prop · G603135 · 1982-12-31 00:00:00 — Man för också in i lagen föreskrifter om priorileringssystem.Det kan enligt styrelsens mening ifrågasättas om inte vissa av de avutredningen föreslagna ändringarna kan undvaras eftersom landshypoteksinstitutionenliksom andra kredUinstitul fär fömtsättas följa föreskrifter och riktlinjer somutfärdas i vederbörlig ordning av eller annan myndighet. Del avutredningen använda uttrycket "lånerätt" synes också missvisande ochonödigt såvitt gäller reguljär kreditgivning. Utredningenhar endast kortfattat behandlat hur de jordbrukspolifiska riktlinjerna skallpåverka kreditgivningen och prioriteringssyslemet. RRV har i samband med enförvaltningsrevision av lanlbmksverkets insatser för lantbmkets rationaliseringpekat på behovet av att konkrefisera dessa riktUnjer. I sin revisionsrapport(RRV dnr 1980:681) föreslår RRV bl. a. att lantbruksslyrelsen med jämna mellanmmskall göra en bedömning av hur de statliga insatserna bör användas för attfrämja en önskvärd utveckling inom näringen. En sådan systematiserad bedömningbör enligt RRVs uppfattning vara värdefull även som gmnd för det avutredningen föreslagna informationsutbytet i lantbmksstyrelsens . Utredningenuppehåller sig främst vid hur prioriteringssyslemet och kreditgivningen skall tUlgodosede enskUda jordbmksföretagens behov. Den jordbmkspoliliska gmndsyn som präglarde statliga rikfiinjema och på vilken även kreditgivningen fömtsätts baseradinnefattar emellertid även bedömningar av hur näringen i slort bör utvecklas, tex att den har en viktig regionalpolitisk roll, att man bör eftersträva balansmellan produkfion och konsumtion inom landet och atl överkapacitet bör inriktaspå spannmålsproduktion. RRV ifrågasätter om det nämnda informationsutbytet i låne- Prop.1982/83:135 59 garanfinämndenoch den föreslagna årliga informationen frän statens jordbmksnämnd om olika produkfionsgrenarsmarknadsfömtsättningar är tillräckliga för att påverka prioriteringarna och kreditgivningeni dessa avseenden. Enligt RRVs mening bör även dessa mål beaktas tex vid hypoteksbankensfördelning av medel mellan föreningarna. 4 Samrådsorgan samt utökad analys och information Deremissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker att lantbmksstyrelsens s.k.lånegarantinämnd utnyttjas som samrådsorgan mellan myndigheter, jord- ochskogsnäringarna samt kreditmarknadsorganisationerna. Man tillslyrker också altnämnden utökas med representanter för LRF och Trädgårdsnäringens riksförbund.Riksbanksfullmäktige menar för sin del alt etl samrådsorgan inle behövs för delfall att del s. k. obligationsmonopolet skuUe upphävas. RRV ifrågasätter omett samrådsorgan ensamt är fillräckligt för att påverka atl prioriteringar och kreditgivningsker i linje med de jordbmkspoliliska målen. Utredningensförslag alt utöka stafistiska centralbyråns deklarationsundersökning förjordbrukare till att omfatta även jordbmkets skuldslmktur tUlstyrks avremissinstanserna. Lantbmksstyrelsenär positivt inställd till atl styrelsen föreslås utarbeta information kringfinansieringsformer och finanseringsalternativ. Det finns heller intenågon erinran från remissinstanserna mol att statens jordbruksnämnd årligenpresenterar en bedömning av marknadsförutsättningarna för olikaproduktionsgrenar. Nägon ny resursinsats säger sig jordbmksnämnden dock intekunna sälta in f. n. för detta ändamål. Utredningenföreslår en vidgad analysverksamhet i fråga om skuld-stmkturen samt kapital-och kreditbehovet inom jordbruket samt en förstärkning av formerna för samrådi finansieringsfrågor mellan lantbmksstyrelsen, kreditorganen och jordbmkets organisalioner. Medden förbättrade planering som dessa förslag syftar till bör jordbmketsfinansieringsbehov kunna lösas med mindre tidsutdräkt och i former som bättreansluter fill de enskUda behoven. Inspektionen har från synpunkter som inspekfionenfrämst har alt anlägga inte något att erinra mot nämnda förslag, vilka fömtsältsej medföra kostnadsökningar, liksom ej heller mot den prioriteringsordning somförordas inom landshypoteksinsli-tutionen när det gäller tillgodoseendet av oUkakreditbehov. Bankinspekfionen tolkar förslaget så atl hypoteksinstitufioneninte längre skall bestämma prioritet efter den ordning i vilken lånesökandeanmält sig utan individuellt pröva lånebehovet i varje särskilt fall. 1982/83:135 60 nensledning på så säll fär slöd i sina strävanden atl ändra principerna för kreditgivningi angiven riktning hälsar inspektionen med tillfredsställelse. Blandålgärdsförslagen ingår ocksä utökad analys av ifrågavarande problem samtutökad information. Utredningen föreslär atl den s.k. deklarationsundersökningenvissa är även bör omfatta en analys av jordbrukets skuldstruktur samt attlantbruksstyrelsen följer utvecklingen av jordbmkets kapital- och kreditbehovoch utför erforderliga analyser. För samråd mellan lantbruksstyrelsen ochkreditmarknaden finns den s. k. lånegarantinämnden som bör utökas medrepresentanter för och Trädgårdsnäringens Riksförbundför atl göra även näringarna företrädda. Beträffandeinformationen föreslås att lantbruksstyrelsen skall utarbeta eninformationsskrift om jordbrukets och trädgårdsnäringens finansiering samt attstatens jordbruksnämnd åriigen skall presentera en bedömning av marknadsförutsättningarnaför olika produktionsgrenar. Lantbmksstyrelsenhar ingen erinran mot de framlagda förslagen. Beträffande föreslagen analysvia deklarationsundersökningen synes dock viss reservation behöva göras vadgäller lantbruksnämndernas medverkan, vilket framgår av bUagt yttrande från lanlbmksnämndeni . Även vad gäller lantbmksstyrelsens insatser påföreslagna områden innebär vidtagna personalinskränkningar vissa begränsningar. Skogsstyrelsenbiträder utredningens förslag beträffande en utvidgning avdeklarationsundersökningen vissa år och förslaget om ökade insatser från lantbmksstyrelsenför att följa de arealbundna näringarnas kapital-och kreditbehov samt förslagetom utökat samråd i lånegaranfinämnden. Iutredningen diskuteras organisatoriska former för analys av jordbmketsfinansieringsfrågor med syftet att främja jordbmkets kreditförsörjning. Samrådskall ske mellan företrädare för jordbruks- pch trädgårdsnäringen,kreditmarknaden och lantbruksstyrelsen. , utökadmed representanter för och , skall utgöra den centrala instansen i detta samråd. Förordatsamrådsorgan har stora likheter med det organ som handhar frågor rörande denprioriterade bostadsfinansieringen - delegationen för bostadsfinansiering.Anledningen till att denna kontinuerligt arbetande Prop.1982/83:135 61 delegationtiUsaltes och elt komplicerat styrsystem för bostadsfinansieringen infördes varatt finansieringen av det av fastställda, kraftigtsubventionerade bostadsbyggandet skulle säkras. Situationen är inle densammaför jordbmkel. Sä länge jordbrukels investeringar inte regleras av staten ochkommunerna på samma sätt som sker i fråga otii bostadsbyggandet är det intemöjligt att ha etl styrsystem för jordbmkets finansiering som liknar det som nufinns för bostadsfinansieringen och nägon anledning att införa en reglering avjordbrukets investeringar av samma slag som finns för bosladsinvesteringarnaföreligger inte. Omnuvarande alltför snäva former för jordbmkets långfristiga finansiering bibehåUs,skulle ifrågavarande samrådsorgan likväl kunna få en uppgift. Den skulle kunnabli en utrednings- och påtryckningsgmpp för fortgående ingripanden ijordbrukels finansieringsfrågor. I det följande skall emellertid visas atlnuvarande snäva former för jordbrukets långfristiga finansiering mäste ändras.Denna finansiering mäste fä en bredare bas, både institufioneUt och i fråga omtillgång tUl olika marknader. Den kan inte vara knuten till en enda insfitufionmed den prioriterade obligafionsmarknaden som enda finansieringskälla, om denskall kunna fungera liUfredsslällande. Fär jordbmkel denna bredare bas för sinfinansiering bortfaller behovet av ifrågavarande organ. Utredningenhar gjort en förtjänstfull kartläggning av kreditförhållandena inom lantbmketoch trots avsaknaden av relevant statistik lyckats ge en god bild avskuldsättningen inom lantbruksnäringen och omfattningen av krediterna hos olikakreditgivare. Fortfarandekvarstår emellertid fiera frågetecken och oklarheter, men dessa är inte såstora att de enligt vår mening påverkar analysen av problemen inom jordbmketskapitalförsörjning. Detbör bli en uppgift för det samrådsorgan, som utredningen föreslår, atl medverkatill att ta fram etl riktigt statistiskt underlag angående kreditgivningen tiUde enskilda lantbrukarna. Sparbanksföreningentillstyrker utredningens förslag om att komplettera garanfilånenämnden inomLantbruksstyrelsen med deUagande från LRF och TRF. 4.6Sveriges föreningsbankers förbund (SFF) Förbundetvill kommentera utredningens beräkningar av behovet av långfristigt kapital i jordbmkel.Förbundet är väl medvetet om att det är mycket svårt att få säkert siaiistiskiunderlag för sådana beräkningar. Här, liksom i andra sektorer av näringsUvetoch på kapitalmarknaden, kan man 1982/83:135 62 intelångt i förväg fastställa investeringsbehoven. Den bästa mätaren på behovet ärdärför ansökningarna lill hypoteket. Dessa uppgår till nägot mellan 1,5-2Mdr . Förbundet vill därför föreslå atl detta bildar utgångspunkt förSveriges Allmänna Hypoteksbanks emissionsrält. SFF vill avslutningsvis påpeka atlelt grundproblem som utredningen inle behandlat helt i enlighel meddirektiven är lantbrukets inkomstsida. Sambandet mellan denna ochbetalningsförmågan för kapitalkostnader har följaktligen inle alls beaktats.På torde ett sådant beaktande om möjligheterna att öka lantbruketsinkomster vara helt nödvändigt om opriorileral kapUal skall dominera ifinansieringen av det svenska lantbruket. Utredningenföreslår atl ärligen skall presentera en bedömning avmarknadsförutsättningarna för olika produktionsgrenar. Marknadsutsikterna skaUutgöra underlag för bedömningen av olika investeringsallernativ. LRF har ingeninvändning mot atl kreditgivarna fär tUlgång fill etl sådant underlag. Varjeläneansökan motsvaras av elt kapitalbehov som när det gäller investeringar ävensammanhänger med ett enskilt lantbruksförelags långsiktiga utveckUng. , vUken av utredningen föreslås utökad medrepresentant från och ,kan övergripande frågor som har betydelse för investeringsakfiviteten inom lantbmketoch trädgårdsnäringen behandlas. För all begränsa fillfälliga överskott har vidjordbmkets prisförhandlingar överenskommits om produktionsbegränsade styrmedel. Enförsvårande omständighet för utredningen har varit tUlgången på statistisktunderlag. Utredningen föreslår mot bakgrund av dessa erfarenheter atldeklarationsundersökningarna vissa år skall omfatta lantbrukets skuldstruktur.LRF finner att sådana undersökningar kan ha ett stort värde för att följa lantbmketsutveckling och som ett underlag för att vid behov vidtaga åtgärder för altförbättra kapitalförsörjningen. LRFtUlstyrker utredningens förslag att lantbmksstyrelsen inom ramen för rådgivningsverksamhetenutarbetar en informationsskrift om jordbruket och trädgårdsnäringensfinansiering. Denna skrift bör inte enbart innehålla en redogörelse omlångivarna och deras villkor utan ocksä belysa de ekonomiska sammanhangen viden företagsuppbyggnad. bör också belysa möjligheterna tUlen mer successiv företagsuppbyggnad och andra åtgärder för att minska denenskilda lantbmkarens risktagande. LRF fömtsätter att berörda organisationerfår möjlighet alt medverkavid informationsskriftens utformning. Prop.1982/83:135 63 Utredningenhar föreslagit alt man i fortsättningen skall analysera jordbrukets ochträdgårdsnäringens skuldslmktur med vissa intervaller. För att konfinuerliglfölja näringarnas kreditbehov i den s. k. lånegaranfinämnden kommer denna attutökas med representanter för LRF och TRF. TRF är posifiv tiU detta förslag menviU också betona vikten av alt samråd sker med näringens representanter vidöverläggningar meUan hypoteksföreningarna och lantbmksnämndema på länsnivå. TRFtillstyrker också utredningens förslag om atl en informationsskrift utarbetasav lantbruksstyrelsen. Utredningenhar endast kortfattat behandlat hur de jordbmkspolifiska rikfiinjerna skaUpåverka kreditgivningen och prioriteringssystemet. RRV har i samband med enförvaltningsrevision av lanlbmksverkets insatser för lantbmkets rationaliseringpekat på behovet av att konkretisera dessa rikfiinjer. I sin revisionsrapport(RRV dnr 1980:681) föreslär RRV bl. a. att lantbmksstyrelsen med jämna mellanmmskall göra en bedömning av hur de statliga insatserna bör användas för altfrämja en önskvärd utveckling inom näringen. En sådan systematiserad bedömningbör enligt RRVs uppfattning vara värdefull även som gmnd för det avutredningen föreslagna informationsutbytet i lantbruksstyrelsens . Utredningenuppehåller sig främst vid hur prioriteringssyslemet och kreditgivningen skaU tUlgodosede enskilda jordbruksföretagens behov. Den jordbrukspolifiska gmndsyn sompräglar de statliga rikfiinjerna och på vilken även kreditgivningen fömtsättsbaserad innefattar emellertid även bedömningar av hur näringen i stort börutvecklas, t. ex. att den har en vikfig regionalpoUfisk roll, att man böreftersträva balans mellan produktion och konsumtion inom landet och attöverkapacitet bör inriktas på spannmålsproduktion. RRV ifrågasätter om detnämnda informationsutbytet i lånegarantinämnden och den föreslagna årligainformationen från statens jordbmksnämnd om olika produktionsgrenars marknadsfömtsättningarär tUlräckliga för att påverka prioriteringarna och kreditgivningen i dessaavseenden. Enligt RRVs mening bör även dessa mål beaktas t. ex. vid hypoteksbankensfördelning av medel mellan föreningarna. /.Analys av jordbrukarnas skuldsättning Ianslutning tiU de prisöverläggningar som jordbruksnämnden varje halvår för medkonsumentdelegationen och Lantbmkarnas förhandlingsdelega- 1982/83:135 64 tionanvänds slatistik över jordbrukarnas skuldsättning för olika ändamål. I den s.k.normkalkylen som omfattar jordbrukssektorns intäkter och kostnader användsuppgifter om jordbrukets räntekostnader som erhålls frän SCBs deklaralionsundersökning.I del index vars utfall ligger till grund för koslnadskompensationen till jordbmkel(produktionsmedelspris-index, PM-index) används uppgifter om läneskuldemasfördelning på olika kategorier av lån. För varje lånekalegori hämtas uppgifterin om låneräntans storlek. Stafistik rörande jordbrukets skuldsättning användsav jordbmksnämnden också i andra sammanhang som t. ex. tiUfäUiga utredningar ochanalyser. Jordbruksnämndenär medveten om alt brister föreligger i statistiken över jordbmkets skuldslmkturoch anser det värdefullt om statistiken i detta avseende förbättras. Nämden ärdärför positiv tiU utredningens förslag om att deklaralionsundersökningenvissa är även omfattar en analys av jordbrukets skuldslmktur. Vidprisöverläggningarna presenterar jordbruksnämnden varje halvår marknadsöversikterför jordbrukets olika produktionsgrenar. Detta kan delvis utgöra det underlagsom utredningen föreslår att jordbmksnämnden skall presentera som enbedömning av marknadsförutsättningar i olika produkfionsgrenar. Nämnden harintet alt invända mot alt detta material sprids lill en bredare krets avanvändare. Jordbruksnämndensmarknadsöversikter belyser främst den historiska utvecklingen med en utblickför . Mer långsiktiga marknadsbedömningar är svårare att göramed hänsyn till rådande förhållanden inom jordbruket både intemationellt ochinom landet. Såväl den internationella utvecklingen som den inom Sverigepåverkar marknadsförhållandena. För bedömningar av den internationellautvecklingen använder jordbruksnämnden de analyser som görs inom oUka inlernalionellaorgan. Inom är avsättningen av jordbruksprodukter relativt stabilt. Denpåverkas dock givelvis av statsmakternas beslut och den allmänna ekonomiskautvecklingen. Nämndenkan inte helt överblicka vilken utformning och omfattning detönskade informationsmaterialet kan komma att få eller i vad mån detta arbetekommer att ligga utanför nämndens nuvarande arbetsområde. Någon nyresursinsats för störte arbeten kan emellertid nämnden ej nu avdela, särskiUmot bakgrund av de sparmål som de statliga verken nu avkrävs. Prop.1982/83:135 65 Deflesta av remissinstanserna anser att obligationsmonopolet bör avskaffas. Hypoteksbankenoch föreningsbankers förbund anser dock att del bör bibehållas.Sålunda kan det t. ex. enligt RRVs uppfattning vara motiverat att närmare prövafrågan om hypoteksbankens obligationsmonopol med syfte att begränsaregleringen av kreditmarknaden till vad som är ändamålsenligt. är det naturligt att basen för jordbmkets kapitalförsörjningbreddas genom ökat utnyttjande av bankerna och mellanhandsin-sfiluten.Inspektionen delar den uppfattningen och konstaterar alt den nämnda basenbreddas ytterligare genom Sparbankernas Jordbmkskredit-aktiebolag som kommeratt inrättas pä gmnd av fattat regeringsbeslut. Det bör här noterasatt det ifrågavarande kreditaktiebolaget inte skall finansiera sin utlåningtill jordbmkare med obligationsupplåning. Skogsstyrelsenanser atl det dessutom bör övervägas ytterligare om hypoteksbankensmonopolställning när det gäller obligationsupplåning för kreditgivning motsäkerhet i jordegendom bör bestå. Ett avskaffande av ensamrätten bör kunna ledatill ett bredare engagemang i jordbmkets finansieringsfrågor. Jordbruketskreditbehov är mycket diversifierat. Del innefattar allt från kortarörelsekrediter fill långfristiga investeringslån, och till detta kommerfinansiering av fastighetsöverlåtelse. Sammantaget är det fråga om enomfattande, variafionsrik kreditgivning. Hypoteksrörelsen har svårt atl ensam tUlgodosedenna. Enligtfullmäktiges mening bör lösningen på problemet om jordbrukets långfristigafinansiering inte sökas i en kraftig utökning av hypoteksbankens emissioner avprioriterade obligationer, inte ens i en ensartad expansion av hypoteksbankenstotala kreditanskaffning. En kreditmarknad bör inte vara ordnad så att enlåntagare inom en näring är hänvisad till endast ett långivande sitt behov av längre kredit. Det bör aUmänt vara så att en låntagare skallha mer än ett institut att välja på. Får han avslag på sin låneansökan i ettinstitut skall han kunna gå till etl annat med samma utlåningsmöjligheter ochdär få sitt låneärende prövat. Enligtfullmäktiges mening är det ytterligt betydelsefullt för jordbmkets 5 1982183. 1982/83:135 66 delatt få tiU stånd en ordning som den här skisserade. För att åstadkomma ettsådant bredare kreditutbud på lika villkor för jordbmkel måste hypoteksbankensensamrätt tUl obligalionsutgivning mot säkerhet i jordbruks fastighetavskaffas. Lika angelägel som det var i en gängen tid att bilda ettspecifikt finansiering, lika angeläget är det i dagatt ge utrymme för flera långivare som kan ge jordbmkel långa och medeUångakrediter. Skälhar här anförts för avskaffandet av obligationsmonopolet. Sådana har ocksåanförts 1 en reservation tiU utredningen, i vilka fullmäkfige instämmer. FuUmäktigeviU dock slå fast atl även om obligafionsmonopo-let avskaffas skaU alltjämtAllmänna hypoteksbanken behålla ensamrätten att ge ut prioriteradeobligationer. Detta är nödvändigt om man skall få en noggrannare prövning avlåneansökningarna efter de strängare kriterier som angetts böra gälla förerhållandet av prioriterade lån. Vad som bör ske är att utökafinansieringskällorna. Detär nära nog överflödigt atl ge beskrivningar pä ökningen av det statligalånebehovet; dess enorma tillväxl är allmänt känd. Detta lånebehov ställerstora krav på prioriteringssystemet. Det prioriterade bostadsbyggandetskreditefterfrågan växer långsammare men är alltjämt stor. De prioriteradekrediterna till jordbmkel har ökat snabbt . Prioriteringssystemethar totalt fått en belastning som är störte än det kan bära utan ogynnsammaeffekter. Hypoteksbankensupplåning sker genom obligalionsutgivning. Banken har ända sedan den bUdades år1861 ensamrätt att mot obligafioner låna upp medel för ufiåning mot säkerhet ijordbruksegendom. Denna ensamrätt innebär starka begränsningar i andra hypoteks-och mellanhandsinstituts möjligheter alt medverka i jordbmkets finansiering. Utredningenhar prövat frågan om ensamrätten och funnit, att det numera inte finns någraprincipiella skäl för denna. Enligt utredningen finns det dock i dagslägetendast begränsade fördelar med alt flera institut bygger upp en verksamhet sammanfaUandemed landshypoteksorganisationen. Mol denna uppfattning har en av ledamöterna,, reserverat sig. Han anser att ensamrätten bör avskaffas. Dels bördet fordras starka skäl för att upprätthålla en monopolställning av delta slagoch utredningen har ej funnit att sådana skäl finns. Dels framhåller atlensamrätten - i motsats tiU vad utredningens majoritet enligt honom tycks tro -kan hindra den önskvärda utvecklingen mol att andra kreditinslitut engagerar sigmer i jordbrukets finansiering. Bankföreningendelar reservantens syn i denna fråga. Utredningen har konstaterat, alt jordbmkelhar koncentrerat sin krediteflerfrågan till hypoteksföreningarna ochföreningsbankerna, trots att åtskilliga jordbmksföre- Prop.1982/83:135 67 taghar en sådan storlek och produktionsinriktning att de borde ha möjlighet attfinansiera sina investeringar också i mer förelagsinriklade insfitut. Bankföreningenfinner det angeläget, av de skäl som reservanten anför, att hypoteksbankensmonopolställning upphör och att av bankema ägda fastighetsfinansierade insfitutges rätt till obligationsupplåning för utlåning mot säkerhet i jordbmksfastigheter. Detsvåraste problemet utgör bristen på långfristigt kapital och förekomsten av enkö för hypotekslån. Problemen med den långfristiga kapitalförsörjningen kaninte enbart hänföras till att emissionsutrymmet för lant-bmksobligationer varitotillräckligt. Detberor enligl vår mening ocksä på bristande konkurrens pä denna sektor.Förekomsten av köer och brist på långfristiga krediter borde ha lett till atttillgängliga resurser prioriterades för ändamål på det sätt utredningen nuföreslår och att utveckUngen inom hypoteksorganisationen hade gått mot en meraflexibel kreditgivning. Ensädan utveckling har inte skett pä egel initiativ inom hypoteksorganisationenutan föresläs nu av utredningen, vilket vi anser vara posUivt. De påtalademissförhållandena kunde emellertid ha undvikits genom en effektiv konkurrensmellan flera olika kreditinstitut, sä som förhållandet är på bostads-, kommun-och energisektorema. Föratl förhindra en fortsatt negafiv utveckling av lantbrukels kapitalmarknad börstatsmakterna ta inifiafiv för alt åstadkomma en fullständig konkurrens ochSparbanksföreningen vill därför instämma i den reservation, som avgetts avRiksbankens representant . Utredningenhar på elt förtjänstfullt sätt kartlagt jordbrukets kapitalstruktur ochkapitalbehov. Förhållandel med en lång kö och en ökande skuldsättning hosleverantörer och andra kreditgivare utanför den reguljära kreditmarknadenanser vi är ett resultat av den monopolsituation som råder för den långfrisfigakreditgivningen. Enökad konkurtens på denna marknad skulle ge produktutveckling och bättrehushållning med knappa resurser samt, inte minst viktigt, att låntagaren ges möjUghelatl få sin ansökan prövad av fler kreditgivare. SparbankernasInleckningsaktiebolag ansluter sig till och vill understryka de synpunkter somframgår av Svenska Sparbanksföreningens yttrande. 1982/83:135 68 Utredningenföreslär inte att SAHs obligationsmonopol avskaffas men konstaterar samlidigt,att det egenfiigen saknas skäl atl bibehålla det. Förbundet anser attutredningens förslag att inte förändra obligationsmonopolet är välmotiverat. SAHsensamrätt att emittera obligationer mot säkerhet i jordbruksfastigheter harvarit av stort värde för lantbruket. Hypoteksföreningarna har lyckatsadministrera verksamheten fill en mycket låg kostnad. Förbundet kan inte finnaatl det ur administrafiv synpunkt skulle vara effektivare att ensamrättenupphävdes. Marknaden är dessutom alltför begränsad för att det skall vara mofiveratatl sprida emissionstillstånden lill flera. Inga påvisbara fördelar finns iatt dela upp detta.