prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — när syslemel införs. De totala kostnader somunder en krigsmånad belastar försvarsanslagen uppgår fill drygt 6000 milj. kr.Ersättningar lill personal i försvarsmakten uppgår fill ca 4600 milj. kr.enligt utredningens förslag. gällande ersättningssystem ger en kostnad påca 4800 milj, kr. Slörre delen av ersättningarna är skattepliktig inkomst. Netlobelaslningenpå statsbudgeten blir således mindre. I kapitel 8 pekar utredningenavslutningsvis på möjUgheten all tillämpa föreslaget krigsersätlningssysteminom andra delar av totalförsvaret. Som exempel anges hälso- och sjukvården,polisväsendet och civila krigsor-ganiserade myndigheter. Prop.1982/83:115 88 Sammanställning av remissyttrandena över värnpliktsförmånsutredningensbetänkande (Ds Fö 1982:1) Ersättningar till personal i krigsorganisationen Efterremiss har yttranden över betänkandet aVgells av överbefälhavaren, chefen förmarinen, försvarets civilförvaltning, värnpliktsverkel, ,, , postverket, riksrevisionsverkel, ,, statens löne- och pensionsverk, överstyrelsen för ekonomiskiförsvar, , ,kammarrätten i , länsstyrelserna i Slockholms, och Norrbottenslän, civilbefälhavaren i Nedre civilområde, hemvärnels cenirala förtroendenämnd,siatens järnvägar, . Svenska Blå Stjärnan, , , föreningenSvenska röda korset. , landstingsförbundet,. Centralorganisationen /SR,i , och värnpliktiga arbetsgmppen. Överbefälhavaren harberett ärendet även för chefen för armén och för chefen för flygvapnet.Överbefälhavaren har bifogat yttrande från riks-hemvärnschefen. Försäkringskasseförbundelhar bifogat inkomna yttranden från de allmänna försäkringskassorna. I följande sammanställningåterges yttrandena i redigerat skick. För överskådlighetens skuU redovisas deunder olika avsnitt som motsvarar propositionens allmänna motivering (punkt2.2). Överbefälhavaren(); ÖBbiträder i princip de förslag och synpunkter som anförts. 1 valet mellan en lågersättning tUl i krig tjänstgörande personal kopplat lill omfattande moratorium- med de negativa följder som utredaren påpekat atl detta innebär och enhögre ersättning, som bygger på inkomstbortfalls-principen och följaktligenmöjliggör för den inkallade och dennes familj atl fullgöra sina ekonomiska ålagandenm. m. är del rikligt alt välja inkomsl-bortfallsprincipen. Därmed skapas även slörreförutsättningar för alt samhällsekonomin i övrigt skall ha vissa möjligheter atlfungera. Del föreslagna krigsavlöningssystemetfär också anses som relativt rättvist saml har även fördelen alt det förhuvudparten av de berörda nära Prop.1982/83:115 89 anknyterliU del redan invanda syslemel för ersättning under repetilionsulbildning.Vidare framstår det föreslagna systemet för utbetalning som möjUgt all fungeraäven under pressade och besvärliga lägen. Förslagel om en övre gränssammanfallande med den nu gällande för sjukpenning biträds. Såsom utredarenpåpekar bör minimibeloppet däremot justeras. Detta bör ligga över den högstautgående dagersättningen vid gmndutbildning - f. n. per dag(skattefria). Härvid bör de erfarenheterman fick i samband med beredskapsinkallelsen beaktas. Devärnpliktiga som inle var sjukpennings-placerade eller hade en låg sjukpenningfick dä dels en mindre summa i ersättning per dag än de haft tidigareunder gmndutbildningen, dels är den senare ersättningen skattebelagd, delsbortfaller rätten till familjebidrag. Dessutom uppkom problemmed nuvarande regler all ell högre ersättningsbelopp betalasförsl efter del all anmälan gjorts om högre inkomst. En anmälan somkanske framför allt statstjänstemän med arbetsgivarinträde inte alltid har iåtanke i räll fid. Med nuvarande utformningav sjukpenning med maximibelopp om av 7,5 gånger basbeloppet och litenspännvidd på befallningspenningen uppslår mindre önskvärda effekter. Högre mUilärachefer kommer genom förslagel alt fä krafligl sänkt lön och kommer i praktiken atlha i slort lika lön som många av sina underlydande. En koppling meUan ansvaroch ersättning bör genomföras och kan relativt enkelt regleras genom att befaltningspenningenses över och ges en slörre spännvidd. ÖBdelar utredarens uppfattning om ell fälltraktamenle. Chefenför marinen (CM): CManser det angeläget alt ell nytt syslem införs för ersättning av personal ikrigsorganisationen och tUlstyrker i slort utredningsförslaget. Nackdelar meddet föreslagna syslemel är alt del i längden kan uppfattas som orättvist dåvärnpliktiga som utför samma arbete erhåller olika ersättning med hänsyn tillden inkomst de har i fred och all befäl, framför aUl slam och reserv, inteanser att deras kunskaper och ansvar kompenseras tillräckUgt ekonomiski. Belräffande fälltraktamenleoch befaltningspenning är CM inle villig alt uttala sig omstorleken på dessa. Dock kan sägas all befattningspenningen bör avsevärt höjasoch differentieras för all därmed i någon mån kompensera befälet för deras ansvarsfuUauppgifter och speciella kunskaper. FCF,som anser det vara angeläget alt etl nytt ersättningssystem beslutas ochinförs, tillstyrker i allt väsentligt utredningens förslag. 1982/83:115 90 FCFanser all den föreslagna ersättningsnivån är lämplig, i vart fall under enbegränsad tidsperiod. Skulle en konflikt bli mera långvarig, föreligger det enrisk för atl det uppfattas som orättvist med olika slor ersättning fillbefattningshavare som har likartade uppgifter eller samma grad. En vissberedskap bör därför enligt verkets uppfattning finnas för atl vid elt längrekrigsförlopp kunna övergå lill en ersätlningsmodell av den art som fmnsplanlagd i . vill dock framhålla alt verket, i likhetmed utredaren, anser det vara väsentligt alt hemmavarandes ekonomiska silualiontryggas och atl verket bedömer att förslaget i denna del är lämpligl och bör hagoda förulsällningar att fungera. (Cfs): Cfsanser del vara posifivl all frågan om ersättningar tiU personal ikrigsorganisationen utmynnat i förslag fill åtgärder. För civilförsvarspliktigabör dock ell annat syslem för utbetalning av ersättningarna tUlämpas. Iövrigt har Cfs intet all erinra nol i utredningen framförda förslag. Genomexpertmedverkan och samråd under arbetets gäng har RFV getts möjligheter atlframföra sina synpunkter till utredningen, vars utgångspunkter och förslagverket i allt väsenfiigl biträder. Utredningen föreslår atlersättningarna skall baseras på den s. k. inkomstbortfallsprincipen. Enliglverkels mening torde med denna utgångspunkt en anknytning tUl det fredstida syslemelför dagpenning vid repetitionsulbildning vara den enda realistiska möjlighetenall nå ell enkelt system såväl vad gäller utformning av regler som föradministrativa rutiner. Del bör även från beredskapssynpunkt vara en fördelall planeringen för krigsförhällanden anknyter till fredstida regler och administrafion.Om det därvid även går all bibehålla berörda myndigheters arbetsuppgifter ochansvarsområden uppnås ytterligare fördelar. RFV anser mol denna bakgrund alldet är naturligt och rimligt atl verket och försäkringskassorna skalladministrera ersättningssystemet i enlighet med utredningens förslag. Beträffandede materiella reglerna föreslår utredningen all en miniminivå motsvarande garanfinivånför dagpenning vid repefifionsutbildning skall gäUa. Utredningen föreslår allminimibeloppet i krigsersätlningssy-stemet anpassas lill eventuella ändringarav garanlinivån vid repetitionsulbildning. RFV delar utredningens uppfattningalt miniminivån i krig skall motsvara den som gäller vid repelilionsulbUdning.Om della belopp skaU anses utgöra rimlig minimilön är det dock angelägel alt dellagaranlibelopp förändras i förhållande till pris- och löneutvecklingen. Prop.1982/83:115 91 principieUa resonemang och därav följande slutsatser finns ingainvändningar frän postverket som kan tillstyrka del förslag som framlagts. RRVanser att del förslag som läggs i betänkandet är rimligl och anpassat lill de förulsättningarsom finns . Betänkandet ger också en god bild av den osäkerhet ochoklarhet, som råder på flera områden. Det gäller t. ex. ersättningsregler lillpersonal inom olika delar av den civila sektorn, beskattning och uppbörd i krigsaml reglering av arbetsrättens område. Dessa problem påverkar möjlighelerna atltUlämpa förslagel i verkligheten. RRV anser det inle möjligt all la slufiigställning fill förslagel förrän de problem, som påtalas i betänkandet blivitlösta. EnliglRSV bör skattskyldighet föreUgga för samfiiga ersättningar som utgår enligl inkomslbortfallsprincipen.Undantag bör endasi göras för smärre ersättningar där beskattning skullemedföra en oproporfionerlig adminislrativ omgång. Övrigaföreslagna ersättningar, fälltraktamenle och befaltningspenning, är avsedda atlbetalas på Ijänslgöringsplalsen. Traktamente är lill sin nalur inle skallepUkligloch befallningspenning, som ulgår vid repelitionsljänst-göring, har i fidigareyttrande av RSV () ansetts inte böra beskattas. Eftersomersättningarna endasi utgörs av smärre belopp och likartad ersättning från skatlesynpunklbör behandlas efter samma principer, saknas anledning all beskatta dem iförevarande hänseende. Detsamma gäller fria hemresor. Utredningen har vidare föreslagUall hemvärnsmän som inle ingår i driftvärn skall erhålla ersätlning för arbeteeller för förlorad arbetsinkomsl och alt denna bör vara skattefri. Det anförsall de prakfiska förutsättningarna att bestämma skatten får anses dåliga. RSVkan av adminislrativa skäl dela uppfattningen atl ersätiningen skall varaskattefri under fömtsältning att den endasi avser smärre belopp. Belräffandehemvärnsmännens tjänstgöringsförhållanden anför utredningen att de avses skolatjänstgöra vid mobilisering och sedan återgå liU sin dvUa sysselsättning.Tjänstgöringen skulle i så fall endasi omfatta etl fåtal dagar och ersättningenskulle bli av begränsad storlek. Delhar emellertid under hand upplysts all hemvärnet förutom vid mobilisering kankomma alt tjänstgöra vid kuppförsök omfattande beräknade vid varjetillfälle och därutöver enstaka dagar. 1982/83:115 92 hemvärnetkomma all ligga i beredskap på plalser där fältförband saknas. Sådan beredskapsljänstgöringkan omfatta länga perioder och ske i omgångar. Antalet tjänstgöringsdagar kaninte anges påförhand. Om emellertid ersättningen gmndar sig på förioradarbetsinkomst och avser ett slörre anlal dagar, kan den komma all uppgå till beaktansvärdabelopp. I sä fall kan del föreligga stora likheter med skattepliktigdagpenning. Enligl RSV:s mening saknas skäl all under sädana omständigheterinte beskalta ersättningen till hemvärnsmän. SAV har inget all erinra mol utredningens förslag alt ersättning lillvärnpliktiga m.fl. under beredskap och krig skall utgä med-förutom fälttraklamenteoch eventuell befallningspenning - dagpenning enligl de regler som gäller vid repetitionsulbildningm. m. i fred. SPVdelar utredningens bedömning av lägel belräffande regler och anvisningar föratt betala ut ersättning fiU personal som under krig eller krigsfara skaUtjänstgöra i krigsorganisationen. Del är angelägel all sådana regler ochanvisningar las fram redan i fred. SPVanser atl förslagel om ersättning till personal i krigsorganisafionen är braoch bör införas. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF): ÖEFdelar utredarens principiella uppfattning all ersättningsnivån för mUilärpersonal m. fl. bör fastställas enligl alternafivet ersättning för förioradarbetsinkomst. Utredningenkonstaterar atl del inte finns något för förhållanden i krig anpassat systemför all betala ut ersättningar fill personal i försvarsmak-lens ochcivilförsvarels krigsorganisation saml att delsamma gäller för totalförsvaretoch samhället i övrigt. Man anser alt della innebär stora brister i vårberedskap. AMS instämmer lill fullo i della. Det är viktigt atl denna frågaförbereds i fred, specieUl mol bakgmnd av all krigsplanläggningen nu skallbygga på fömtsättningen "överraskande inlett angrepp". Liksom utredningenförordar AMS atl ersättningarna för de inkaUade grundas på inkomstbortfall. DellagEiranterar belopp som närmast anknyter fill vederbörandes senasie civilainkomst och systemet blir enkelt all administrera. 1982/83:115 93 Riksnämndenanser del angelägel atl reglering av ersättning till personal i krigsorganisafionenupptages i lagstiftningen. Enligt föreliggande förslag syftar ersättningssystemeltill förenkling och enhetlighet. anser della positivt. Riksnämndenfinner utredningens förslag alt krigsersättningssyslemet kan gälla även i andrafall väl värt all prövas. Utredarensförslag att ersätlning skall utgå i form av dagpenning enligt i fred gällanderegler förefaller kammarrätten välgmndat. Del måste vara en slor fördel omförmånerna så långl som möjligl kan följa de fredslida reglerna, bl. a. medtanke på att man dä kan tUlvarata den kunskap om och erfarenhet av förmånemaoch dess administration som finns redan i fred hos olika personalkategorier. Kammarrätten vill förordaalt skalleproblematiken löses enligt slarki schabloniserade metoder, t.ex. avden typ som förekommer vid sjömans-beskattningen. Länsstyrelseninstämmer i allt väsentligt i utredningens förslag liU syslem för beräkningoch utbetalning av ekonomisk ersätlning fill personal i krigsorganisationen.Det föreslagna systemet verkar enkelt och administrativt lätthanterligt.Vikten av alt det skall kunna sällas i gång med kort varsel och fungera utandatorstöd kan inle nog understrykas. Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning all del lill synes rättvisaste syslemel ärersättning för inkomstbortfall. Därigenom får den inkallade inle väsentiiglsämre ekonomiska vUlkor än de som har förmånen all få fortsätta sill ordinariearbete i en beredskaps- eller krigssituation. Del är av mycket slor belydelse,att ersättningssystemet är enkelt att administrera och snabbt kan fungera vidett hastigt uppkommet beredskaps- eller krigsskede. Länsstyrelsenansluler sig aUlså helt tUl det föreslagna ersällningsaller-nafivel ochformerna för utbetalning av detsamma. 1982/83:115 94 Länsstyrelsenbiträder utredningens förslag i sin helhet. Utredaren har föreslagitall ersättning skall utgå med dagpenning, fall-traktamente ochbefattningspenning. Förslagel angående befaltningspenning kan varakontroversiellt och siv många betraktas som en odemokratisk förmån eftersomberörd personal även erhåller högre dagpenning än det stora flertalet ikrigsorganisationen. Utredarens argument för alt trots delta bibehåUabefattningspenningen är dock väl underbyggda. Nämndentillslyrker utredningens förslag belräffande ersättningar fiU hemvärnsmän m.fl. Statensjärnvägar (SJ): SJhar ingen erinran mot betänkandet, men vill särskill instämma i vad som anförsom viklen av all brister i den adminislrativa beredskapen elimineras. Statensvattenfalls ver k: Verkelanser all utredningens förslag är tillfredsställande från verkets synpunkt, menefterlyser åtgärder beträffande den generella frågan om ersättning lillpersonal inom den civila statliga sektorn under krigsförhållanden. SvenskaBlå Stjärnan har belräffande betänkandet Ersättningar fill personal ikrigsorganisationen inget atl erinra. Vi anser det dock ytterstviktigt alt personalen inom den civila sektorn av totalförsvaret blir föremålför fortsatt utredning. Riksförbundetanser att frägan om ersättningens storlek, utbetalnings-ansvarig instans m. m. belräffandeB-personalen bör utredas. , vars avlalsbundnamedlemmar lUl är krigsplacerade inom den civila delen avtotalförsvaret, anser del som synnerligen angelägel alt frågorna rörande ersätlninglill denna frivilligpersonal blir klarlagda. Iövrigt har riksförbundet intet att erinra. 1982/83:115 95 FROanser all pågående diskussioner om en förändring och utökning av hemvärnetsuppgifter tyder på all även B-personal ur FRO i hemvärnets staber kommer atl fåen tidsmässigt längre Ijänslgöring än enstaka dagar eller veckor. Medutgångspunkt i denna bedömning, anser FRO alt ersättningen liU B-personalenkommer all utgöra en väsentUg del av deras försöijning. Därför anser FRO attsamma regler ska tillämpas för hemvärnels B-personal, som föreslagits förvärnpliktig och annan personal i krigsorganisationen, dvs. ersätiningen skavara lika med sjukpenning. Motiven för ell sådant förfarande har utredarensjälv framfört. FRO vill understryka att det under inga omständigheter får bUen diskriminering i ekonomiski hänseende av personal med avtal, därför allpersonalen redan i fred frivilUgl ställt sig liU förfogande. FöreningenSvenska röda korset (SRK): Huvuddelenav den personal som SRK utbildar utgörs av frivillig personal med försåväl den militära som civila delen av totalförsvaret. För denna gmpp saknas ibetänkandet bestämmelser om ersätlningsstor-lek, ulbetalningsansvarig instans m.m. Av denna personaltjänstgör som samariter inom hemvärnet och har därvid med hemvämsmännenlikartade tjänstgöringsförhållanden. SRK anser att samma regler skall gälla förpersonal med B-avlal som för hemvärnsmän. Övrig SRK-personal med ,, år krigsplacerad inom den civila delen av totalförsvarets krigssjukvärd.För atl undvika diskriminering av olika gmpper med bör enhetliga beslämmelsergälla för all avtalsbunden personal. Personal som i fredfrivilligt ställer sig till förfogande kan lika litet som andra i betänkandetangivna gmpper häva sina avtal om i avtalet angivna fömtsättningar inträffar,dvs. de har därvid tjänstgöringsskyldighet. Samma normer för ersätlning,dvs. sjukpenning, bör därför i krig gälla för värnpliktiga och annan personalinom krigsorganisationen. SRK föreslår altbelänkandet kompletteras med en utredning om ersättning m. m. lill frivilligpersonal med avtal för Ijänslgöring inom totalförsvarets såväl militära somcivila delar. Förbundettillstyrker utredningens förslag utom när del gäller administrationen avfamiljebidragen. Förbundetanser alt del bör prövas all överföra de uppgifter som de kommunalafamiljebidragsnämnderna handhar till försäkringskas- Prop.1982/83:115 96 sorna.Della skulle medföra en biillre samlad administration av stödet till vämpliktigaoch underlätta den värnpliktiges överblick över samhällets ersättningssystem såväl i fredslid som i ell krigslillsländ. Kommunförbundetsstyrelse delar i princip utredarens bedömning alt ersättningen tillkrigsorganisationens personal bör grundas pä förlorad arbetsinkomst. Styrelsen anser atl dengaranterade minimiersällningen på . per dag blir alltför låg för ell slortanlal värnpliktiga. Bl.a. studerande av olika slag -1, ex. universUels- och högskolesluderande- har i mänga fall inte blivit sjukpenningklassplacerade, eftersom de inle harhaft sjukpenninggrundande inkomst. Sin egen och familjens försörjning har dekanske klarat med exempelvis studiemedel som dock upphört alt utges när vederbörandeblivh inkallad. När de värnpliktiga i fredstid inkallas lill repetifionsutbUdningblir det under myckel korta tjänstgöringsperioder. De har då för denna kortalid kunnat klara ekonomin med minimiersällningen på . De sominkallas lill tjänstgöring i krig kan däremot bli inkallade under myckel långaperioder. Den värnpliktiges familj-t. ex. hustm och barn - kan dä inte klaraförsörjningen på en inkomst om . Minimibeloppet för ersättningmåste därför - enligt styrelsens mening göras flexibelt med möjlighel atlutge högre ersättning än . per dag där så är påkallat och atl ersättningendärvid bör gmndas på familjens behov och familjeslorlek. Förbundetsstyrelse anser i likhet med utredningsmannen alt det bör finnas etl förkrigsförhållanden anpassat syslem för alt beräkna och betala ul ersättning tillpersonal i försvarsmaktens och civilförsvarets krigsorganisation. Styrelsentillstyrker förslaget atl ersätlning lill personal i försvarsmaktens ochcivilförsvarets krigsorganisation grundas på nuvarande dagpenningsyslem ochadministreras av försäkringskassorna. Tjänstemännenscentralorganisatiion (TCO): TCOdelar utredningens uppfattning all nuvarande ersättningsregler inte ärtillfredsställande i dessa hänseenden. Ett nytt syslem behöver skapas. TCOdelar också utredningens uppfattning all nuvarande avtal och arbetsrätlsligalagstiftning, som av naluriiga skäl är avsedda för fredsförhållanden, endasi ibegränsad utsträckning är tillämpbara under krig. Enligt TCOs mening gör dockutredningen en aUtför negativ bedömning av de fredstida reglernas anpassbarhet. Prop.1982/83:115 97 FramföraUt underskattar utredningen arbetsmarknadsparternas möjligheter all då såbehövs medverka fiU alt utforma regler för ekonomisk ersätlning m. m. vid krigför personal i krigsorganisafionen och på arbetsmarknaden. Utredningen föreslår allersättningen fill den enskilde skall bestämmas med hänsyn till sjukpenningensamt kompletteras med smärre ersättningar i form av fälltraktamenle ochbefallningspenning. Enligt TCO:s mening är dellaen rimlig ersättningsprincip under del inledande skedet av etl krigs- eller beredskapsliUslånd.Vid en mera varak-fig fillämpning är dock della system behäftat med successivtväxande nackdelar, som utredningen inte nämnvärt uppmärksammat. Den föreslagnaersättningen bygger på den inkomst var och en har vid fidpunklen förinkallelsen. Ersättningen blir låg för den som vid just del tUlfälletexempelvis studerat eller arbetat dellid, högre för den som råkat hellidsarbeta.Tillåts sådana skiUnader beslå kommer de i åtskilliga faUmed rätta att upplevas som alltmer orättvisa, bl.a. av dem som efter avslutadestudier just stod i begrepp atl gå ut på arbetsmarknaden, men också av andrakategorier. Denna effekt förstärks av alt det föreslagna minimibeloppet ärlågt, endast . Rimligare hade varit att sätta ininimibeloppet irelation till exempelvis sjukpenningen vid lägsta avtalade ungdomslön. Detersättningssystem utredningen.föreslår kan således accepteras under en kortaretid. Dess kanske främsta förtjänst ligger i alt det är förhållandevis enkeltalt snabbt tiUämpa. Vid krigstUlstånd sområder bör del föreslagna ersättningssystemet ersättas medett nytt. Det är inle meningsfullt och knappast ens möjligt att i förväg angehuvuddragen i ell sådant nytt system. Det måste anpassas tiU de vid tillfälletrådande förhållandena. Vid utarbetande av etl sådant nytt ersättningssystem börde förhandlande arbetsmarknadsorganisationernas erfarenheter las liU vara. VadgäUer en så kaUad fredskris instämmer TCO i utredningens uppfattning att endärför avpassad reglering på arbetsrättens område bör ske. För statligt anställd ochannan civil personal, som vid en fredskris -med frångående av sina ordinariearbetsuppgifter - överförs till en krisorganisation bör löne- ochanställningsvillkor regleras genom avtal meUan arbetsmarknadens parterpå sedvanligt sätt. CentralorganisationenSACO/SR (/SR): /SRställer sig tveksamt fiU förslaget. För det första kan denvalda ersättningsprincipen ersättning för inkomstbortfall-accepteras endasivid en relativt kort tjänstgöring såsom en normal krigsförbandsövning. Julängre fiden går desto mer kommer 7 1982/83. 1982/83:115 98 systemetall upplevas som orättvist och elt mer rättvisande syslem byggt på ersätlningefter uppgifter, ansvar och prestationer behöva åstadkommas. Här kundeutredningsmannen t. ex. ha studerat möjligheterna fill en över liden successivtminskande dagpenning och i släUel en ökning och ytterligare differentiering av befaltningspenningen. Fördet andra har utredningsmannen begränsat undersökningarna fill elt fåtal länderoch deras nuvarande system. Någon redovisning av vilka erfarenheter man dragitfrån beredskapsljänslgöringen på 40-lalel och frän de mänga årens svenska FN-tjänstunder olika förhållanden har ej närmare redovisats. Vidare borde man haredovisat hur andra stater som i närlid verkUgen upplevt krig ochundantagstillstånd, t.ex. , har ordnat ersättningsfrågorna. Somhuvudalternativ för atl fasfiägga anslällningsförmånema för stam-personal ikrig vill /SR föreslä att ell särskUt avtal tecknas i fred för hurpersonalen skaU avlönas under krig. Somelt altemativ, om särskUt avtal ej träffas, anser vi det naturligt atl förvarsmaklenfortsältningsvis för slampersonalen utbetalar den i fred avtalade löneförmånengenom atl man betalar ul elt genomsnitt av under senasie 12-månadersperiodenuppburen lön.