prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — 6:1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion ochsparande 2 Lönekostnadsutveckling1969-1983 samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 86 3 Hushällssektornsinkomster och utgifter -1983 88 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 181 4 Inkomstöverföringartill hushåll från offentliga sektorn 1981 - 1983.......................................................... .. 89 5 Hushällens du-ekta skatter,avgifter m.m. 1981-1983 90 6 Realinkomstutveckling efterskatt 1980-1983 .. 92 7 Konsumentprisindex december1981-december 1982 93 8 Konsumentprisförändringen1975-1983 uppdelad på komponenter 95 9 Hushållenskonsumtionsutveckling .. .. 96 7:1 Fasta bmttoinvesteringar 1979-1983 efter kapitaltyp och 2 Fasta bruttoinvesteringar1979-1983 inom privat och offentlig sektor 101 3 Lägenheter i påböijade ochinflyttningsfärdiga bostadshus 1979-1983 102 4 Bostadsinvesteringar 1981-1983...................... 103 5 Planerade och faktiskaförändringar av industrins totala investeringar 1973-1983 106 6 Statliga investeringar1979-1983..................... 110 7 Kommunala investeringar1981-1983 .............. 8 Planerade och faktiskaförändringar i kommunernas och landstingskommunernas totala investeringar1974-1983 ................................................ 112 9 Lagervolymförändringar totaltoch efter näringsgrenar 1979- 8:1 Driftsöverskott i vissa delar av näringsHvet 1979-1983 samt i helanäringslivet 1979-1981 ........................... 117 2 Rörliga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i vissa delar av näringslivet1976-1983 ................................ 120 3 Driftsöverskott inom industrin1979-1983 ........ 121 4 Rörliga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i skogsbruket och vissaindustribranscher 1976-1983........................... 124 5 Förädlingsvärde itillverkningsindustrin exkl. varv 6 Förenkladresultaträkning för tillverkningsindustrin 7 Tillverkningsindustrinsräntabilitet 1976-1983..... 132 9:1 Statensinkomster och utgifter ......... . 136 2 Industripolitiska åtgärder1976-1983 ................ . 139 3 Kommunernas inkomster ochutgifter . 4 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter . 5 Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar 1980- 6 Dentotala offentliga sektorns inkomster och utgifter 1980- 7 Finanspoliriska effekter1975-1983 ................ 152 8 Finanspolitiska effekter1980-1983 ................ 153 Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 182 10:1 Penningmängden ............................. 172 2 Kommuners,företags och hushålls banktillgodohavanden 172 3 Bankernaslikvida tillgångar 1980-1982................... 173 4 Kreditmarknaden1981 -1982................................... 174 5 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 175 6 Bankernasförvärv av prioriterade bostadsobligationer 1980- 7 Bankernasprioriterade byggnadskrediter 176 8 Bankernasförvärv av statspapper 1980-1982 ...... 176 9 Allmännapensionsfondens kapitahillväxt 1974-1983 176 10 Statensbudgetutfall samt uppläningsformer 1980-1982 177 11 Kommunernasfinansiella sparande 1980-1982 ..... 177 12 Prioriteradebostadskrediter 1980-1982 ................ 177 13 Den privatasektorns upplåning pä kreditmarknaden samt hos staten 1981 och 1982 178 2:1 Bruttonationalprodukten i hela OECD-området resp.OECD- 1962-1983 ................................................... 17 2 Effektiva valutakurser för US-dollar, Yen, D-mark ochsvens ka kronor jan. 1981-mars 1983 ............................ 21 3:1 Marknadsandelar och realativa priser för Sverigesexport av bearbetade varor till 1971 -1983 . 2 Relativprisutvecklingenför verkstadsprodukter exkl. fartyg 1977-1983 43 3 Importpris- ochvolymutvecklingen totalt och för vissa vamgrupper 44 4:1 Pappers- och pappindustrin i samtkapacitetstillväxt i och 1980-1984 ............... 56 2 Papperscellulosaindustrin i samt världenskapacitets tillväxt 1980-1984 .................................................. 59 5:1 Arbetskraftsutbudets procentuella förändring1968-1982 70 2 Arbetskraft ochsysselsättning 1977-1983 ............. 72 3 Antalarbetslösa och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i procent av arbetskraften1964-1982 75 4 Arbetslösaenligt , arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser1977-1983 77 6:1 Sparkvoten 1972-1983 ........................................ 83 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på nä ringsgrenar 1974-1983 .......................................... .. 99 2 Industrinsinvesteringskvot 1971-1983 ................. 105 3 Investeringarinom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1976-1983 107 4 Totalaindustrins lagervolymförändring 1972-1983... 114 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 183 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i vissa delar av 2 Driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet i skogsbruket ochvissa industribranscher 1971 1983 ........ 122 3............................................................... Rörligaproduktionskostnader, produktpriser och marginaler per producerad enhet i tillverkningsindustrin exkl. varv 1964- 1983.......................................................... 129 9:1 Kommunernas finansiella sparande 1970-1983 141 10:1 samlade bruttosparande och bruttoinvesteringar samt ökningenav fordringar pä utlandet ... 156 2 Statens budgetunderskott1973-1982.............. 157 3 Korta räntor i utlandet och iSverige 1980-1983 158 4 Vissa statliga upplåningsräntorsamt 90-dagars bankcertifikat-ränta och diskonto 1980-1983................................................................ 159 5 Likviditetstillskott inomlandet, valutaflöde samt penningmängd 1973-1982 161 6 Den reala Ukviditetensavvikelser från trenden i procent 1965 1982 162 7 Valutaflöde och statensupplåning utomlands .... 163 8 Bankernas utestående kreditertill andra ändamål än bostadsbyggande 165 9 Statens budgetunderskott samtdess finansiering 1973-1982 .. 168 Svensk ekonomi 1984 och 1985 1982/83:150 Bilaga 1.2 SVENSKEKONOMI 1984 OCH 1985 Föreliggandekalkyler rörande ekonomi 1984 och 1985 har utarbetats inomfinansdepartementet under ledning av departementsrådet centralbyrån, och statens industriverk harbidragit med underiag. 1 1982/83. 1982/83:150 Bilaga 1.2 2 Denekonomiska politiken har verkningar, som sträcker sig över flera är. Det gällerexempelvis den devalvering, som genomfördes . Man brukar räknamed att det tar 2 å 3 är innan den fulla effekten av en devalvering har slagitigenom pä export- och importvolymerna. Ävenfinanspolitiken har effekter som påverkar ekonomin under en följd av år. Denbudget som i vår fastställer för /84 kommerhuvudsakligen att påverka ekonomin 1984 och därefter. Dennalångsiktiga karaktär hos stora delar av den ekonomiska politiken gör att detfinns ett behov av att utsträcka prognosperspektivet utöver det traditionellaettåriga perspektivet i nationalbudgeten och beakta utvecklingen under entreårsperiod under olika för den ekonomiska politiken centrala antaganden.Sådana kalkyler har också med varierande omfång genomförts i samband med dereviderade finansplanerna . Även i anslutning till åretsreviderade finansplan redovisas denna typ av treårskalkyler. Beräkningarna är iår mer omfattande än tidigare och bygger på mer utvecklade metoder. Detta harmotiverat att treärskalkylerna denna gäng redovisas i en särskild bilaga tillfinansplanen. Beräkningarnaavser kalenderåren 1984 och 1985 och tar upp den reala utvecklingen, pris- ochlöneutbildningen och den finansiella utvecklingen (dvs. utvecklingen avinkomster och utgifter för olika institutionella sektorer). Däremot har detinte varit möjligt att genomföra en motsvarande analys för kreditmarknaden ochpenningpolitiken. Treärskalkylernahar utförts med nya och delvis tidigare oprövade metoder: Den ekonometriskamodell som ligger till grund för kalkylerna har exempelvis utvecklats, nyatyper av export- och importfunktioner har estimerats osv. Beräkningsresultateninnehåller därför en betydande grad av osäkerhet. 1årets långtidsbudget (bilaga 1.3) redovisas en beräkning av statsbudgetensutveckling t.o.m. /88. Långtidsbudgeten baseras på vissaantaganden rörande timlöner, priser m. m. och tar endast hänsyn till redanfattade beslut rörande statens inkomster och utgifter. De kalkyler för statenoch socialförsäkringen som redovisas i treärskalkylerna är till stor delbaserade på samma beräkningsteknik som långtidsbudgeten och bygger delvisdirekt på långtidsbudgetens siffror. Det har emellertid inte varit möjligt attuppnå en fullständig konsistens mellan treärskalkylerna och långtidsbudgeten.Exempelvis överensstämmer inte långtidsbudgetens antaganden rörande timlöner,lönesumma och priser helt med något av de alternativ, som redovisas itreärskalkylerna. Bilaganär disponerad på följande sätt. I nästa avsnitt beskrivs översiktligt de metodersom används. Problemen i utgångsläget och valet av alternativ för 1984 och 1985diskuteras i avsnitt 3. I de därpå följande avsnitten 4-10 redovisasförutsättningar för och resultat av kalkylerna. 1982/83:150 Bilaga 1.2 3 Avsnitt11 innehåller en känslighetsanalys av vad som kan inträffa vid ändradeförutsättningar i vissa avseenden. Avsnitt 12 är en avslutning. Dekalkyler som redovisas över olika tänkbara framtida förlopp för den svenskaekonomin baserar sig på en delvis nyutvecklad makroekonomisk beräkningsmodell.Till grund för beräkningarna ligger bedömningar av ett antal ekonomiskavariabler, av vilka de viktigaste avser den internationella utvecklingen, denoffentliga sektorns reala tillväxt och sysselsättning, skatteregler ochsubventioner samt timlönens förändring. modell som används är näringslivet uppdelat i fem sektorer: jord-ochskogsbmk, industri, el-, gas-, värme- och vattenverk, byggnadsverksamhet samtprivata tjänster. Modellen utgår från en input-output-beskriv-ning avproduktionssambanden i näringslivet och innehåller finansiella beräkningsblockför hushållen, staten, kommunerna och socialförsäkringen. Privat konsumtionberor vidare av hushållens inkomstbildning. Även import, export och produktivitetbestäms endogent. Flera av modellens delar innehåller dynamiska samband, dvs.resultatet beror av föregående års lösningar. Priseroch volymer bestäms , vilket gör det möjligt att direkt kopplaexempelvis produktivitets-, löne- och vinstutveckling till inhemsk inflationoch beräkna effekten pä import och export. Den simultana bestämningen av volymoch priser gör det också möjligt att sammanlänka de reala och finansiellakalkylerna. Ihushällsblocket bestäms bl. a. hushällens inkomster. Dessa beror framföralltberor på timlöner, sysselsättning och transfereringar. Vid givna skatteregleroch exogent antagen sparkvot bestäms sedan hushållens totalakonsumtionsutgifter. Då priset pä privat konsumtion beräknas av prismodellenblir också konsumtionsvolymen bestämd. Definansiella kalkylerna för den offentliga sektorn samverkar förutom viahushållen och den privata konsumtionen med den övriga modellen framför alltgenom att priserna påverkas av indirekta skatter och subventioner. Fleraviktiga samband i modellen har estimerats pä tidsserier och innehållervariabler både för lösningsäret och , vilket gör att resultatetfrån påverkar nästkommande års lösningar. Nedan följer en kortfattadbeskrivning av de viktigaste estimerade ekvationerna. 1982/83:150 Bilaga1.2 4 Exportenav priskonkurrerande varor beror av världsmarknadsvolymen, svenska relativapriser för beräkningsäret och de två föregående åren, kapacitetsutnyttjandet,vinstnivån föregående är och en trendkomponent. Importenav varor exkl. oljeprodukter beror av inhemsk efterfrågan, svenska relativapriser för beräkningsåret och föregående år, kapacitetsutnyttjandet,vinstnivån föregående år och en trendkomponent. Importen av oljeprodukterhar estimerats som en funktion av inhemsk efterfrågan, relativa priser och entrendkomponent. Oljeförbrukningen konstaterades dock vara oberoende avkortsiktiga svängningar i de relativa priserna. Ekvationer försysselsättningen uttryckt i timmar har estimerats både för industri och privatatjänster som tillsammans sysselsätter merparten av näringslivets arbetskraft.Antalet arbetstimmar för beräkningsäret beror av trendkomponenter ochföregående ärs produktionsnivå. Denna konstruktion får till följd att enproduktionsökning bara delvis medför en sysselsättningsökning. En del avproduktionsökningen medför en ökad produktivitet. Dessutom ökarsysselsättningen med en viss eftersläpning i förhållande till produktionen. Även för hushållens sparandeoch industrins investeringar har funktioner estimerats. De har dock inteanvänts direkt i kalkylmodellen utan utnyttjats för att exogent bedömasparkvotens utveckling för hushållen och investeringsvolymens tillväxt iindustrin. Samspelet mellan bedömningaroch modellberäkningar är viktigt vid övergripande ekonomiska kalkyler. Modellensammanställer på ett konsistent sätt de antaganden som gjorts och de sambandsom byggts in. Utfallet kan sedan ge upphov till revideringar av deursprungliga förutsättningarna. Som konkret exempel på när ett sådantinterationsförfarande har tillämpats kan nämnas bestämningen av inhemskinflation, vinstutveckling och löneökning. Modellberäkningar har först gjortsmed exogent given löneökning och inhemsk inflation, mätt som prisökningen förprivat konsumtion. Vinstandelarna i näringslivet blir dä bestämda residuellt.Utveckhngen av löner, vinster och priser har sedan analyserats. Efterjusteringar av olika antaganden har beräkningarna upprepats tills en rimligutveckling erhållits för samtliga variabler. 3 Utgångsläge och alternativ Densvenska ekonomin 1982 kännetecknades av grundläggande obalanser i fleraavseenden. Produktionsutvecklingen hade det varit sämre iSverige än i andra länder. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 5 minska.Underskotten i statens budget och i bytesbalansen var betydande. Särskiltsvag hade utvecklingen varit i industrin. Produktionsnivån i den svenskaindustrin var 1982 lägre än 1974. hade sedan början av1970-talet förlorat 20 ä av sina marknadsandelar av världsexporten, medanindustriländerna totalt sett hade vunnit . Den svaga produktionsutvecklingenhade medfört ett rekordlågt kapacitetsutnyttjande och en dålig lönsamhet ochdärmed vikande industriinvesteringar. Densvaga produktionsutvecklingen och början av1980-talet hade också medfört en vikande sysselsättning i näringslivet.Särskilt inom industrin hade sysselsättningen minskat. Sysselsättningen inomden offentliga sektorn hade däremot ökat kraftigt. Underhela ökade den totala sysselsättningen varje är. 1981 minskadeemellertid den totala sysselsättningen med 6000 personer och 1982 med 19000personer. Den öppna arbetslösheten hade också ökat snabbt . Denhade ökat frän 1,av arbetskraften till 2,1981 och till 3,1982. Densvenska ekonomin kännetecknades också av betydande finansiella obalanser.Underskottet i bytesbalansen motsvarade 1982 3 1/av BNP och underskottet istatsbudgeten . Även det finansiella sparandet i den offentliga sektornuppvisade ett stort underskott. Vidvärderingen av de finansiella saldona finns det anledning att skilja mellanunderliggande strukturella balanser och faktiska balanser. Likaså bör man tahänsyn till att räntebetalningarna delvis utgör en kompensation för attinflafionen minskar värdet pä finansiella rillgängar och skulder. Även omkorrigeringar görs av det faktiska finansiella sparandet i den offentligasektorn för att erhålla ett stmkturellt sparande, så framstår den försämring avdet offentliga sparandet som inträffade och börjanav som mycket kraftig. Försämringen av den offentliga sektorns finanservar i störte än i nästan alla andra industriländer. Statsbudgetensförsvagning svarade för huvuddelen av försämringen i det offentliga sparandet.Problemets allvar accentueras av att de nuvarande underskotten fortsätter attgenerera ökade utgifter i form av räntebetalningar. Det kommer därförsannolikt att ta lång rid innan de stmkturella underskotten i den offentligasektorns finansiella sparande kan reduceras väsentligt. Itreårskalkylema tillämpas, som redan nämnts, till stor del samma teknik som ilångtidsbudgeten (bilaga 1.3), när det gäller statens och socialförsäkringensinkomster och utgifter. Det innebär att hänsyn i princip bara tas till redanfattade beslut. Inga utgiftsneddragningar eller inkomstförstärkningardärutöver har gjorts. I och med att någon analys av kreditmarknaden ochpenningpolitiken inte har kunnat genomföras, har hänsyn inteheller kunnat tas till problemen att finansiera underskotten i statsbudgetenutan att likviditeten i ekonomin ökar för Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 6 snabbt.Denna brist i kalkylerna är särskilt besvärande i den utsträckning likviditeteni ekonomin påverkar inflationen och i den mån budgetunderskotten skaparförväntningar om en fortsatt hög inflation. Underskotteni bytesbalansen hade och i början av1980-talet (med undantag ) permanentats pä en hög nivå - mellan och4% av BNP. Underskotten hade tvingat fram en serie devalveringar. Inflationenhade , bl. a. som följd av devalveringarna, varithögre i än i omvärlden. Bytesbalansunderskottenhade också minskat möjligheter att föra en självständigpenningpolitik. De svenska räntenivåerna var i början av 1980-taletinternationellt beroende i högre grad än i böljan av . Räntorna iSverige hade också höjts i förhållande till de internationella. I bötjan av1970-talet var både länga och korta räntor väsentligt lägre i än iomvärlden. 1982 var de svenska räntorna i stället högre än utlandets. Försämringenav relativa inflation och relativa ränteläge hade medfört betydandeproblem för det svenska näringslivet att hävda sig i den internationellakonkurrensen. Bytesbalansunderskottenhade också lett till en omfattande statlig utlandsupplåning. Devalveringarnaoch dollarkursens uppgång har ökat kostnaden för dennaupplåning. I årets långtidsbudget belyses kostnaderna för statensutlandsupplåning. En realränta på kan förutses. 1983kan bli en vändpunkt för svensk ekonomi. I den reviderade nationalbudgeten(bilaga 1.1) ges en utförlig beskrivning av konjunkturiäget för innevarande år.De dominerande dragen i den bild som där ges är att uppgången i deninternationella konjunkturen blir alltmer tydlig och att den svenska exportenoch industriproduktionen ökar kraftigt. Devalveringenav den svenska kronan är den viktigaste orsaken till denmer gynnsamma utveckling av produktionen som kan förutses. Devalveringen ochde relativt återhållsamma löneavtalen har medfört attkonkurtenskraften i den svenska ekonomin har stärkts väsentligt. Utgångsläget idetta avseende inför är därmed gott. Denförbättrade konkurtenskraften påverkar produktionen i näringslivet positivt påflera sätt. Den ger en möjlighet för mänga företag att sänka relativprisernaoch därmed att vinna andelar både pä exportmarknaden och hemmamarknaden. som är pristagare pä världsmarknaden kan den förbättrade lönsamhetengöra det mer förmånligt att utvidga produktionen. På motsvarande sätt kommertroligen pressade marginaler för dem som exporterar till att dämpaimporten . Den förbättrade konkurtenskraften förhindrar ocksåatt produktionsverksamheter läggs ner och motverkar därmed den utslagning avproduktionskapital som i betydande omfattning har skett de . 1982/83:150 Bilaga 1.2 7 Isamtliga alternativ som redovisas här kommer devalveringen och konkurrenskraftförbättringenatt ha en positiv effekt pä produktion, sysselsättning och bytesbalans denärmaste åren. Föratt devalveringens positiva effekter ska bli bestående krävs emellertid attpris- och lönekostnadsökningen i inte överstigermotsvarande utveckling i våra viktigaste konkurrentländer. Man kan i dettasammanhang erinra om att inflationen i , , och är nere i en årstakt pämellan 3 och . Motdenna bakgrund har valts att här beskriva utvecklingen vid tvä olikaförutsättningar rörande timlönerna 1984 och 1985.1 ett alternativ (A) antastimlönerna öka per är och i tvä andra alternativ (B och C) 1984och 1985. De båda senare alternativen skiljer sig från varandra vadbeträffar inflationstakten. I alternativ B förutsätts att inflationen är iårstakt , Det ger en prisökning mellan årsgenomsnitten1983 och 1984 på och mellan årsgenomsnitten 1984 och 1985 på , senedanstående tablå. I alternativ C förutsätts att inflationen är i årstaktfrån senare delen av 1983, vilket ger en genomsnittsökning på 1984 och 3%1985. Timlön 10 Konsumentpris 8 Detförsta alternativet innebär att inflationsprocessen fortsätter ungefär somunder det . steg både priser och löner med igenomsnitt . Under förutsättning av en relativt långsaminternationell inflation och av att inga höjningar av indirekta skatter skerunder prognosperioden torde en 10-procentig löneökningstakt de närmaste årenvara förenlig med en något lägre ökningstakt för konsumentpriserna än dengenomsnittliga inflationstakten . Dendämpade pris- och löneökningstakten i alternativen B och C innebär däremot enmarkant förändring frän vad som varit vanligt det . Dekalkyler för pris-, löne- och vinstutvecklingen, som redovisas i avsnitt 5,tyder emellertid på att en sådan dämpning av inflationstakten är fullt möjligur kostnadssynpunkt. I själva verket skulle den fömtsatta äriigaprisökningstakten på i alternativ B medföra att vinstandelarna i industrinfortsätter att öka relativt kraftigt. Ialternativ C har därför en lägre åriig prisökningstakt () fömtsatts än ialternativ B. Även i detta alternativ skulle vinstandelama fortsätta att öka 1982/83:150 Bilaga1.2 8 något.Det finns därför inga kostnadsmässiga skäl för en högre inflafions-takt. Detfinns vidare tecken som tyder på en växande medvetenhet hos alla parter i densvenska ekonomin om betydelsen av att få ner inflationstakten.Timlöneökningarna 1982 och 1983 har exempelvis begränsats till per år.Alternativen B och C torde därför ligga inom rimliga gränser trots att deavviker från tidigare vanliga ökningstakter. 4 Den internationella bakgrunden Utgångspunktenför bedömningen av den intemarionella ekonomiska utvecklingen och 1985 ärden prognos för konjunkturförioppet under innevarande är som görs i denreviderade nationalbudgeten. Som framgår därav tyder flera tecken på att enuppgångsfas nu verkligen inletts i , medan signalerna härvidlagfrån och är betydligt svagare och mindre entydiga. Tillväxteni BNP beräknas uppgå till ca 23/i , i och3/i i genomsnitt. Inom skiljer sig fömtsättningama förett förbättrat konjunkturläge dock väsentligt mellan de olika länderna. För1984 och 1985 är konjunktumtvecklingen avsevärt mer svårbedömd. Bland de merabetydande osäkerhetsmomenten återfinns intentionerna i den amerikanskapenningpolitiken, reaktioner och förväntningar på de intemationella kapital-och valutamarknaderna, oljeprisets utveckling och effekterna därav pä inflationoch efterfrågan, finanspolitiska målprioriteringar vid fortsatt stagflationsamt risken för att nya handelshinder införs. Med hänsyn till denna osäkerhetkan flera olika utvecklingsförlopp tänkas. I det följande skisseras två olikaalternafiv för den internationella ekonomiska utvecklingen efter 1983:scenario 1, som innebär en fortsatt konjunkturåterhämtning ,samt scenario 2, i vilket konjunkturåterhämtningen bryts så att 1984 och 1985kännetecknas av fortsatt stagnation. Gmndvalenför scenario 1 är främst en fortsatt positiv efterfrägeutveck-ling i Förentastaterna. Efter en återhämtning i bostadsbyggande och bilförsäljning redanunder 1983 kan en mer allmän uppgång i den privata konsumtionenförväntas. Tillsammans med ett lageromsving kan detta ge underlag för en godfillväxt i industriproduktionen. I expansiv riktning verkar härvidlag också försvarsutgifterna.Även vid en sådan gynnsam utveckling kan ett antal mindre expansiva inslagbestå. En försiktig bedömning måste sålunda göras av industriinvesteringarna,kommunernas och delstaternas utveckling samt utlandets bidrag till efterfråganpå amerikanska varor. Detta talar sammantaget för att uppgången kan bli svagareän vid tidigare återhämtningar. I detta scenario ligger ett antagande om attpenningmängdstillväxten anpassas till den större tillväxten i