSN framhåller i sinanslagsframställning alt antalet deltagare i grundutbildning för vuxna kanantas fortsätta atl öka. Utflödet av medel kan på grund därav väntas öka med14,5 milj. kr. för /84. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 623 Timersältning vidgmndutbildning för förvärvsarbetande vuxna med inkomstbortfall finansieras medmedel från vuxenulbildningsavgiflen. Jag beräknar kostnaderna lill 36 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännaall . av de medel som fillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgiflen för budgelårel 1983/84 används för all finansieradelar av anslaget, 2. lill Timersättning vidgrundutbildning för vuxna för /84 anvisa ell förslagsanslag om64000000 kr. Kostnader för avskrivning av vissastudielån med statlig kreditgaranti 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från delta anslagbestrids kostnader dels för avskrivning av kapitalskulden pästatsgaranterade studielån i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivningav län för studier, dels för avskrivning i de fall låntagaren avlidit ellervaraktig betalningsoförmäga inträtt. De låneformer som är förbundna med allmänavskrivning har upphört enligl riksdagsbeslut om reformeringav del sludiesociala stödet till studerande ungdom. Genom konstmktionen av denallmänna avskrivningen kommer dock anslaget all belastas med kostnader underen övergångslid.