prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling (s.46) omnödvändigheten av att skolledamtbildningen organiseras på ett sådant sätt attmöjligheterna att genomföra delar av utbildningen i anslutning till det lokala utvecklingsarbetettillvaratas. No/Teknik-fortbildninghar enligl beslut om läroplan för gmndskolan m. m. 1978/79:180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422) pågått /81 och skall varaslutförd i och med utgången av /85. SÖ beräknar (4) att ca 5500 lärare hardellagU i denna fortbildning vid utgången av innevarande budgetår och alt minslsamma antalkvarstår alt fortbilda. Fortbildningen, som omfattar för var tredje lärare pålåg- och mellanstadierna, skall vara samordnad med ett lokaltutvecklingsarbete, varvid möjligheterna till en stadieövergripande metodiskfortbildning som också omfattar högstadiets lärare skall beaktas. Beslutet att anordna denna fortbildning fattades förebesluten om skolforskning och personalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385).I den nya organisationen som följde av beslul förfogar kommuneroch skolor över även andra resurser för lokal skolutveckling, som skallanvändas tUl lokalt utvecklingsarbete och fortbildning. Jag betraktar densärskilda fortbildningen i naturorienterande och tekniska moment dels som enstyrning och stimulans fördel lokala skolutvecklingsarbetet, dels sometl led i genomförandel av Lgr 80. Genom att man lokalt disponerar bädemedlen för No/Teknik-fortbildningen för klasslärare och bidraget till lokalskolutveckling bör det finnas möjligheter för kommunerna att kompletteraNo/Teknik-fortbildningen med andra insatser och på så sätt finna de mestrationella formerna för såväl fortbildningen som en förbättrad undervisning inaturorientering och teknik. SÖ begär i årets anslagsframställning all få förlängaverksamheten med . Jag är inte bereddatt biträda SÖ:s förslag. SÖ har lagt framförslag (7) om beräkning av medel för lokal skolutveckling för vissaskolformer som inte omfattas av den reformerade personalutbildningen. SÖ:sförslag avser statliga och fristående skolor, viss kommunalhögskoleutbildning samt folkhögskolor. De två sistnämnda skolformerna kommer attbehandlas av chefen för i senare sammanhang.Jag kommer i det följande alt lägga fram förslag om sameskolorna ochspecialskolan, som båda är statliga skolformer. Övriga skolformer är av denkaraktären att de själva måste få ta ställning till humvida och ivilken form de önskar delta i den reformerade personalutbildningen. Däri ingår också att ta ställning till avsättning av medel för ändamålet. SÖ har således underanslaget D 15. Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader beräknat . Under anslaget D14.Sameskolor har SÖ beräknat 71200kr. för samma ändamål. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 256 anser jag inte att det finns ett tillräckligtvälunderbyggt beslutsunderlag för att jag skall kunna biträda SÖ:s förslag omen delvis gemensam resurs för lokal skolutveckling för två skolformer med så olikaverksamhetsinriktning och framför allt av så olika omfattning. Däremot menarjag atl det är viktigt alt det även för de statliga skolformerna skapasmöjligheter till mera självständiga ställningstaganden, bl.a. när del gällerinriktningen av del egna utvecklingsarbetet och personalutbildningen. Motdenna bakgrund förordarjag alt vid fortbildning skall, i de fall vikariekostnaderuppstår, dessabelasta resp. sakanslag såsom har varit fallet . Vid fortbildning som SÖ anordnar förspecialskolans personal och sameskolans lärare bör såsom nu skerkostnader för resor och traktamenten m. m. tills vidare utgå ur förevarandeanslag. För detta ändamål och för anordnande av vissa fortbildningsinsatserför personal vid specialskolan och lärare vid sameskolan samt för vissayrkeslärarkalegorier föreslår jag att ytteriigare . anvisas (6 och 8). Vidare kommer jag i det följande, isamband med atl jag framlägger minaförslag avseende specialskolan, att föreslå ett nytt resurslilldelningssyslem för lärartjänster i specialskolan. I dennaresurs beräknar jag också medel för lokal skolutveckling. Jag avser i annat sammanhang atl förelägga regeringen förslag omatt SÖ skall få i uppdrag attutarbeta förslag till ett nyttresursberäkningssystem inkluderande resurs för lokal skolutveckling försameskolan. SÖ har, somjag förut nämnt, tagit upp vissa frågorrörande fortbildning för personal som tjänstgör i kommunalhögskoleutbildning. Jag vill med anledning härav endasi klargöra att statsbidraget tillkommunerna till lokal skolutveckling får användas uteslutande förgrundskolans, gymnasieskolans, kommunala vuxenutbildningens och grundutbildningensför vuxna ändamål. I övrigt räknar jagför nästa budgetår inte med andra förändringar än sådana av automatisk natur. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFortbildning m. m. för /84 anvisa ett reservationsanslagav . Särskilda åtgärder på skolområdet 1981/82 Utgift 199996756 1982/83 Anslag 204842000 1983/84 Förslag 209042000 Från anslagetbestrids kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1981:501) omstatsbidrag till särskilda åtgärder på skolområdet (ändrad 1982:244). De medel somanvisas på anslaget fördelas av () mellan länen. Länsskolnämnderna beslutari sin tur om fördelning av Prop.1982/83:100 Bilaga 10 257 tilldelat belopp mellan primärkommuner som behöverbidrag. Fördelningen sker utifrån en helhetsbedömning av situationen förskolväsendet i varje primärkommuninom länet. I samband med denför /83 av SÖ beslutade länsvisa fördelningen har från vissa nämnderpåtalats behovet av en förändring av fördelningskrilerierna vad gäller resurser per län uranslaget Särskilda åtgärder på skolområdet (SÅS) så att en avvikandefördelningsfaklor för glesbygd införs. SÖ delar nämndernas uppfattning alt enändring av kriterierna för fördelning av SÅS-resursen bör komma tillstånd för att bättre tUlgodose de småkommunernas behov av resurser för studie- och yrkesorientering (syo). SÖ föreslår atl eltanslag av anvisas lill Särskilda åtgärder på skolområdet för /84. För budgetåret1983/84 beräknar jag 209042000kr. för särskUda åtgärder på skolområdet(SÅS). Delta belopp motsvarar dels den tidigare s.k. länsskolnämndsresurseninom gmndskolan, dets av den tvaprocentiga besparingen under gmndskol- och gymnasieskolanslagen, sedan hänsyntagits lill alt vissa medel avsätts under anslaget E7. Utbildning förundervisningsyrken för att möjliggöra utbildningsinsatser för obehöriga lärare,dets ock medel för glesbygdskommuners behov av extra resurser för studie- ochyrkesorientering (syo) i skolan. Fr.o.m. budgetåret1982/83 ändrades sialsbidragsgivningen fill kommunema för syo iskolan. I vad avser syo i och uppföljande verksamhel och bidragtill lokala planeringsråd inordnades resurserna i förstärkningsresurs. Enligtvad dåvarande statsrådet angav budgetproposition (bil. 12s.259) tillfördes SÅS-anslaget särskildamedel så att länsskolnämnderna vid sin fördelning av den del av anslagetsom fördelas som allmän resurs även skulle ta hänsyntill behovet av resurser för syo i skolan så atl minst nuvarande nivå skullekunna upprätthållas även i små kommuner, som inom ramen för del tidigare statsbidragssystemet för syogaranterades en lägsta statsbidragsnivå.Länsskolnämnderna i , och Nortbotlens län har i skrivelser beskrivit effekterna av del nyastatsbidragssyslemet för syo ochföreslagU att en avvikande fördelningsfaktor för glesbygd införs för alt bällre tillgodose de små kommunernas behov avsyo-resurser. Även () har påtalat behovet av en ändring avkriterierna för fördelning avSÅS-resursen i syfte att bällre tillgodose de små kommunernas behov avsyo-resurser. 17 1982/83 1 samt. Rättelse: S. 272,rad 15 Står: 2033 Rättat till: I 969 rad 19 Slår: 41,5 Rättat till: 40,2 rad 23 Står: 261,7Rättat till: 262,8 rad 25 Står: 65,4 Rättat till: 65,7 Prop.1982/83:100 Bilaga 10 258 Resurstillskottetför syo i glesbygd har uppenbarligen inte fått avsedd effekt. Genom den metodenligt vilken anslaget fördelas mellan länen har det resurstillskott somberäknades för syo-insatser i glesbygd inte kommit enbart län medglesbygdskommuner till del ulan fördelats mellan samtliga län. Även om manmåste acceptera att del med den schabloniserade fördelningsmetod som tillämpasinte går atl nå en absolut rättvisa mellan olika läns och kommuners behov menarjag ändock att det är nödvändigt alt avsätta särskilda medel för syo-insatsernai glesbygd. För /84 bör därför SÖ efter regeringens närmare beslut urSÅS-anslaget få fördelahögst 5milj. lill sådana nämnder, som i länet har kommuner med slor andel elever i små högstadieskolor ochdärmed behov av extra syo-resurser.Övriga medel ur SÅS-anslaget skall SÖ fördela enligl gällande fördelningsprinciper. Jag vill betona att detinte är avsikten att special-destineraresurser för syo. Innan SÖ gör den slutliga fördelningen till nämnderna skall den särskilda syo-resursen och denövriga resursen ur SÅS-anslagetläggas samman. Länsskolnämnderna fär således etl enda belopp ur SÅS-anslaget att fördela lillkommunerna. Vid nämndernas fördelning tiU kommunerna skall behovet av extrasyo-resurser vara en komponent ihelhetsbedömningen av situationen inom skolväsendet i resp. kommun. Även kommunen erhåller således elt endabelopp, frånsett vad som erhålls iform av särskild resurs för inomregionala insatser. Kommunen har sedan frihet alt i huvudsak disponeraresurserna på del sätt den finner bäst för åtgärder inom skolområdet. En annan frågagäller fördelningen aV medel för handikappade elevers behov. Samfidigt somSÅS-anslaget infördes, upphörde det tidigare anslaget för personellassistans i . Avsikten var att ge ekonomiskt utrymme förinsatser för elever med handikapp betydligt över den tidigare nivån. Från dehandikappades organisationer har uttryckts farhågor för att handikappadeelevers behov inte beaktas tiUräckligt vid fördelningen av SÅS-resurser. Ilikhet med vad dåvarande statsrådet angav i 1982 årsbudgetproposition (bil. 12 s. 259) vill jag understryka att andelen elever medhandikapp är ett kriterium som måste tillmätas mycket stor vikt vid länsskolnämndernasfördelning till kommunerna av den allmänna resursen. Den aUmänna resursen avser medelför en i huvudsak vaU"ri användning inom kommunen. Jag ulgår dock från alt kommunernasärskilt beaktar de handikappade elevernas speciella behov vid beslul om användning av den SÅS-resurssom kommunen tilldelats, liksom vid fördelning av förstärkningsresursen. I samband med attSÅS-anslaget inrättades gav regeringen i uppdrag atl fortlöpandefölja tillämpningen av reglerna för medelstilldelningen ur det nya anslagetoch utvärdera effekten av åtgärderna för all ge regeringen underlag för enbedömning av behovet av fortsalla särskilda insatser. SÖ har sammanstäUt enrapport om fördelningen av SÅS-resursen 1981/82. I rapporten konstateras bl.a. att endast 14kommuner i hela riket inte har 1982/83:100 Bilaga 10 259 tilldelats allmän resurs. Om man även beaktar dekommuner som- fått särskild resurs konstateras alt 277 av landets 279kommuner 1981/82 bedömts vara i behov av extra resurser. En sådan fördelningav medel ur anslaget är oroväckande. Jag har vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inomskolväsendet när det gäller den behovsrelaterade resursfördelningen sagt attskillnaderna mellan klasser och skolor i en kommun är större änskillnaderna mellan olika kommuner. Detta hindrar emellertid inte altdel finns betydande skillnader också mellan kommuner. Jag vill därförunderstryka att tanken inte är alt SÅS-resursen skall fördelas mellan alla ellernästan alla kommuner i ett län. Avsikten är tvärtom att resursen skallfördelas efter en reell behovsbedömning, så att den åtminstone i någon månkan hjälpa till atl utjämna skillnader i förutsättningar som finns mellan olika skolor och kommuner. Jag utgårfrån att SÖ även fortsättningsvis noga följer medelstilldelningen ur anslagetoch inkommer lill regeringen med deförslag till åtgärder som SÖ ansererforderiiga för att syftet medanslaget skall nås, dvs. en behovsorienterad resursfördelning till kommunerna. Det belopp kommunenerhåller för särskilda åtgärder pä skolområdet inkluderar ersättning för kostnader förarbetsgivaravgifter. Lönekostnadspålägg bör i likhet med vad som galler innevarandebudgetår inom ramen för anslaget beräknas på hälften av den resurs som fördelasmellan länsskolnämnderna sedan hänsyn tagits till att viss del avresursen avser arbetsgivaravgifter. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSärskilda åtgärder på skolområdet för /84 anvisa ett anslagav . Mångfaldigande av litterära och konstnärligaverk inom utbildningsväsendet 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Mellan staten ochvissa upphovsrättsliga organisationer träffades ell avtalom kopiering i skolorna och högskolorna (se prop. 1981/82:25 bil. 6,UbU 1981/82:7, rskr 1981/82: 124). Avtalet gäller fr. o. m. den Ijuli1981 t.o.m. den 30juni 1984 ochomfattar utbildning som staten, kommuneller landstingskommun är eller blir huvudman för och som står eller under avtalsperiodenställs under tillsyn av ,universitets- och högskoleämbetet eller styrelsen för Sverigeslanlbmksuniversitel. Avtalet ger lärare vid skolor och högskolor rättalt i viss utsträckning kopiera svenska och utländska litterära eller 1982/83:100 Bilaga 10 260 konstnärligaverk samt fotografier. Ersättning betalas av staten med ett visst belopp per kopiesida. Den skall grundas påen redovisning av kopieringensomfattning, som vid skolorna skett den 1 januari-den 30juni 1982 och vid högskolorna äger rum undertiden den I oktober 1982-den 31 mars1983. Något resultat från redovisningen vid skolorna föreligger ännuinte vid utgången av . Ersättningen utbetalas till föreningen . I avtalet regleras de belopp som skallutbetalas . Som jag angav föreligger ännu inle resultaten av deredovisningar som skallläggas till grund för storleken av ersättningen för kopiering. I avvaktan påresultatet av redovisningen bör anslaget för /84 tas upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillMångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet /84 anvisa ett förslagsanslag av 5520000kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 261 Det obligatoriskaskolväsendet m. m. Bidrag till driften av grundskolor m.m. 1981/82 Utgift 12011122731 1982/83 Anslag12365000000 1983/84 Förslag 12975000000 Från anslaget bestridsutgifter för statsbidrag till kommunerna för driftkostnader för gmndskola,viss praktisk läramtbildning vid gmndskola, lokala planeringsråd ochuppföljande studie- och yrkesorientering samt för kostnader för vissaskolchefsfunktioner. Bidragsbeslämmelserna finns i förordningen (1978: 345) omstatsbidrag tUl driftkostnader för gmndskolan, m.m. (ändrad senast 1980:395 och710, 1981:450 samt 1982:73 och 606. Dessa beslämmelser innebär i korthet attstatsbidrag till kostnader för driften av grundskola i huvudsak ulgår i form avbasresurser och förstärkningsresurser. För varje skolenhet beräknas antaletbasresurser med hänsyn lill antalet elever i varje årskurs av videnheten. Förstärkningsresurser utgår direkt lill kommunerna med 0,6384 veckotimmarper elev i gmndskolan. Vidare utgår tiUäggsbidrag för vissa kostnader, främstvikariekostnader. Tilläggsbidragel utgår med viss procentsats av statsbidragetför bas- och förslärkningsresurserna. Hämtöver utgår bidrag för vissa särskildaändamål, bl. a. särskUd undervisning, hemspråksundervisning, vissaarbetsgivaravgifter och samlad skoldag. Regeringen fastställerårligen veckotimpris för bas- och förstärkningsresurser m. m. I den förordningsom avser redovisningsäret 1981/82 (SÖ-FS 1982:218) har veckotimpriset förbasresurser för resp. stadium fastställts lill i genomsnitt , 3 186kr. samt veckofimprisel för förstärkningsresursen tiU 3477 kr.Tilläggsbidraget har fastställts till 13,. Statsbidraget utbetalas iform av förskott och slutreglering. /84 belastas anslaget medförskott beräknat på statsbidraget för /83samt slutreglering av bidraget för /83. Regeringen harföreskrivit (SÖ-FS 1981:152) att förskott på tilläggsbidraget förredovisningsäret 1982/83 skall beräknas efter en procentsats som understigerden slutgiltigt fastställda för /82 med 2,3procentenheter. Från anslaget bestridsvidare kostnader för statsbidrag lill kommunerna för lokal skolutvecklingenligt bestämmelser i förordningen (1982:608) om statsbidrag fill lokalskolutveckling m. m. Även för detta bidrag gäller etl förskotts- ochslutregleringsförfarande.. Anslaget belastas vidare med bidrag fillkommuner och organisationer Rättelse S. 261, rad 6Står: l982,/83: 73, 606 Rättat till: 1982:/83:73 och 606. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 för vissa verksamheter samt med kostnader för reduceratlönekostnadspålägg (lkp). I enlighet medföreskrifter i förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidragtill utbildning (ändrad 1982:610) skall flertalet bidrag som utbetalas under detta anslagminskas av det belopp som annars skulle ha utgetts. Ur anslaget utgårbidrag till de estniska skolorna i och , Kristofferskolansamt HiUelskolan, båda i , enligt av regeringen utfärdade särskildaförordningar. Bidraget ulgår av ett bidragsunderlag som beslår av delslärarlönekostnaderna, dels kostnaderna för sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift ochtiUäggspensionsavgiftenligt lagen (1981:691) om socialavgtfler. För budgtårel1982/83 ulgår bidrag med sammanlagt högsl . lill sådana Waldorfskolorsom inte erhåller statsbidrag enligt särskild förordning. Beräknad ändring 1983/84 m. m. () har - där ej annat anges - beräknat kostnaderna efter elt veckotimpris somberäknats utan hänsynstagande lill löneutveckling under /83. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Antalet elever, basresurser ochveckotimmar fördelade på stadier framgår av följande sammanställning. garanlitimmar 1982/83 16350 14400 13 370 15970 14 39012 830 Kostnaden förbasresurserna beräknar SÖ fill 5 114,9milj.kr. för /83. Totalt beräknar SÖantalet timmar i förstärkningsresursen till 635974, vilket motsvarar en kostnad av 2256,4milj. kr.för verksamhetsåret1982/83. Tilläggsbidraget ulgårmed viss procent av de sammanlagda kostnaderna för bas- och förstärkningsresurser. Efter den i föregåendebudgetproposifion (prop. 1981/82:100bil. 12) beräknade procentsatsen 8,6 beräknar SÖ kostnaderna förfilläggsbidraget fill 634,6milj. för /83. SÖ beräknar statsbidraget för särskild undervisningtill 60,5milj.kr. och bidragen tillkostnader för stödundervisning i svenska och hemspråksundervisning samtstudiehandledning på hemspråk fill 191,4 resp. 223,8milj.kr. Statsbidraget lillkostnader för rektorer och studierektorer beräknarSÖ liU 402,1 milj. kr. För bidrag till kallortstillägg, f inskspråktillägg och vissa uppdragstilläggberäknar SÖ 27,8milj.kr. För bidrag till kostnader för vissa skolchefs funktioner har SÖ beräknat 35,2 milj. kr. SÖ beräknar det totala medelsbehovetunder anslagsposten 1 till 8946,9milj. för /83. För den icketimplanebundna verksamheten under den samlade skoldagenberäknar SÖ 24,5milj. SÖ har därvid med stöd i tillgängliga uppgifter frånkommunerna uppskattat att 32,av totala antalet elever i gmndskolan kommeratt omfattas av den samlade skoldagen /83. De underanslagsposterna 1 och 2 uppförda bidragsändamålen omfattas av elt förskotts-och slutregleringsförfarande. Under /84 utbetalas etl förskott om av beslutatbidrag för /83.Anslaget belastas /84 även av slutregleringen av anslagetför /83. 1982/83:100 Bilaga 10 264 Beräkning av förskott och slutreglering under budgetåret1983/84, belopp i milj. kr.Anslagspost 1 1981/82 1982/83 1983/84 8771,3' 8946,9 avser underlag för förskou /83 För anslagsposten 2beräknar SÖ elt medelsbehov under /84 om 26,5milj. Bidragfill kommuner och organisationer för vissa verk samheter. SÖ beräknar 120000kr. (+10000kr.) för bidragtill kom muner i med finskspråkiga barn saml 184800kr. (+8800kr.) för bidrag till lägerskolor anordnade av Riksförbundetfinska föreningar i . SÖ beräknar kostnaden för lokal resursför genomförande av läroplanför till 46,8milj. för /83. Denna del av anslagsposten omfattasav förskotts- och slutregleringsförfarande.SÖ beräknar belastningen under /84 tiU 47,0 milj. kr. Bidrag lill fristående skolor. Estniska kommitténhar begärt fortsatt bidrag för /84 för de estniska grundskolorna och för des. SÖberäknar oförändrad organisation och föreslår att bidraget höjs med 8000kr. Stiftelsen anhåller i likhetmed om bidrag till ytteriigare en klass i vardera årskurserna 10-12.Vidare anhåller stiftelsen om utökning av bidraget med ytteriigareveckotimmar för eurytmi, reservvikarier,syo-konsulent, elevvård, lärarutbildning, administration m.m. Som villkor förstatsbidrag lill har gällt alt vid fastställande av bidragsunderiag skall skolan beräknasomfatta högst 600 elever fördelade på 21 klasser, varav högst 3 i årskurserna 10-12. Om de av regeringeni proposifionen (1982/83: 1) om skolor med enskild huvudman m. m.föreslagna nya statsbidragsreglerna vinner bifall finner SÖ attnämnda villkor svåriigen kan upprätthållas. SÖ tillstyrker därför under nämndafömtsättning alt statsbidrag fär ulgå för högst 640 elever. Övriga av styrelsenbegärda utökningar av bidragsunderlaget finner SÖ med hänsyn tilldet statsfinansiella läget inte skäl tillstyrka. SÖ föreslår att bidraget beräknas fill 5 252000kr.(+172000kr. Styrelsen för HiUelskolan anhåller om fortsatt bidrag för budgetåret Prop.1982/83:100 Bilaga 10 265 1983/84 samt i likhet med föregående år även ombidrag för deltidsanställd sekreterare åt rektor och för arvode åt enskolpsykolog samt för utökat, bidrag för täckande av kostnaderna för socialaavgifter. SÖ avstyrker och föreslår en höjning med 46000kr. till 1 316000kr. I enlighet med sittförslag under anslaget D8. Fortbildning m. m. föreslår SÖ att medel för lokalskolutveckling beräknas med . till ifrågavarande fristående skolor. SÖ beräknar i avvaktan påställningstagande till proposition 1982/83: I oförändrat belopp . försärskilt bidrag till även för /84. 5.SÖ beräknar för bidrag till lokal skolutveckling ett anslagsbehov av 200,9milj.kr. under /84,varav 144,3milj. utgör förskott för /84 och 56,6milj.kr. utgör slutreglering för /83. Statsbidraget lillgmndskolan utgår fr.o.m. /79 enligt förordningen(1978:345) om statsbidrag till driftkostnader för , m. m.Principerna för bidragssystemet fastställdes genom beslut vid 1975/76 och1977/riksmöten (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367 ochprop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260). () hari uppdrag att företa en såväl teknisk som pedagogisk uppföljning ochutvärdering av det nya statsbidraget samt all redovisa erfarenheterna i deårliga anslagsframställningarna. Som jag har redovisat idet föregående omfattas flertalet anslagsposter under anslaget av ettförskotts- och slutregleringsförfarande. Det innebär att kostnaden under dessaanslagsposter /84 påverkas av det statsbidrag kommunernaerhåller för driften av gmndskolor för /83, vilket i sintur styrs av kostnaderna för skolorganisationen detta redovisningsår. Jag ansluter mig tillSÖ:s bedömning rörande antalet elever i gmndskolan samt antalet timmar i bas-och förstärkningsresurser. Den totala kostnaden för bas- och förstärkningsresurser beräknar jag till77l9milj.kr. för /83. Mina beräkningar gmndar sig pålöneläget ijuli 1982 med viss uppräkning för de kostnadsökningar som kanförväntas under redovisningsåret. Jag har vid beräkningen tagit hänsyn till debesparingseffekter som uppstår genom att basresursmedeltalet på mellanstadietenligt beslut med anledning av den s. k. be-sparingsproposuionen(prop. 1980/81:20 bil.8, UbU 1980/81: 15, rskr 1980/81:120) skall återställastill 1975/nivå. Jag har vidare beaktat dels att efter förslag i sammaproposition har beslutat att den Prop.1982/83:100 Bilaga 10 266 utökning av förstärkningsresursen med 0,0055 veckotimmarper elev som i anledning av läroplan för (Lgr 80) skulle ha genomförts läsåret1981/82, inle skall komma till stånd, dels att efter förslag i föregående budgetproposition inle hellermotsvarande utökning /83skall göras (prop. 1981/82:100 bil. 12, UbU 1981/82: 17, rskr 1981/82:232). De övrigaresursförstärkningarna för /83 har genomförts enligt riksdagensläroplansbeslut (prop.