prop · G603103 · 1982-12-31 00:00:00 — Utredaren börredovisa vilka informationssystem som f. n. finns inom kulturminnesvården, i deofficiella kartverken och i anslutning till den fysiska planeringen ochfastighetsregistreringen samt föreslå de förbättringar, som kan vara påkalladeav hänsyn till den kommunala planeringen och till köpare, kreditinstitut m. fl.Utredaren bör i dessa frågor samråda med statens planverk och lantmäteriverket. Den fysiska planeringens betydelse för samordningen mellanolika samhällssektorers intressen och mellan allmänna och enskilda intressengör det särskilt angeläget att informationen om fornlämningar på grundkarta ochi planer av olika slag är enhetlig och utformad så att den tillgodosermarkägarnas och kulturminnesvårdens intressen. Utredaren bör studera omkulturminnesvårdens informationssystem behöver kompletteras med hänsyn tillönskemål och behov inom den fysiska planeringen. Utredaren bör även studera om det finns behov av merspeciella informationsinsatser för svårbedömda fornlämningsförekomster, t. ex.områden med förhistoriska boplatser, kullurlager från historisk lid m. m.Frågan om kostnadsansvar för sådana insatser bör också övervägas. I utredningsförslaget bör ingå behövligaförfattningsförslag. Om utredarens förslag i här berörda avseenden bedöms ledatill kostnader skall även för dessa finansieringsförslag lämnas. Förutom vad som här har framförts rörande förslagensfinansiering bör utredaren beakta vad som sägs i direktiven (Dir. 1980:20) tillsamtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansieringen av reformer. 14Riksdagen 1982/83. 1982/83:103 Särskiltskall uppmärksammas att kostnadsberäkningarna skall vara väl Del II genomarbetade och ta hänsyn till alla kostnader som kanuppstå oavsett om de drabbar staten, kommuner eller enskilda. Utredaren börså omsorgsfuUt som möjligt belysa de indirekta effekter i form av exempelvisökad administration och ökat krångel, som förslagen kan medföra för myndigheteroch enskilda. Utredarens förslag bör redovisas för regeringen senast vidutgången av . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkälla en särskild utredare med uppdrag att utredaformerna för statens stöd till arkeologiska undersökningar m.m., att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar attkostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandes övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till oljeersättningsdelegationen (I1979:01) Med stöd av regeringens bemyndigande den 11 januari 1979tillkallade det statsråd som hade förordnande att föredra ärenden som rörenergipolitik en delegation för solvärme och bränslen som kan ersätta olja.Delegationen har antagit namnet oljeersättningsdelegationen. Delegationen fick enligtsina direktiv (Dir 1979:2) till uppgift att närmare studera de tekniska,miljömässiga, ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för att ökautnyttjandet av solvärme och bränslen som kan utgöra alternativ till olja ilandets energiförsörjning samt alt lämna förslag till undanröjande av hinderför oljeersättning. I direktiven angavs att delegationens arbete i en förstaetapp skulle bedrivas till utgången av april månad 1981: Utöver de ursprungliga direktiven erhöll delegationen 1979tre uppdrag av regeringen, nämligen att sammanställa och redovisa bedömningarav förutsättningarna för att utnyttja kol i , att utreda möjligheternaatt finansiera investeringar i energiteknik som syftar till att snabbi minskaoljeberoendet och att utreda olika system för import och distribution av kol.Resultatet av arbetet med dessa uppdrag har redovisats i rapporterna (Ds11979:9) Förutsättningar för ökad kolanvändning i , (Dsl1979:17) Finansiering av energiteknik för oljeersättning och Skr. 1982/83:103 (Ds 11980:15) Import och distribution av kol. Delegationen harvidare som Dir. 1982:43 resultat av sitt arbete enligt de ursprungligadirektiven lämnat belänkandena (Dsl 1980:19) Introduktion av alternativa drivmedel,(Ds 11980:23) Program för oljeersättning och (Ds I 1980:10) Förutsättningarför ökad användning av solvärme i . 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken (bil.1 s. 329-358, 518-520) lade regeringen fram förslag till riktlinjer för enomorganisation av förvaltningsmyndigheter och vissa andra organ inomenergiområdet. Dessa riktlinjer innebar bl. a. att en myndighet för framförallt energitillförselfrågor, i propositionen kallad statens energiverk, skulleinrättas. Oljeersätiningsdelegationens arbetsuppgifter och resurser skulleenligt propositionen föras över till den nya energimyndigheten. Förslagen i propositionen innebar vidare att den nyaenergimyndigheten i samråd med andra berörda myndigheter skulle svara för samordning, närmare planering och uppföljning av det program för oljeersättning som föreslogs. I propositionen föreslogs vidare en plan för introduktion av alternativa drivmedel. Den nya energimyndigheten föreslogs få ansvaret för att närmare planera och leda genomförandet av introduktionsplanen. I avvaktan på att inrättas borde enligt propositionen oljeersätt ningsdelegationen på motsvarande sätt svara för dessa uppgifter. erhöll delegationen tilläggsdirektiv (Dir 1981:24) i överensstäm melse härmed. beslutade (NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) imaj 1981 att statens energiverk skulle inrättas den 1 juU 1982. I lagen (1979:439) om energiplanering infördesvåren en bestämmelse om att det i varje kommun senast den 1 juli 1982skall finnas en av kommunfullmäktige beslutad plan för atl minskaoljeanvändningen i kommunen. Planerna förutsätts enligt prop. 1980/81:90 blisammanställda och analyserade av statens energiverk, som enligt denorganisationsplan som regeringen redovisade i prop. 1981/82:100 bil. 17 skallinnehålla en enhet för frågor om energiplanering. Regeringen tillsatte en kommitté, 1981 årsenergikommitté (11981:08), för att säkra kärnkraftens avveckling och ettfortsatt minskat oljeberoende. Enligt direktiven (Dir 1981:62) skall kommitténutnyttja bl. a. statens energiverks resurser för särskilda utredningar. Enligtorganisationsplanen skall innehåUa en enhet för utredningar omel- och värmeförsörjning. 1980/81:49 om stöd för åtgärder för att ersättaolja, m. m. lade regeringen fram förslag till stöd för åtgärder för att snabbtminska oljeberoendet. I propositionen angavs att stödsystemet bör utvärderasvid en tidpunkt när tillräckliga erfarenheter finns som underlag för att bedömaom inriktningen bör ändras. Härvid bedömdes att en sådan utvärdering lämpligenborde föreligga i slutet av den första treårsperioden av verksamheten, dvs.under år 1983. beslutade (NU 1980/81:19, rskr 1980/81:100)att det av regeringen föreslagna stödinstrumentet skulle införas. Riksdagenbeslutade vidare att en särskild fond, i propositionen benämndoljeersättningsfonden, skulle inrättas. Fonden finansieras med en avgift påolja, f. n. beslöt (NU 1981/82:28, rskr1981/82:246) att 1982/83:103 upphäva det tidigare beslutet om inrättandet av stateris energiverk. Del II uttalade att verksamheten inomenergiverket bör startas den 1' . Med anledning härav vill jag anföra följande. beslut innebär att de uppgifter som skulle hautförts av statens energiverk från måste utföras av befintligaorgan till dess att inrättas. Jag förordar attoljeersättningsdelegationen ges i uppdrag att fullgöra vissa av dessauppgifter. Delegationen bör fortsätta sitt arbete i huvudsak enligtgällande direktiv. Delegationen bör härvid bl. a. leda och samordna arbetet medoljeersältningsprogrammel och den av antagna planen för introduktionav alternativa drivmedel. a. bör frågan om teknisk upphandling inomoljeersättningsområdet belysas närmare. En lägesrapport om arbetet meddrivmedelsfrågorna bör lämnas till regeringen . Inom ramen för sitt arbete med oljeersättningsprogrammetbör delegationen i nära samverkan med statens industriverk analysera dekommunala planerna för att minska oljeanvändningen i kommunerna och redovisaförslag till initiativ som erfordras för att målen i planerna skall nås. Därvidbör också redovisas förslag till hur arbetet med att minska oljeanvändningen ikommunerna bör drivas vidare. En rapport härom bör lämnas till regeringensenast . Delegationen bör vidare bistå energikommitté medvissa av de uppgifter och en del av det utredningsarbete som statens energiverkskulle ha svarat för inom området el- och värmeförsörjning. Arbetet kan härvidstartas inom oljeersättningsdelegationen för att avslutas inom närdetta har inrättats. Delegationen bör genomföra en utvärdering av stödet tillåtgärder för att ersätta olja m. m. Vid utvärderingen bör redovisas vilkaeffekter som stödet från oljeersättningsfonden har fått för arbetet med attersätta olja och spara energi, särskilt . Åven mer långsiktigaeffekter av stödet bör anges översiktligt. Erfarenheterna av det regelsystemsom gäller för stödet bör bearbetas. Eventuella förslag till förändringar börredovisas. Förslag till behov av medel för verksamheten börredovisas. Resultatet av utvärderingen bör föreligga senast den 15 april 1983.Utvärderingen bör utföras i samråd rried delegationen (11980:08) för uppbyggnadav en oljeersättningsfond. Jag hemställer att regeringen utvidgaroljeersättningsdelegationens uppdrag i enUghet med vad jag nu har anfört. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns anslag E 1. på energiområdet: Förvaltningskostnader och E 2. på energiområdet: Utredningar m. m. och information. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till energisparkommittén (11974:05) Skr. Med stöd av regeringens bemyndigande den 25 oktober 1974tillkallade det statsråd som hade förordnande att föredra ärenden som rör energipolitiken sakkunniga att svara för planeringen och biträda vid genomförandet av en energisparkampanj /75. De sakkunniga, som antog namnet ' energisparkommittén, har genom tilläggsdirektiv den 18juni 1975 fått sitt uppdrag förlängt och utvidgat till all omfatta bl. a.samordning av och stöd lill myndigheternas information om energisparande vidsidan av egna informationsåtgärder. Kommittén har vidare i uppdrag att i samrådmed statens industriverk fortlöpande följa energikonsumtionens utveckling och,när det är motiverat, offentligt redovisa sina bedömningar. En annan uppgiftför energisparkommittén är att efter samråd med lämnaföreskrifter för statliga energispariedares arbete och att samordna rapporteringenangående energihushållningsarbetet inom de statliga myndigheterna. Kommitténs informationsarbete är inriktat på att utarbetainformationsmaterial om energihushållning och att stimulera bl. a. kommuner,organisationer och företag att verka för att allmänheten, företag m. fl.genomför energihushållande åtgärder. beslutade om riktlinjer för enomorganisation av myndigheternainom energiområdet (prop. 1980/81:90bil. 1, NU1980/81:60, rskr 1980/81:381). Enligt detta beslut skulle en central myndighet,statens energiverk, med uppgifter inom det energipolitiska området inrättas den1 . Verkets uppgifter skulle avse framför allt energitillförselområdetmen även övergripande och samordnande uppgifter inom energihushållningsområdet. skulle enligt riktlinjerna utgöra ensammanhållen statlig informationsfunktion inom energiområdet. En del avverksamheten skulle vara att samordna och stödja informationsinsatser vidmyndigheter som arbetar med energihushållningsfrågor. För att bistå verket medsamordning av bl. a. information skulle till verket knytas ettenergihushållningsråd. Rådet skulle bestå av företrädare för berördamyndigheter och vissa berörda organisationer. En stor del av den informationsverksamhet som harbedrivits av energisparkommittén skulle ingå i arbetsuppgifter.Grundprincipen för ansvarsfördelningen avseende den sektorinriktade informationeninom energihushållningsområdet skulle vara atl ansvaret åvilar de myndighetersom inom resp. energianvändningssektor arbetar med energihushållning. Avsiktenvar att energisparkommittén skulle upphöra när inrättades den 1juli 1982. I årets budgetproposition har regeringen lagt fram förslagom närmare riktlinjer för och organisation av statens energiverk (prop. 1981/82:100bil. 17 s. 78-96). har inle framfört några erinringar mot de delar avförslagen som rör informationen inom energihushållningsområdet. Skr.1982/83:103 beslutade (NU 1981/82:28,rskr 1981/82:246) att upphäva sitt Del II beslul om inrättandeav statens energiverk . Beslutet innebär att inrättandet av verket skjuts upp ettår. Med anledning härav vill jag anföra följande. bör fortsätta sitt arbete i huvudsakenligt gällande direktiv till dess att påbörjar sin verksamhet. Ansvaret för den sektorinriktade information inomenergianvändningsområdet som energisparkommittén har bedrivit bör emellertidfrån åvila de myndigheter som har sektoransvar inomenergianvändningsområdet. Till dessa hör , transportrådet ochstatens industriverk. bör därutöver fr. o. m. nämnda tidpunktsvara för den konsumentinriktade energitekniska provning som kommittén hittillshar bedrivit. Därmed kan verksamheten i denna del i allt väsentligt bedrivas pådet sätt som dessa myndigheter har planerat och förberett sig för.Energisparkommitténs uppgift att samordna och stödja berörda myndighetersenergiinformation får därmed större betydelse än f. n. En viktig uppgift inom energianvändningsområdet förenergiverket kommer alt bli att följa upp och ompröva det samladeenergihushåUnings-program som statsmakterna beslutade om (prop.1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Enligt riktlinjerna förprogrammet bör statsmakterna ompröva programmet omkring . Underlag föromprövningen skall utarbetas av statens energiverk. börförbereda och inleda arbetet härmed. Arbetet bör bedrivas i nära samarbete medde myndigheter som har uppgifter inom energihushållningsprogrammet och meddelegationen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintligbebyggelse. bör bedriva sitt arbete så att enöverföring av kommitténs uppgifter till underlättas. Mot bakgrund'av vad jag nu har anfört hemställer jag attregeringen fastställer energisparkommitténs uppdrag på det sätt som jag harangett i det föregående. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns arislag E 1. på energiområdet: Förvaltningskostnader och E 2. på energiområdet: Utredningar m. m. och information samtdenreservation som vid utgången av /82 kan finnas under anslagetA 3. Kommittéer m. m. och som avser medel som beräknats förenergisparkommittén. Regeringen ansluter sig till föredragändens övervägandenoch bifaller hans hemställan. (11981:04) Skr. 1982/83:103 för statensenergiverk m. fl. organ inom energiområdet '- 182:45 () 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken (bil.1 s. 329-358, 518-520) lade regeringen fram förslag till riktlinjer för enomorganisation av förvaltningsmyndigheter och vissa andra organ inomenergiområdet. Dessa riktlinjer innebar i korthet följande. En myndighet för framför allt energitillförselfrågor - ipropositionen kallad statens energiverk - skulle inrättas. Denna myndighetföreslogs få den dubbla uppgiften atl dels genomföra statsmakternas intentionerinom stora delar av energiområdet, dels fortlöpande lämna statsmakternaunderlag för energipolitiska ställningstaganden. Vid sidan härav föreslogs den nya organisationen omfattaytterligare två organ. Det ena skulle ha hand orh huvuddelen av den verksainhelsom f. n. bedrivs av delegationen (I 1980:08) för uppbyggnad av enoljeersättningsfond, dvs. att handlägga ärenden enligt förordningen(1980:1085) om stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. Detta organ kallasi det följande oljeersättningsfonden. Det andra organet, fortsättningsvisbenämnt energiforskningsnämnden, skulle ha hand om långsiktiga och övergripandeuppgifter vad gäller energiforskning. beslutade (NU 1980/81:60, rskr1980/81:381) att statens energiverk och energiforsknings-nämndenskulle inrättas . Regeringen bemyndigade det statsråd som hadeförordnande atl föredra ärenden som rör energipolitiken att, med litgångspunkti de riktlinjer för organisationen inom energiområdet som hade föreslagits iden nämnda propositionen, tillkalla en organisationskommitté med uppgift attlämna förslag till detaljutformningen av den nya organisationen (Dir 1981:23).Kommittén har antagit namnet organisationskommittén för statens energiverk m:fl. organ inom energiområdet (). har överlämnat anslagsframställningoch förslag till principorganisation för statens energiverk,oljeersättningsfonden' och energiforskningsnämnden. har också överlämnatförslag till detaljor-ganisation, till instruktioner samt tillgöromålsbeskrivningar för tjänster vid dessa organ. har därutöveröverlämnat rapporten (Ds I 1981:23) Lokalisering av energimyndigheterna. OKE:s förslag i organisationfrågan innebar bl. a. attoljeersättningsfonden skulle bli en myndighet och att en nära samverkan skulleske mellan och fonden. Regeringen följde i budgetpropositionen 1982 (prop.1981/82:100 bil. 17 s. 78-96, 104-110) OKE:s förslag i sistnämnda fråga.Regeringen föreslog sålunda att ,skulle godkänna alt en myndighet meduppgift att ha hand om stöd för atl ersätta olja, m. m. skulle inrättas den 1juli 1982. beslutade (NU 1981/82:28, rskr1981/82:246) att ändra tidpunkten för inrättandet av statens energiverk tillden . 1982/83:103 Vidarehemställde hos regeringen om förslag till organisation av Del II statens energiverk och oljeersättningsfonden enligt de riktlinjer som förordas i motion 1981/82:1609. Dessa riktlinjer innebärbl. a. att oljeersällningsfonden skall föras in i den centralaenergimyndigheten. Vid sin behandling av prop. 1981/82:151 om åtgärder motförsurningen uttalade jordbruksutskottet (JoU 1981/82:35) i fråga omadministrationen av det i propositionen föreslagna stödet till anordningar föratt minska svavelutsläppen vid eldningsanläggningar att utskottet utgår frånatt regeringen i samband med det av beställda organisationsförslagetäven tar upp frågan om hur detta stöd skall handläggas. När det gäller energiforskningsnämnden beslutade riksdagenden (NU 1981/82:30, rskr 1981/82:356) i enlighet med regeringensförslag i budgetpropositionen (prop. 1981/82:100, bil. 17 s. 190 ff). Detinnebär atl energiforskningsnämnden kommer att inrättas och påbörja sinverksamhet . Med anledning av beslul vill jag anföraföljande. beslut medför att större delen av den nyaorganisationen på energiområdet skall träda i kraft än vad somtidigare hade beslutats. Besluten innebär vidare all elt underlag skall tasfram som medger en omprövning av oljeersättningsfondens ställning. Jag förordaratt nu får i uppdrag att dels ta fram ett sådant underlag, dels i övrigtförbereda omorganisationen med utgångspunkten alt den nya organisationen skallpåbörja sin verksamhet . har som tidigare nämnts föreslagit alloljeersättningsfonden skall bli en myndighet. bör nu mot bakgrund avriksdagens beslut lämna förslag till hur oljeersättningsfonden kan föras in istatens energiverk. Utgångspunkten bör härvid vara de riktlinjer förorganisationen av statens energiverk som föreslogs i nämnda budgetproposition.OKE bör också redovisa hur handläggningen av det nämnda stödet till anordningarför att minska svavelutsläppen kan administreras samt vilka resurser som behövsför detta ändamål. Med utgångspunkt i organisationsförslaget bör senastden lägga fram anslagsframställning för /84avseende statens energiverk. Härvid bör även de budgetmässiga konsekvenserna aven organisation där oljeersättningsfonden utgör en egen myndighet redovisas. har inom ramen för sitt hittillsvarande arbetepåbörjat en verksamhet som syftar till att, i avvaktan på att slutligställning kan tas i lokaliseringsfrågan, flytta huvuddelen avenergimyndigheterna tillfälligt till i . Den flyttning somOKE har planerat bör genomföras för berörda organ. Riktpunkten bör vara attflyttningen skall ha ägt rum . Utöver vad jag nu har anfört bör till den 30 juni 1983fullgöra uppgifter i samband med förberedelserna för den nya organisationen.Tidigare givna direktiv bör härvid gälla i tillämpliga delar. Jag hemställer att regeringen utvidgarorganisationskommitténs uppdrag i enlighet med vad jag har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller Skr. 1982/83:103 hans hemställan. Tilläggsdirektiv till kapitalvinstkommittén (B 1979:05) Chefen för budgetdepartementet, statsrådet , anför. (B 1979:05) har ett omfattandeuppdrag (Dir. 1979:27 och Dir. 1980:10). a. skall kommittén göra en översynav stora delar av realisationsvinstbeskattningen. Kommittén skäll också utredaolika metoder för att lindra eller eliminera dubbelbeskattningen avaktiebolagens utdelade vinstmedel. Kommittén har behandlat vissa frågor med förtur. För någonmånad sedan överlämnades betänkandet (Ds B 1982:6) Reavinst på bostadsrätter.Tidigare har kommittén lagt fram betänkandet (DsB 1980:10) Stimulans avaktiesparandet. Del betänkandet innehöll förslag till provisoriska lättnader idubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Enligt direktiven återstår alltjämt ett omfattandeutredningsarbete inom två områden. Kommittén skall ompröva reglerna förbeskattning av aktievinster och vinster på vissa andra slag av värdepapper.Vidare skall kommittén belysa effekterna av olika slag av system med permanenialättnader i dubbelbeskattningen. En aktieägare kan få avkastning på sitt innehav i form avbåde utdelning och värdestegring. Beskattningen av utdelningar och aktievinsterkan således sägas ha etl sakligt samband. Det kan därför vara en fördel om helaproblematiken även fortsättningsvis ses över av samma kommitté. Mot detta slåratt de båda uppgifterna var för sig är så arbetskrävande all kommitténsvårligen kan behandla dem parallellt. Med hänsyn härtill och då det ärangeläget att statsmakterna så snart som möjUgl får ett underlag för beslut börkommittén befrias från en av sina uppgifter. Kommittén bör enligt min meningifortsättningen helt inrikta sig på realisationsvinstbeskattningen. Jag kommersenare atl föreslå regeringen att en särskild utredare tillkallas för altfortsätta arbetet med dubbelbeskattningsfrågorna. bör som jag nämnt inrikta sittarbete på översynen av aktievinstreglerna och reglerna om realisationsvinstbeskatt ning i övrigt av värdepapper, andelar o. d. För detta utredningsarbete bör de riktlinjer som drogs upp direktiv gälla. Det finns emellertid anledning att nu peka på ytterligare en fråga utöver de som angavs i dessa direktiv. :1982/83:103 ' Den fråga jag har i tankarna gällergränsdragningen mellan inkomster och Del 11 kapitalvinster, närmare bestämt vid värdestegring påobligationer och andra Enligt nuvarande lagstiftning och praxis ansesen sådan värdestegring normalt utgöra en kapitalvinst. Den beskattas såledesenligt realisationsvinstreglerna. I vissa fall har dock ändringar ikapitalvärdet på obligationer e. d. ansetts utgöra ränta och rättslägel ärsåledes något oklart. På en punkt har avsteg gjorts i lagstiftningen från nämnda huvudregeln om att förändringar i kapitalvärdet behandlas enligl realisa-tionsvinslreglerna.Efter beslut (SkU 1979/80:10, rskr 61, SFS 1979:1057) gällernämligen i fråga om s. k. bankcertifikat (särskilda obligationer med en löptidom högsl ) atl skillnaden mellan inköpspris och vad som erhålls vidavyttring eller inlösen alllid skall behandlas som ränla. En sådan lösning haransetts nödvändig för att bankcertifikaten över huvud taget skall kunna fyllasin avsedda funktion på penningmarknaden. Från vissa håll har man nu förespråkat ytterligare åtgärderför alt i vissa situationer behandla realiserade värdeförändringar som ränta.Med det stora upplåningsbehov som kan förutses på kapitalmarknaden underkommande år, är det, har man menat, ytterst angeläget att bredda denna och attintressera nya kategorier av placerare för att köpa även mer långfristigaobligationer.