prop · G60397 · 1982-12-31 00:00:00 — kommun anser alt åtgärder såsom anpassadesammanträdeslider, ordnad barntillsyn, ökad utbildning och bättre ekonomiskaförmåner etc. är i sig väsentliga men knappast av avgörande betydelse förverkligt intresse av att della i och påverka samhällsutvecklingen. Inom alla socio-ekonomiskagrupper finns skillnader i intresset av engagemang i det allmännasamhällsarbetet, ringa påverkal av andra faktorer än just tillfredsställelsenav att delin i samhällsarbetet. För den framtida rekryteringen av politikerbär skolan ett tungt ansvar. Det är anmärkningsvärt, med tanke på den storaandel av BNP som kommunerna svarar för. 1982/83:97 60 läroplan ger sä litet utrymme för kunskapsförmedling omhur kommunerna är organiserade och yilka uppgifter kommunerna har att utföra. Höörs kommun anser att allt fler har blivit medvetna om deökade svårigheterna och vänder därför politiken ryggen. Detta har lett tillvissa rekryteringsbesvär som hotar att förstärkas därest de allmännaförutsättningarna inte förbättras. kommun finner det angeläget att ytterligaremöjligheter skapas för bredast möjliga rekrytering till kommunala uppdrag. Detär tyvärr i vissa fall ännu så att det civila arbetet av olika skäl lägger olikahinder i vägen för kommunala förtroendeengagemang. a. att del är önskvärt altskillnader mellan olika yrkesgrupper beträffande möjligheterna atl ta pä siguppdrag så långt det är möjligl undanröjes. Som exempel nämns skogsarbetare ochandra yrkesgrupper samt pendlarna som kanske behöver disponera ett heltarbetspass för att komma lill sammanträden och således längre lid än sominrymmes i själva sammanträdestiden, för vilken arvode utgår. Regler förersättning, som tillgodoser dessa olika gruppers intresse, är alltså välmotiverade. kommun anser all den fundamentala orsaken lillrepresentativitets-förhållandena skall ses ur de olika partiernas ideologiskaperspektiv, vilken rekryteringsbas de svenska partierna har och därmed vilkensocial, ekonomisk och geografisk medlemsstruktur partierna har. medlemsrepresenlativitet i de politiska församlingarna beskriver tvåskilda demokratiska problem, varav kommillén inte närmare behandlar det . " tandsting anför bl. a. att detär samspelet mellan väljare och valda - medborgare och förtroendevalda - som ärstyrelseskickets tyngdpunkt. Det viktiga blir då att skapa förutsättningar fören avspegling mellan väljare och valda i meningen att del skall vara en äsiktsspeglingi första hand. Om väljarna inte är nöjda med sina förtroendevaldas sätt attrepresentera måste de alltså inom systemets ram äncira på representationenssammansättning. Mot den redovisade bakgrunden instämmer ikommitténs åsikter om förslag rörande förbättringar av förutsättningarna för enallsidig rekrytering. Särskilt stor blir risken för förtroendekriser undertider då de beslutande tvingas till hårda prioriteringar och även nedskärningar.Det är därför viktigt att lägga särskild tyngd vid att söka finna botemedel motden bristande representativiteten i dessa avseenden. En kvotering skulle sältadel representativa systemet delvis ur funktion. avvisar därförliksom kommittén tanken på en kvotering. a. attdet finns en konflikt inbyggd i den representativa demokratins princip somständigt riskerar att leda till besvärliga arbetsförhållanden för deförtroendevalda. Kraven på deras kompelens, kunskap och tid för inläsning ochförberedelser till de sammanträden där de fungerar som beslutsfattare,konkurrerar med den tid som krävs för förvärvsarbete, familjeliv osv. I takt med att Prop, 1982/83:97 61 kommunernas och landstingens ansvarstagande på viktigaområden ökar, tenderar denna konflikt att skärpas. Den nya kommunallagen och deförändringar av arbetsvillkor m. m. som följt av denna representerar enligtförbundet etl stort och betydelsefulll steg i riktning mot bättre ochmänskligare arbetsförhållanden för kommunalpolitikerna. 1.2.3 Instämmanden i kommilténs synpunkter på kvotering Hälften av de remissinslanser, som yttrat sig i fråga omde förtroendevaldas avspegling av väljarkåren, har instämt i kommitténsavvisande av kvotering som etl medel att påverka förtroendeuppdragensfördelning på olika grupper. I de flesta fall är ståndpunkten kombinerad medinstämmande i viklen av en allsidig rekrytering till uppdragen och att det ärpartiernas uppgift atl påverka rekryteringen. Följande remissinstanser harinstämt i denna del: , , . , , ,, Sundsvalts, Storutnans och kommuner samt Socialdemokraterna ochModerata samlingspartiet i , ,i (LO), . Umeåkommun, vars yttrande kan tjänstgöra som ett representativt exempel, anför försin del atl kommunen avvisar tanken på kvotering. Det är de politiskapartiernas frihet och ansvar att vid nomineringarna beakta förtroendeuppdragensfördelning på olika grupper. En allsidig rekrytering har ett värde i sigeftersom det är av yttersta vikt att de förtroendevalda är väl förtrogna med deolika villkor människor lever under . Därför måste ansträngningar görasför att underlätta rekrytering av småbarnsföräldrar, pensionärer, arbetare,studerande osv. så all dessa grupper rekryteras i större utsträckning än vadsom sker f. n. Men då måste även de förtroendevaldas arbetsvillkor anpassastill allmänna krav på rimliga arbetstider, möjlighet till fritidsaktiviteteroch kompensation för eventuellt inkomstbortfall. 1.2.4 Synpunkter på särskUda gruppers representation 14 remissinstanser har anfört synpunkter på särskildagruppers representation i kommunala och landstingskommunala förlroendemannaorgan.De grupper som därvid nämns är kvinnor (fem fall), privatanställda (tre fall),invandrare, småbarnsföräldrar, glesbygdens befolkning, arbetare och handikappade. (JämO) anför för sin del att kommittén har utgält ifrån all om förhållandenaför de nu verksamma politikerna förbättras så kommer det att medföraökade möjligheter att rekrytera ocksä dem Som nu avböjer politiska uppdrag.Enligt JämO:s uppfattning är delta inte tillräckligt. För t. ex. kvinnornatorde del härutöver behövas särskilda. Prop, 1982/83:97 62 riktade åtgärder för att undanröja de hinder somuppenbarligen föreligger för dem att delta j det politiska arbetet. JämOframhåller även atl kategorin kvinnor inte kan jämställas med andra svårrekryleradegrupper. Kvinnorna -utgör hälften av befolkningen i landet och ingår med minsthälften i grupperna ungdomar, småbarnsföräldrar, arbetare m. fl. I analys ochstatistik borde därför andelen kvinnor och män genomgående ha jämförts inom de olikagrupperna. JämO påpekar vidare alt kvinnornas möjlighet att delta i kommunal-och landstingspolitiken begränsas av den bristande jämställdheten inomfamiljerna och i arbetslivet och genom ell traditionsbundet synsätt inom depolitiska partierna. Att kvinnor som vill ställa upp också blir nominerade tillpolitiska uppdrag är partiernas ansvar. Del är också partiernas sak all se lillatt kvinnorna inle alltid kommer på suppleanlplals i sociala nämnder ochliknande organ utan också blir placerade på ordinarie plats och t. ex. ikommunstyrelser och fastighets- och byggnadsnämnd, där deras speciellakunskaper och erfarenhet bör bli av särskill intresse. Jämställdhetskommilténanför liknande synpunkter. anser att de politiskapartierna bör sälla upp klara mål för hur en jämnare könsfördelning skall nåsoch målmedvetet verka för detta. Det faktum att bl. a. kvinnor, lägutbildadeoch ungdomar är underrepresenterade i del kommunala arbetet är allvarligt avtvå skäl. För del första kan det ses som ett demokratiskt rättviseskäl atl allakategorier av människor skall kunna delta i samhällsarbetet. Ingen skall i ettdemokratiskt samhälle utestängas från politiskt arbete av ekonomiska,administrativa eller andra skäl. För del andra är det en viktig förutsättningför alt den representativa demokratin skall fungera att erfarenheter av olikaslag finns företrädda i de beslutande församlingarna och atl olika intressen ärrättvist representerade. I delta avseende är förhållandena fortfarandeotillfredsställande. beklagar att utredningen ejreellt behandlat "det andra könets" speciella svårigheter somförtroendevalda. Kvinnor får inte fortsätta att behandlas som en grupp blandandra grupper. Moderata samlingspartiet i , () och lar i sina yttrandenupp de privatan-ställdas underrepresentation. SAF anför att har inom näringslivet diskuterats önskvärdheten av fler privatanställdai de politiskt valda församlingarna. Samtidigl som denna diskussion pågått harde privatanställdas och förelagarnas andel bland förtroendeposterna blivit alltfärre. Mot den bakgrunden är del så myckel mer glädjande som kommitténuppmärksammar dagens snedfördelning samt föreslår åtgärder för atl underrepresenteradebefolknings- och yrkesgrupper skall kunna åtaga sig förtroendeuppdrag ikommuner och landsting. () anser alt en ökad andel invandrarei det politiska arbetet skulle tillföra detta nya kunskaper och erfarenheter,som invandraraspekter i olika frågor finge ökad bevakning. Prop, 1982/83:97 63 Invandrarna får en möjlighet att bidra till atl förankrainvandrarfrågorna där de hör hemma - i det lokala arbetet med skola,socialtjänst, sjukvård, fritid och kultur. konstaterar atl även ominvandrarnas representation ökade vid val ligger den fortfarande dockklart i underkant i förhållande lill dess andel av valmanskåren. Nomineringarnai vissa kommuner och landsting års val tyder pä en förändring inegativ riktning. Invandrarna besätter sällan platser i "tunga"nämnder. De återfinns ofta i invandrarnämnder eller på suppleanlplals i mindreinflytelserika styrelser. nämner flera orsaker till att invandrarna imindre antal återfinns i politiska församlingar; bl. a. vislelsetiden i Sverigeoch spridningen på många etniska grupper med starkt varierande erfarenheter avpolitiskt arbete; att invandrarna ofta tillhör socialgrupp III och har den typav arbete som är svårast atl förena med politiska uppdrag: skiftgång,tempoarbeten, servicearbeten på oregelbundna fider; atl invandrarna är underrepresenteradei de politiska partierna och inte har hunnit bli så aktiva att de kan komma ifråga för nominering; att invandrarna har mindre kännedom om det politiskaarbetet i och många avslår från att engagera sig därför alt de tänkeråtervända. En av orsakerna till etl minskande intresse för politisk verksamhetär enligt atl invandraren får bära flera bördor: täcka invandrarfrågor och eltfackområde, representera både ett politiskt parti och samtidigl verka för altinvandrarfrågor blir lösta enligt olika invandrargruppers önskemål och behov.Ansvaret för att invandrarna får goda förutsättningar att åla sig uppdrag ikommun och landsting åvilar de politiska partierna. Avgörande för ominvandrarna kan komma i fråga för politiska uppdrag är utan tvekan kunskapernai svenska språket och om svenska samhällsförhållanden. " En annan viktig åtgärd är enligt SIV:s mening atl fårätlen till ledighet för politiskt arbete fullständigt accepterad. Flerförtroendevalda genom inrättande av lokala organ kan också ge fler invandrarei politiskt arbete. anför att det är troligt att gemensammafaktorer ligger bakom grupperna yngre personers och småbarnsföräldrarsunderrepresentation. Småbarnsföräldrar är ofta yngre personer. Uppgiften somförtroendevald i kommunala organ är ofta kombinerad med uppdrag inompartiorganisationen eller i varje fall aktivitet där. Om kommunen underlättardeltagandet i kommunala sammanträden och småbarnsföräldrarna inte deltager ipartiarbetet, blir representationen i alla fall för låg. Kommiftén borde enligtkommunens mening utreda olika kategoriers förulsättningar för nominering. av slutsatserna synes bygga på statiska synsätt. Enligt Are kommim kan kraven på sammansättning av dekommunala organen vara svåra att uppfylla i en glesbygdskommun. Här gäller oftalänga restider från ytterområden till centralorten, där övervägande delen avsammanträden hålls. I avsaknad av ett heltäckande kommunikationsnät erfordrastill stor del privat bil. i (LO) anför att man inlegenomgående kan Prop, 1982/83:97 64 göra skillnad på t. ex. arbetare och ombudsmän. Många avde arbetare som engagerar sig fackligt och politiskt och gör elt gott jobb,kommer naturligen av, sina medlemmar och kamrater alt uppfattas som så godaföreträdare att man ber dem ta på sig jobbet som ombudsman i en folkrörelse.Det får inle ses som negativt. Självfallet är inånga av dessa, t. ex. i denfackliga ombudsmannakåren, fortfarande all betrakta som arbetare ochrepresentanter för dessa. ger siffrorna som visar arbetarnas andel avde förtroendevalda en felaktig bild av verkligheten, anser LO. LO menar atl deländå är en oroande tendens all sämre ställda grupper i samhället, just degrupper som har störst anledning att kräva samhällsförbättringar, är svagastrepresenterade bland de förtroendevalda i kommuner och landsting. () anför att orsaken till att rörelsehindradedeltar i förenings- eller det politiska livet i ringa omfattning får sökas ibl. a. brister i den fysiska miljön. Byggnader och kommunikationsmedel är intetillgängliga för dessa grupper. Men även den praktiska hjälp som kommunerna tillhandahållerär inle disponibel i former och lider som krävs för atl handikappade skallkunna vara politiskt aktiva. Det gäller bl. a. tillgången till färdtjänst,hemhjälp, ledsagarhjälp och inläsning på band av handlingar. Orsakerna till allde politiska partierna i så liten utsträckning för fram kandidater medhandikapp är av likartat slag. Enligt DHR är del inte tillräckligt med ett beslulom ersättning vid deltagande i kommunernas sammanträden och kurser. Servicenmåste också organiseras så att den står till förfogande för förtroendevalda medhandikapp under de förutsättningar som kommunala församlingar och politiskaorganisationer arbetar. DHR föreslår därför att kommunerna åläggs att läggasammanträden i lokaler, tillgängliga för rörelsehindrade och utrustade förhörselskadade samt- att formerna för landstingens och kommunernas service tillhandikappade som är aktiva inom intresseorganisationer och kommunalaförsamlingar blir föremål för överväganden inom handikappråden.Handikappförbundens centralkommitté anför liknande synpunkter. Några remissinstanser har framfört kritiska synpunkter. Enligl mening bör man inle såkategoriskt ulgå från att förbättrade förmåner av olika slag med någon form avautomatik leder lill den önskade mer allsidiga rekryteringen avförtroendevalda. och jämstålldhetskommUtén menar,som framgått av redovisningen ovan. att i de redovisningar som kommillén gjortborde en uppdelning på kvinnor och män ha skett i slörre utsträckning. anser attuppgifterna om kvinnorepresentation i kommuner och landsting borde hakompletterats med en studie omkring orsakerna till alt kvinnorepresentationenser ul som den gör. Prop, 1982/83:97 65 () har noterat atthandikappade över huvud taget inte nämns i utredningen. Detta trots alt handikappadeär starkt underrepresenterade i kommunala församlingar. HCK framhåller att deproblem som redovisades i remissvaret lill kommunalde-mokratiutredningen inleär lösta och har helt förbiselts i det aktuella betänkandet. 1,3 Förtroendeuppdragens antal och spridning Enligt kommitténs mening är del väsentiigl att så mångamänniskor som möjligl bereds tillfälle att delta i kommunernas ochlandstingskommunernas förvaltning. Ett sätt alt göra detta möjligt är atl ökaantalet uppdrag. En annan möjlighet är att sprida nu existerande uppdrag påflera händer. Kommittén har funnit att den rådande uppdragskoneenirafioneninte i sig mofiverar åtgärder för en ytterligare spridning av uppdragen. Detutpräglade mångsyssleriet inom kommunal- och landstingspolitiken förefallervara pä reträtt. Enligt kommilténs mening är det väsenlligl alt kommuneroch landstingskommuner strävar efter alt utöka antalet förtroendeuppdrag. Påden kommunala sidan kan detta med fördel ske genom inrättande av lokala organ. 1.3.1 Instämmanden i kommilténs synpunkter 14 remissinstanser har i sina svar ställt sig positivatill synpunkten att del är väsentiigl alt antalet förtroendeuppdrag utökas ochalt detta med fördel kan ske genom inrätiande av lokala organ. Socialdemokraterna iKarlstad och kommun instämmer allmänt i kommilténs synpunkter. Kammarkollegiet instämmer i kommitténs synpunkter ochanser att inrättandet av lokala organ kan skapa goda möjligheter att vidga denkommunala demokratin. I ett flertal ärenden om delning av kommuner under senareår har kollegiet varit negafivt till förslagen att dela kommuner. I stället harkollegiet pekat på de lagstadgade möjligheterna att inrätta kommundelsråd o. dyl.för atl lösa det kommunaldemokraliska problem som på många håll uppstått i ochmed kommunsammanläggningarna. Statskontoret understryker vikten av att kommuner prövarmöjligheten att enligl nu gällande lagstiftning inrätta lokala organ i syfteatt-verka för en utökning av antalet kommunala uppdrag. (JämO) instämmer i kommitténsförslag om en utökning av antalet lokala organ och av antalet ledamöter inämnder och styrelser. Detta bör också enligt JämO medföra att uppdragen iallmänhet blir mindre betungande och verkligen kan utföras på deltid/fritid. i finner dettillfredsställande att 5 1982/83. Prop,1982/83:97 66 beslutat alt på försök inrätta dels tredistriktsnämnder, dels tre kommundelsnämnder . Enligtstyrelsen är det intressant att notera atl uppgifter som ofta sprids imassmedia om mångsyssleriet hos förtroendemännen som slötande fråndemokratisynpunkt saknar väsentlig grund. understryker attbehovet av återhållsamhet med kommunala och landstingskommunala utgifter i ensvår ekonomisk situation inte är något skäl i sig atl vare sig avstå från elleratl inrätta nya hel- eller deltidsuppdrag eller att minska antaletförtroendevalda i allmänhet. kommun anför bl. a. alt en organisation med lokalaorgan i framför allt större och medelstora kommuner kan få betydelse för attfördjupa demokratin genom att fler människor då får möjligheter att påverka denkommunala verksamheten och då den verksamhet,/som de närmast är berörda av, kommun av storlek är dock behovel av lokala organ ytterstbegränsat. Ale kommun delar kommitténs uppfattning om att det ärväsentligt atl kommuner och landstingskommuner strävar efter alt utöka antaletförtroendeuppdrag. Denna princip har i Ale kommun omsatts i praktisk handlinggenom att beslut tagits om atl i kommunen inrätta fem stycken kommundelsnämnder. Åre kommun anför alt förslaget om en utökning av antaletuppdrag alternativt inrättande av lokala nämnder är i sig mycket positivt. Dockhar många kommuner, däribland Åre, ej ekonomiska möjligheter att ytterligareutöka verksamheten. Kommunen anser att en utvärdering av systemet med lokalanämnder, med redovisning av för- och nackdelar, bör ske innan flera kommunergår in i den verksamheten. kommun anser atl det för alt så många som möjligtskall beredas tillfälle alt della i den kommunala verksamheten är viktigt attöka antalet uppdrag även i en svår ekonomisk situation. Kommunen har ocksåstartat kommuntäckande försöksverksamhet med lokala organ. Att öka antaletförtroendemän genom att sprida nu existerande uppdrag på flera händer anserkommunen vara rnindre verkningsfullt. Kommunen instämmer i kommilténssynpunkter på mångsyssleriet. Atl heltidsengagerade förtroendevalda fyller sinarbetstid är inte liktydigt med mångsyssleri. anför atl en utökning avantalet uppdrag kan vara en åtgärd för atl vidga kretsen av förtroendevalda.Framför allt kan detta komma att gälla nya verksamheter inom . Detfinns emellertid en fara i att sprida uppdragen för dess egen skull. En sådanutveckling kan leda till alt överblicken förloras, någol som vore till stornackdel. tåns landsting instämmer i kommitténsförslag men poängterar att en ökning av antalet uppdrag samt en spridning avdessa inte kan ske i sådan omfattning att beslutsprocessen blir alltföromständlig och kravet på effektivitet eftersatts. Prop, 1982/83:97 67 delar kommitténs uppfattning all delär viktigt atl så många som möjligt aktivt deltar i det politiska arbetet.Utgångspunkten för bedömningen av antalet förtroendeuppdrag måste dock enligtförbundet liksom vara det enskilda behov av en smidig ochväl fungerande organisation där de förtroendevalda har rimliga möjligheter allfullgöra sina uppdrag som beslutsfattare och representanter för väljarna. i (LO) och Fredrika-Bremer-Förbundeianför allmänt positiva synpunkter på lokala organ som metod för vidgat förtroendemannainflytande. 1.3.2 Negativa eller skeptiska synpunkter 14 remissinslanser har anfört negativa eller skeptiskasynpunkter på vad kommittén anfört om en utökning av antalet förtroendeuppdrag m.m. anser atl KDK i det aktuella avsnittetmöjligen också borde haft med en reservation om att verksamhetens omfattningoch karaklär sätter en naturlig gräns för hur många förtroendevalda somlämpligen kan utses alt styra och förvalla densamma. Om önskemålen om flerförtroendeuppdrag drivs för långt kan del få negativa effekter påeffektiviteten i de aktuella verksamheterna. kommun anser alt en tänkbar väg till alt gemedborgarna större förståelse för kommunalpolitiken är att engagera flera i denkommunala besluts- och förvaltningsprocessen. Härigenom torde rnan dock barakunna vinna marginella förbättringar. Man bör hellre på olika sätt försöka ökamedborgarnas engagemang i fiera kommunala frågor. kommun har godaerfarenheter av alt utnyttja samhällsföreningar och andra intresseorganisationersom remissinstanser i frågor som berör deras verksamhetsområde. instämmer inle i kommitténs generellarekommendationer och uttalanden i denna del. Enligt kommunen får inte enökning av antalet förtroendeuppdrag bli ett självändamål. Kommunaldemokratiskaaspekter måste noggrant vägas mot administrativa, ekonomiska, arbelsmäs-siga m.fl. faktorer. Kommunen har funnit sig föranlåten alt avstå frånförsöksverksamhet med lokala organ trots de starka kommunaldemokratiskamotiveringarna för reformen. Emmabodakommun hävdar att fler politiker inte garanterar ökad kontaktyta medmedborgarna och därmed ökad demokrati. Om delta påstående skulle visas varafelaktigt tror inle kommunen på alt inrättande av lokala organ är den generellarätta lösningen. I varje fall inle i små och i de flesta fall medelstorakommuner. Mångsyssleriet bör enligt kommunen i sig inte nödvändigtvis fördömasur demokratisk synpunkt. Del avgörande är mångsysslarens egenskaper och därmedförmåga att hos väljarkåren och representantskapet vara lyhörd, förankra ochförmedla åtgärder och ställningstaganden etc. Prop, 1982/83:97 68 anser atl i en så pressad ekonomiskasituation, som många kommuner befinner sig, måste det vara mofiverat attförsöka hålla tillbaka ökningen av de administrativa kostnaderna även för deförtroendevalda. kommun delar kommitténs uppfattning men anser atlinrättande av lokala organ i de mindre kommunerna ej har någon störrefunktion. Kontakterna mellan de förtroendevalda och invånarna i de mindre kommunernaär välulbyggd. kommim anser att en ökning av antaletförtroendevalda aldrig får vara ett mål i sig. Den som innehar elt kommunaltförtroendeuppdrag måste känna på sig att han eller hon har ell meningsfulltuppdrag. Därför kan man heller inte godkänna kommilténs resonemang i dettaavsnitt som tycks bygga på att lokala organ skall kunna vara "bas förrekrytering av sådana grupper som f. n. är underrepresenterade". Dentanken leder i sin konsekvens till att man har kommunalpolitiska "B-lag". kommim anser mot bakgrund av lokala förhållanden atlfrågan om den kommunala demokratin har ett långt mer seriöst djup och innehållän antalet förtroendeuppdrag. Spridningen av uppdrag, den förlroendevaldessociala kontakter och möjligheter atl fullgöra sitt uppdrag har sannoliktstörre betydelse för förhållandet mellan väljare och valda. Vid bedömningen avantalet förtroendeuppdrag bör f. ö. vägas in den totala tid, del totala anlaluppdrag den förtroendevalde disponerar i folkrörelser, föreningsliv och samhälle. Enligt Grumskommun bör kommitténs förslag om utökat antal ledamöter absolut integenomföras. Nya organ bör man lokalt instifta bara där man själva finner detnödvändigt.