prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — Omstatsmakterna inte vill teckna särskill avtal ulan väljer alt följautredningsmannens förslag alt helt anpassa slampersonalens avlöningsförhållandentill den värnpliktiga personalen, anser vi all utredningens förslag måsteändras i följande avseenden. Dagpenningenberäknas lUl av sjukpenninggrundande inkomst dock utan övre gräns. Vianser alt en begränsning av ersättningsnivån i likhet med vad som gäller förden värnpliktiga personalen skulle för stampersonalen som bestrider befallningarpå nivå 4 och högre innebära en nivellering som ej tar hänsyn tUl graden avkompelens och ansvar för krigsuppgiflen. Vidare skulle eljest den differentieraderisk- och obekväm-lighelsersältningen för de olika försvarsgrenarna somuttrycks genom skilda lönetiUägg och som ger olika inkomstnivåer för personalmed samma grad, ej längre bestå i högre lönelägen. Befallningspenningendifferentieras ytterligare med beaktande av atl den övre gränsen 12 kr.bestämts med hänsyn lill de befallningar värnplikligl befäl bestrider. Närdet gäller fälltraktamentel har vi inga erinringar, dock förutsättsbrigadchefer (motsvarande) och högre chefer kunna besluta om mållidsför-slärkningarvid besök och inspektioner och således ersättas för de utgifter som de i frederhåller särskUda representationsmedel för. Landsorganisationeni (LC)): EnligtLO:s mening bör ersättningar fill personal i krigsorganisafionen ansluta i sä slorutsträckning som möjligt tiU lösningar som tillämpas också Prop.1982/83:115 99 Därmed kan man tillgodogöra sig väsentliga delar av redan existerandekunskaper och rutiner, även om krigsförhållandena kan göra situationen i övrigtganska annorlunda. Vi menar all det syslem som används när det gällerersättningar vid repelifionsövningar är del som bör användas. I och med attförsäkringskassan drar skalt på de utbetalade beloppen är syslemellätt all anpassa t.ex. till införande av särskild krigsskall eller andragenerella förändringar av löner eller skaller. Försäkringskassornaadministrerar nästan hela det svenska sodatför-säkringssystemel och beräknasgöra så också i krigstid. Kassorna har dessutom en väl utbyggd organisation,med nära kontakter med allmänheten. Allt talar därför för allförsäkringskassorna är de lämpligaste organen all administrera även andraersättningar. SAFansluter sig lill principen att de vämpliktiga skall ersättas för bortfallenarbetsinkomst. Del bör anges som gmnd för beräkningen av ersättningen till devärnpliktiga i krigsorganisationen atl ersättningen skall vara marknadsmässig.Denna princip kan dock bli svär att upprätthålla under hela den fid som denvärnpliktige är inkallad på grund av många faktorer. Två kan nämnas. Dels hardet utsagts frän beredskapsplanläggande myndigheter all den ordinariearbetstiden kommer all utsträckas och dels är del sannolikt att löneglidninguppstår i smala, okontrollerade zoner. Arbetsinkomsterna för de hemmavarandekan således komma atl stiga. system för ersättning lill de värnpliktiga ikrigsorganisationen bör därför utformas så att de utgående ersättningarna kananpassas efter utvecklingen i det civila samhäUet. Del föreslagna syslemel meden dagpenning beräknad efter sjukpenninggmndande inkomst synes vara en godgrund om justeringar måste vidtagas. Denersättningsnivå som föreslås i utredningen, , synes i etl inledande skedevara välavvägd. Med hänsyn fiU vad som ovan sagts kan ändringar vara mofiverade.Även statsfinansiella skäl kan länkas för en ändring av ersättningsnivån.Utrymme synes därför böra beredas regeringen atl genomföra ändringar aversättningsnivån. Ibetänkandet föreslås att ersätiningen fill de värnpliktiga i krigsorganisafionensåväl maximeras som minimeras. Maximiersättningen föreslås för inkomsteruppgående tUl 7,5 gånger basbeloppet eller mer. En maximering av den inkomstsom ersätts är ett avsteg från ersättningsprincipen. Reducerad ersättning kanantagligen bäras för den som har högre inkomst än 7,5 gånger basbeloppet underkortare tid, exempelvis en krigsförbandsövning. Del här föreslagnaersättningssystemet avses emellertid atl fillämpas för fall där inkallelsetidenkan vara avsevärt längre. Inkallelse enligl 27 § 2 mom. värnpliklslagen kanvara upp fill och för inkaUdse enligl 28 § finns ingen tidsgränssatt. Föreningen ifrågasätter om del för så långa Prop.1982/83:115 102 sådanpersonal under beredskap och krig. Vad gäller möjligheten att sluta sådana kollekfivavtalfår SAV hiinvisa lUl sitt yttrande överdepartementspromemorian (DsA 1982:3) Administraliv beredskap på arbetsrättensområde. I detta yttrande anför SAV bl.a. att det under alla förhållanden skullemedföra stora svårigheter alt under fredstid få tiU slånd kollektivavtal omanställningsförhållandena under krig eller krigsfara. Vid förhandlingar omsädana avtal måste partema la stäUning till vilka begränsningar av avtaladeförmåner och vilka ytterligare skyldigheter som bör gälla. Del är uppenbart alldel är tvivelaktigt om parterna kommer all kunna uppnå enighet i dessaförhandlingar. Om delta emeUertid skulle lyckas måste ändå förhandlingar om enöversyn sannolikt ske vid varje avtalsrörelse. Del är vidare knappast troligtatt avtalspartema på förhand kan utforma avtal som verkligen kan tUlämpas underde svåra och sannolikt ej fömtsebara förhållanden som föranleds av kriget eUerkrigsfaran. Med hänsyn tUl nu angivna synpunkter bör anställningsvillkorenunder krig eller krigsfara enligl SAV:s mening inle regleras genomkollektivavtal ulan genom beslul av regeringen efter i förväg lämnatbemyndigande av och efter samråd med arbetsmarknadens parter. Medhänsyn lill alt personal i civila statsförvaltningens krigsorganisation kankomma all tjänstgöra på särskUd krigsuppehållsplals eller alt anhöriga på tjänstgöringsortenevakueras på gmnd av befarade eller inträffade krigshandlingar, skulle ell molutredningens förslag svarande ersättningssystem för civila statstjänstemän varalUl stor fördel. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF): Utredningenkonstaterar alt del inle finns något för krigsförhållanden anpassat syslem föralt betala ut ersättningar lill personal i försvarsmaktens och civilförsvarelskrigsorganisation och atl della gäller även för totalförsvaret och samhäUet iövrigt. Man anser all delta innebär en brist i vår beredskap. Överstyrelsen instämmeri della. Belräffande förslagel atl betala ul ersättningen lill anhörig fömtsätterÖEF atl detta endast skall gäUa i krigsfallet och efter flyttning lill krigsuppehåUsplals.I andra fall bör ersättningen betalas ul fill den krigsplacerade. ÖEFbedömer det möjligl all tillämpa samma syslem för aUa krigsplacerade efterkrigsorganisering. Del måste vara lämpligl atl i ell krigsläge ha elt gemensamtsyslem för löner och ersättningar lill alla som tjänstgör i totalförsvaret.Däremot torde d<;t inle vara möjligl all använda della syslem vidfredskriser som inle leder fill krig eller i beredskaps-/skymningslä-gen, bl.a.eftersom löneskUlnaderna mellan dem som är kvar i sina fredsbefallningar ochdem som går över i krigsorganisationen då blir stora. Prop.1982/83:115 103 Sammanfattningsvisanser överstyrelsen att delar av det föreslagna ersättningssystemet bör kunna lillämpasäven inom den civila sektorn av totalförsvaret. De i utredningen påtaladebristerna i beredskapen kan bara bestyrkas. Behovel av en komplellerandeutredning om ersättning fill den privatanställda personal som ingår imyndighets kris- eller krigsorganisation beslyrkes. Vadgäller fast anställd personal så är de i förfallningsförslagen lämnadeöppningarna för hänsynstaganden fiU eventuella mellan parterna träffade avtallämpliga. Vad gäller ersättning fillden frivilliga A- och B-personalen från de olika avlalsslutande friviUigorganisationernainom totalförsvarets civila del berör utredningen den problemaliken i myckelringa ulslräckning. Del är dock angeläget atl även frågorna rörande ersättningtill denna frivilligpersonal blir klarlagda. Delav utredningen föreslagna krigssyslemel kan kanske vara tillämpligt på denfrivilligpersonal som arbetar inom områden där jämförelser med "fredspersonalens"ersättning ej går alt göra. Denna fråga bör yllerligare utredas för att belysakonsekvenserna. AMS har den uppfattningenall vissa delar av del föreslagna ersättningssystemet även bör kunna lillämpasinom den civila sektorn av vårt totalförsvar. De av utredningsmannen påtaladebristerna i beredskapen kan bara bestyrkas. Behovel av en kompletterandeutredning som berör hela krigsekonomin och sättet atl handskas med de f. n.ofta slarki datoriserade och centraliserade avlönings- och ersättningsfrågornainom säväl den offentliga som privata sektorn är uppenbart. Kammarrättenhar inget all erinra mol utredarens förslag, vad gäller de personalgrupper somskall omfattas av ersättningssystemel. Förslagel alt i princip alla - såledesäven fasl anställda - som tjänstgör i försvarsmaktens och civilförsvaretskrigsorganisation skall omfattas av systemet synes bl. a. av rättviseskäl varariktigt och rimligl. Som utredaren anfört är del inte osannolikt atl systemelsprinciper kan lillämpas även på personal inom den civila statliga sektornskrigsorganisation, vilket dock kräver ytterligare undersökningar ochöverväganden. Länsstyrelsenanser del nödvändigt all i första hand skapa ett enhetligt syslem för allpersonal som tjänstgör inom försvarsmakten och dvilförsva- Prop.1982/83:115 104 Kraven på administrativ enkelhet och god beredskapväger så tungt atl föreslår atl möjlighelerna atl även inordnahemvärns- och all frivilligpersonal i syslemel ytterligare övervägs. Undanlagför personalgrupper med särskilda avtal för ersättning under beredskap ochkrig bör enligl mening undvikas. anser alt det frän beredskapssynpunkl ärangeläget all fömtsättningarna prövas för en vidgad tillämpning av delföreslagna systemet för försvarsmaktens och civilförsvarets personal. anser i Ukhet med utredningen, allavsaknaden av entydiga och klara regler för vilken ersättning som skaU ulgå fillpersonal i de civUa myndigheternas krigsorganisation inte är acceplabell ur beredskapssynpunkl. Civilbefälhavaren i Nedre civilområde: Betänkandet lar i princip endasi upp ersätlning lillpersonal, som genom plikter eller frivilligt ingär i försvarsmaktens ochcivilförsvarets krigsorganisation. Däremot övervägs inte eller lämnas inga förslag för denpersonal som t.ex. ingår i civilbefälhavarnas och länsstyrelsernaskrigsorganisation. Personal som rekryteras från statliga och kommunalamyndigheter, från privata näringslivet saml från andra offentliga och privata organisalioner.Tills annat föreskrivs utgår civilbefälhavaren från alt ersättning lill dessakategorier skall utgå enligt principen "förlorad arbetsförtjänst". Belräffande frivillig personal med B-avlal som tjänstgör ihemvärnet anser riksförbundet att principen om lika ersättning som förvärnpliktiga m.fl. bör gälla om pågående utredning om hemvärnels framlidauppgifter medför all B-personalen kommer att ianspråktas i ökad omfattning. ser del som myckel angelägel all frågornarörande ersätlning till B-personalen samt lill den avlalsbundnafrivilligpersonalen med uppgifter inom organisationen ocksä utreds. påpekar all hemvärnsförband f. n. planerasin för långvarig tjänstgöring och alt allt fler personer i värnpliklsäldern nukrigsplaceras i hemvärnet. anser därför alt hemvärnsmännen vidlängre tjänstgöringsperioder skaU ersättas enligt del syslem som föreslås förvärnpliktiga m.fl. Prop.1982/83:115 105 Förbundsstyrelsenanser, atl det i krig är viktigt, inle minsl av psykologiska skäl, alt allpersonal i totalförsvaret säkert kan erhålla ersätlning på elt sätt somuppfattas som rättvist trots de förenklingar och schabloniseringar som då mästeaccepteras. För den civila hälso- och sjukvården och annan landstingskommunal verksamhelbör därför närmare utredas om här föreslaget system eller mellanarbetsmarknadens parter träffade koUektivavtal för en krigssituation är denlämpligaste ordningen. CentralorganisationenSACO/SR (/SR): Somhuvudallemativ för att fastlägga anställningsförmånerna för stampersonal ikrig vill /SR föreslå alt ell särskilt avtal tecknas i fred för hurpersonalen skall avlönas under krig. Överbefälhavaren(): ÖBbiträder förslagel atl dagpenningen i princip utbetalas lill de anhöriga medan fälttraklamenteoch befaltningspenning utbetalas vid förbandet. Förslagetom behörighetshandUng med fullmakt synes lämpligl. Trots eventuella risker för missbmksynes del lämpligl att sända ut den tUlsammans med krigsplaceringsordem. Delsynes lämpligl alt lokalkontor på den inkallades hemortutfärdar dagpenningbok på del säll som föreslagils beträffande den som harfamilj saml alt giltighetstiden begränsas. Alt utbetalning därefter även skallkunna ske på valfritt är nödvändigt. Påpekasskall här atl försäkringskassorna numera frångått syslemel med kontantutbetalning. Närdet gäller utfärdande av dagpenningbok för ensamslående så är ÖB tveksam tillutredarens förslag. ÖBföreslår därför all dagpenningboken sänds fill den ensamslående inkallade sedanhan fill insänt behörighetshandlingen. Enligtdirektiven bör utbetalningarna i förmånssystemet ordnas så all det kan fungerautan datorstöd. Enligt FCF:s uppfattning borde utredaren i större omfattning änvad som är fallet även ha lämnal förslag lill planering för utbetalningar med slödav dalormtiner. Eltersättningssystem som är kopplat liU sjukpenningen kan i vissa faU innebära, atlen ersättningsberättigad med nuvarande regler inle fär den 1982/83:115 106 ersättninghan är berättigad lill. inträffar om den ersättningsberättigade anmältändrad inkomst före den dag då ersättningssystemet börjar lillämpas. (Cfs): Vadgäller civilförsvarets personal är denna i regel lokalrekrylerad för civilförsvarsverksamhelinom det civilförsvarsområde vari vederbörande är bosalt. Kommunikalionssvärighetertorde därför inle ha samma störande effekt för civilförsvarels personal somför personal inom försvarsmak-len belräffande utbetalning av dagpenning vialokal försäkringskassa. Pågrund härav torde följande system uppfylla ställda krav: a) Blankett behörighetsbevis/fullmakt tillhandahållsden inkallade vid inmönstringen lill krigsljänslgöring. Atl fillslälla vederbörandeblankett i fredslid i samband med krigsplaceringsorder synes ej vara meningsfyUl.Krigsplaceringen kan bestå upp lill 30 i civilförsvaret. b) Behörigheten attesleras av rnobiliseringsenhelschefen.Inslälldsedag anges. c) Behörighetsbevis jämte skatlekort inlämnas lilllokal försäkringskassa för registrering och återställs därefter lill fuUmaklsinnehavaren. d) Försäkringskassanunderrättas av mobiliseringsenhetschef när tjänst göringen upphör. Socialstyrelsendelar in den personal som under beredskap och krig skulle tjänstgöra i dencivila hälso- och sjukvården i sex grupper. För de gmpper som närmast berörs avutredningens förslag - 2, 4, 5 och 6 -yttrar styrelsen följande: 2.1fred anställd, värnpliktig personal, lill vilken dispositionsrätt för civilkrigsplacering tidigare erhållits (motsvarar inom andra områden värnpliktigamed krigsuppskov). Gmpp2 är all jämställa med sådan personal som är fredsanslälld vid en krigsviklig induslrioch som har krigsuppskov och därför vid mobilisering kommer alt kvarstanna på fredsarbelsplatsen.En sådan befattningshavare torde komma all åtnjuta samma lön som sina inlevärnpliktiga arbetskamrater. Enligl mening bör därför ersätlningtill personal i gmpp 2 utgå enligt samma gmnder som i fred. Dock torde vissaspecialbestämmelser rörande övertidsersättningar, kost- och logikoslnader etc.behöva utfärdas med hänsyn till de speciella arbetsförhåUandena under beredskapoch krig. 4.Vapenfria tjänsteplikliga med vårdyrkesulbildning och i fred i många fallanställda vid samma Ijänslgöringsplals. Grupp4 omfattar olika kategorier av sjukvårdsutbildad personal, som Prop.1982/83:115 107 t.ex. läkare, landläkare, legitimerade sjukskötare, underskölare. F. n.till-lämpade principer för deras krigsplacering innebär atl de vid beredskapoch krig skall tjänstgöra på sin fredsbefattning. anser detvara lämpligt att förmånema lill dessa vapenfria tjänsteplikliga utbetalasgenom försäkringskassorna på del sätt som utredningsmannen föreslagit för andravapenfria tjänsteplikliga. Övrigavapenfria tjänsteplikliga som inle har sädan utbildning men söm filldelals och under fred utbildats för krigsplacering inom den civila hälso- och sjukvården. Beträffandegmpp 5 bör deras förmåner utbetalas genom försäkringskassorna pä del sällutredningen föreslagit. FriviUigpersonalfrån Svenska röda korset och . Förgrupp 6 gäller särskilda beslämmelser. Deav utredningen skisserade rutinerna ansluler i sina huvuddrag lill de somplaneras för utbetalning inom socialförsäkringsväsendel. Trots överensstämmelsenmed planeringen inom socialförsäkringssektorn kommer omfattande ålgärder allfordras för elt genomförande av utredningens förslag. Förberedelsearbetet för ellgenomförande bedöms la en tväårsperiod i anspråk. Den bristande beredskapen pädella område kvarstår således efter att beslut har fattats. Det ärdärför angeläget all beslut i de frågor utredningen behandlar fattas möjligl. RFV bedömer del möjliglatt ulföra de uppgifter som föresläs av utredningen utan personellaförstärkningar. Inom socialförsäkringsområdet pågår dock en omfattande ralionaliseringsverksamhet.Då dessa rationaliseringar i huvudsak kan förväntas genomföras genom införandeav ökat ADB-användande kommer personalbehovet i etl dalorlösl tillstånd allöka. Rationaliseringarna bedöms dessutom till övervägande del komma all beröraförsäkringskassornas lokalkontor vilka skall ulföra de arbetsuppgtfler somföreslås i betänkandet. Den bedömning som redovisats ovan kan därför komma alländras. Postverketsmedverkan vid utbetalning av vämpliktsförmåner torde ej komma all medföra någraslörre problem - frånsett den ökade belastning på poslkassöma som tillfäUigtmöjligen kän komma atl uppstå. Detär angeläget, att värnpliktsförmånerna - som föreslagits - utbetalas fillangiven person (anhörig) på hemorten. De fällposlkonlor som inrättas vidförsvarsmaktens mobUiserade förband har nämligen ej sådan kapacitet att deskulle kunna svara för utbetalning av värnpliktsförmånerna vid denvärnpliktiges Ijänslgöringsplals. Prop.1982/83:115 108 Dagpenning skall normall betalais ut lill anhörig. RRV anslulersig visserligen lill gmndtanken i systemet men anser inte all utredningen ifull ulslräckning beaktat omfattningen av de avvikelser som kan förväntas. Mänga saknar anhöriga på orter. ökande antal kvinnorkan väntas bli inkallade med männen på grund av frivilliga avtaleller anställning och den kommunala bamomsorgen få karaktären av dygnel-mnl-vård.Dessa och även andra utvecklingstendenser inom samhäUet kan komma all ställaökade krav på information till den enskilde om hur behörighets/fullmaklshandlingenskall behandlas och på kontroll från försäkringskassornas sida. RRV bedömer atl förslagel om adminislralion genom försäkringskassornaväl ansluler till redan tillämpade former för sjukpenning/dagpenning. ären klar fördel. Förslagel bygger dock på all riksförsäkringsverkels planeringför verksamheten i krig kan avslutas . RRV förutsätter alt de planerade rutinerna visar en såtillfredsställande grad av säkerhet belräffande administrationen avsocialförsäkringsförmåner all även de föreslagna ersättningarna kan hanlerasulan datorstöd. Kammarrätten kan inle finna annat än atl de system förutbetalning, som utredaren har föreslagit, i princip bör kunna fungeratillfredsställande. anser liksom utredningen attförsäkringskassorna bör administrera dagpenningen i krig eftersom dagpenningsystemetbygger på fakta som registrerar och med hänsyn lill alt dagpenningsyslemetför värnpliktiga under repetitionsövningar redan nu administreras avförsäkringskassorna. Eftersom nuvarande arbetsuppgifter med dagpenning under fredså gott som helt ulförs med datorstöd finns anledning för försäkringskassornaalt i fred fä utbilda personalen pä de arbetsuppgifter som föreslåsgälla i krig. Försäkringskassorna bör därför få yllerligare medel till behövligapersonalförstärkningar. I betänkandet diskuteras frågan om inrättandet avspeciella försvarsav-löningskontor - uppskattningsvis 500 kontor - förutbetalning av värn-pliktsersättningar i krig. Ca 1 000 personer skulle behövaspecialutbildas för dessa arbetsuppgifter. 1982/83:115 109 framhållaall behov knappast kan anses föreligga av all inrätta sådana kontor.Utbetalningen av ersätiningen bör med fördel kunna ske genom försäkringskassornaslokalkontor eller genom . Överbefälhavaren(): ÖBhar tidigare kopplat kravet pä reglering i lag till krig eller krigsfara. Detär bara myckel allvarliga situationer som motiverar kravet på särskild regleringoch undantagande från fredsregler. Svårigheten all definiera skymningslägen görall fredsreglerna bör behällas så länge som möjligl. Delta också för allundvika all man samlidigt tillämpar både freds- och krigsmtiner. EnliglÖB:s mening bör .ikraftträdandet av krigsersättningssyslemet kopplas till 28 §värnpliktslagen. Chefenför marinen (CM): Syslemelbör i sin helhet träda i krafl då beredskapstillstånd enliglberedskapskungörelsen 1 § förordnas. För värnpliktig bör den även fillämpas dåinkaUelse sker enligt 28 § värnpliktslagen. Vid inkallelse enligt 27 § 2 mom.värnpliktslagen bör fredsmtiner användas då del inle är lämpligl alt tväersättningssystem är igång . Innan beslul fattas omtidpunkt för tiUämpning av systemet bör resultatet avvaktas av denförsöksverksamhet som beslutats i avtal mellan och destatsanställdas organisalioner vad gäller verksamhel som föranleds av höjdförsvarsberedskap, beredskapskonlroll och incidenlberedskap. Idirektiven anges alt den naluriiga utgångspunkten borde vara den tidpunkt när vämpliktigainkallas tiU beredskapsövningar eUer, om del finns behov för detta, ännu fidigare.När beredskapsövningar enligl 27 § 2 mom. vämpliktslagen anbefalls övergårförsvarsmakten inte till krigsorganisation, vilket bland annat innebär all vämpliktigafortfarande gmndul-bildas. En fillämpning av del nya förmånssystemet på devärnpliktiga som fuUgör beredskapsövningar skulle således innebära atl man samlidigttillämpade såväl freds- som krigsmfiner. Enligl FCF:s mening bör krigsmtinernainföras försl sedan värnpUktiga inkaUats lill tjänstgöring enligt 28 § vämpliktslagen.SkuUe ell behov ändå föreligga alt tillämpa det nya förmånssystemet påvärnpliktiga som fullgör Prop.1982/83:115 110 beredskapsövningar,bör della regleras särskill av regeringen och inle sä generellt som görs i förslagellill ersällningsförordning. Tidpunktendå systemet skall träda i funktion bör i princip vara då beredskapstUlståndinträder. För de civUa myndigheter, som kan komma alt omfattas av syslemel, börigångsättning ske vid utflyttning lill krigsuppehållsplals. CentralorganisationenSACO/SR: Viär tveksamma fill om regeringen skaU ha möjlighel all bestämma atl systemetskall användas då värnpliktiga tjänstgör enligl 27 § 2 mom. värnpliklslagen.Under en sådan beredskap kan skiljakfigheter uppslå mellan olika befäl då viss verksamhelbedrivs inom ramen för ordinarie fredsorganisalion. Enligl vår uppfattning ärdel enklast all göra en lolal övergång i samband med alt man stänger fredsverksamhelendvs. då de värnpliktiga inkallas enligt 28 § vämpliktslagen och mobiliseringsker. Den iveksamhet som även utredningsmannen ger ullryck för är i sig eltstarkt argument för atl ersättningen för slampersonalen bestäms enligl särskilli fred tecknat avtal eller med den särskUt beräknade krigsmånadslönen som kansägas utgöra en prolongering av gäUande avtal. Självklart måste ell sådantavtal utformas så all förhandUngsverksamhel ej blir nödvändig under kriget. Överbefälhavaren(): ÖBdelar utredarens uppfattning all i krig bör ärenden om näringsbidrag handläggaspå lokal nivå. Dettakräver dock en förberedelse i fred i form av kapacitet och kunskap. Värnpliktsförmånskommillénhar föreslagit att samfiiga ärenden om näringsbidrag i fred skaU handläggas centraUpå försvarels civilförvaltning. Näringsbidragulgår inle till frivilligpersonal, som uppbär dagpenning.