prop · G603162 · 1982-12-31 00:00:00 — Arealbidragettill de odlare i och som levererar betor till bruket i Mörbylångaföresläs utgå oförändrat med /ha kontrakterad areal. Till odlare påÖland föreslås arealbidraget bli oförändrat 400 1982/83:162 15 kr./haoch till odlare pä oförändrat /ha. Bidragen bör liksom hittillsfinansieras med medel ur sockerregleringsfonden. Jag biträder nämndensförslag till total sockerbetsareal, arealbidrag, kostnadskompensation ochersättning för inkomstföljsamhet till betodlarna. Det bör ankomma påregeringen att besluta i dessa frågor . Vadgäller kompensationen till sockerbolaget föreslär statens jordbruksnämnd attprisregleringen liksom tidigare endast bör avse strösocker. Av bolagetsverksamhet vid raffinaderiet i ingår i regleringen raffineringen avsåväl inhemskt som importerat råsocker samt konsumentförpackningen avströsocker. För ändringar i oljekostnademagörs preliminära justeringar av sockerpriset när priset på olja har ändratsmed minst ±160 kr. För /83 har den tillämpade regelnhittills lett till två prishöjningar på sammanlagt . per 100 kg.socker. föreslåratt sockerbolaget för /84 tillerkänns ca 33,4 milj. kr. somkostnadskompensation, däri inräknat definhiv ersättning för oljekostnademaunder /82. per socker.Härtill kommer eventuella lönehöjningar . I kostnadskompensationenhar även merkostnaderna för bmken på och beaktats. Dessa merkostnaderhar beräknats till . per socker vilket vid normal produktionsvolymger ca 15,2 milj. kr. Dessutom erhåller bolaget 4,3 milj. kr. ur sockerregleringsfondenför driften av dessa bmk. Tillsammans medför deföreslagna ökningama inkl. redan inträffade prishöjningar enligtkorrigeringsregeln för ändrade oljepriser att strösockerpriset stiger medsammanlagt . Nämnden begär att fä genomföraprishöjningarna på sådant sätt att minsta möjliga störning uppstår påmarknaden. Nämnden föreslår vidare att ersättningen för raffinering ochlagring av importerat räsocker höjs för inträffade kostnadsökningar till 70,21kr. Gränsskyddet för sockerbör utgå enligt de gmnder som gällt. Detta innebär att eninförselavgift tas ut för importerade kvantiteter då väridsmarknadsprisetunderstiger det fastställda avräk-ningspriset pä socker ur svenska betor. Deuppburna medlen bör liksom tillföras sockerregleringsfonden. Somvärldsmarknadspris på färdigt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-noteringför vitsocker. Denna notering bör ökas med kostnader för frakt m. m. tillsvensk hamn samt korrigeras för kvalitetsskillnad mellan den svenskabaskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens ochkvalitetskorrektionens storlek bör fastställas av jordbmksnämnden. Som mätt påvärldsmarknadspriset pä räsocker bör gälla den nominella Londonnoteringen på råsocker.Båda noteringarna skall omräknas till svensk valuta enligt den säljkurs somgäller noteringsdagen. Prop.1982/83:162 16 Införselavgiftenför sirap, sockerlösningar och sockerkulör bör hksom motsvara avgiftenför färdigt socker, varvid hänsyn tas till produktens torrsubstanshalt. föreslåratt vid behov får tas ut en försäljningsavgift på allt socker som säljs inomlandet. Därvid kommer det inhemska partipriset att höjas med ett belopp sommotsvarar försäljningsavgiften. De uttagna avgifterna bör användas för attsubventionera sockerimport när världsmarknadspriset är högre än det svenska. Frånsockerregleringsfonden föreslås bestridas kostnaderna för frakt-subventioneringtill de fyra nordligaste länen och med 1,2 milj. kr. Ur fondenbör dessutom tas dels arealbidraget till de odlare som levererar betor tillbruken på ÖLind och vilket beräknas kosta 3,54,0 milj. kr., dels denersättning av 4,3 milj. kr. som skall utgå för sockerbolagets merkostnader fördriften vid dessa bmk. Vidare bör regleringsföreningen täckas ur fonden. Fondmedlen används också till vissakostnader inom prisutjämningen för varor innehållande socker. Vid tillverkningav vissa produkter såsom farmacevtiska halvfabrikat för export återbetalasinförselavgiften för förbrukat socker. I en situation med ingen eller ringasockerimport bör istället exportbidrag ur sockerregleringsfonden lämnas försädana pro-duljler. Jag biträder jordbmksnämndensförslag till reglering av sockertillverkningen den 1 juh1983 - samt förslaget om sockerbolagets kostnadsersättning förregleringsäret 1983/84. Det bör ankomma pä regeringen att fastställa ersättningtill sockerbolaget . Sockerregleringsfondensintäkter utgörs av införselavgifter alternativt försäljningsavgifter närvärldsmarknadspriset överstiger det nationella svenska priset. 1981och 1982 har dock den inhemska skörden överstigit konsumtionen. Någonnettoimport har därför inte förekommit vilket i sin tur medfört att detuppstått ett underskott i sockerregleringsfonden vilket den 30 juni 1982uppgick till 42,2 milj. kr. föreslog för /83att detta underskott skulle täckas genom bidrag från konsumenterna,sockerbolaget och betodlarna med en årlig inbetalning pä resp. 3,5 milj. kr.,3,75 milj. kr. och 4 milj. kr. För att underskottetinte skulle öka föreslog nämnden vidare att sockerbolaget och odlarna omskörden översteg skulle till sockerregleringsfonden inbetalaett belopp som motsvarade beräknade införselavgifter för därav undanträngdimport. Av inbetalningar skulle odlarna stå för och sockerbolaget för 40 %.Jordbmksnämndens förslag om sockerregleringsfondens ekonomi godtogs avstatsmakterna (prop. 1981/82:209, JoU 42, rskr 416). Jordbmksnämndenföreslär nu att de ärliga inbetalningarna av tillsammans . för atttäcka sockerregleringsfondens underskott upp- Prop.1982/83:162 17 höri och med 1982/inbetalning. Vidare föreslås att sockerbolagets och odlarnasgaranti gentemot fonden vid en skörd överstigande begränsas till37,6 milj. kr. för odlama och 25,1 milj. kr. för sockerbolaget i stället för49,2 milj. kr. resp. 32,8 milj. kr. som en strikt matematisk tillämpning avregeln skulle ha gett. Detta innebär att underskottet i fonden avvecklas heltoch att ca 21 milj. kr. finns i fonden den I juh 1983 för kommande två årsutgifter. I nämndens förslag ligger också en garanti från odlarna ochsockerbolaget att om fondens utgifter blir större än 14,2 milj. kr. /84och 5,2 milj. kr. /85 skall medel tillskjutas så att fonden den 30 juni1985 inte visar något underskott. I gengäld bör näringen om 1983 ärs skörd bliravsevärt lägre än normalt () få ta upp överläggningarom definitiva bet- och sockerpriser skörd med beaktande avförändringar i regleringsekonomin. Jagbiträder jordbmksnämndens förslag till finansiering av sockerregleringen. Jaghar inte heller någon erinran mot den särskilda garanti som utfärdats av odlamaoch sockerbolaget. som konsumenterna, odlama och sockerbolaget anser i principatt stöd som har tydlig regional karaktär bör täckas av budgetmedel och fömtsätteratt detta för sockernäringens del sker fr. o. m. 1984/85. För egen del vill jagframhålla att sockerregleringen får ses som en helhet där det ingår vissaregionala komponenter som påverkar kostnadsnivån och därmed ävenkonsumentpriset på socker. Jag är inte beredd att förorda att de aktuella kostnademaskall betalas av budgetmedel. Jaghar i det föregående föreslagit att den rörliga kredit på 120 milj. kr. somstått till regeringens förfogande för bl. a. ändamål inom sockerregleringenunder /83 bör få användas för samma ändamål även /84. 3.4Lantbruksnämndernas ortsombud, m. m. Ortsombudhar varit knutna till lantbruksnämnderna alltsedan nämnderna inrättades den Ijuli 1948. Ombuden skall bl.a. bistå nämnderna med upplysningar om de lokalaförhållandena. Enligt nu gällande bestämmelser förordnas ortsombud av nämndernaför . Om ett ortsombud avgår förordnas ersättare för återstoden av tiden.Innan ortsombud eller ersättare utses skall kommunstyrelsen beredas tillfälleatt avge förslag. Sistnämnda bestämmelse, som gällt , harsin gmnd riksdagsbeslut angående lantbruksnämndemas organisation ochuppgifter (prop. 1967:74, JoU 18, rskr 15). Vad gäller kvalifikationerna förortsombud, som för övrigt borde vara förtroendeman, uttalade föredragandedepartementschefen att det torde kunna fömtsättas att till ombud skulle kommaatt föreslås personer som var väl förtrogna med jordbmkets förhållanden. 1anslutning till riksdagsbehandlingen av budgetproposition 2 1982/83. Prop.1982/83:162 18 (prop.1978/79:100 bil. 13) behandlades, med anledning av en motion i ämnet, frågan omberörda gruppers medbestämmande vid tillsättandet av ortsombud. Enligt motionenborde () utse eiler i vart fall lägga förslag tillortsombud. uttalade att det naturligtvis är angeläget attregi erna för hur ortsombuden skall utses är utformade på ett sätt som motsvararutvecklingens krav. Mot bakgmnd av att åtskilligt hänt sedan ortsombudensställning och funktion senast var föremål för närmare prövning fann utskottetatt skäl talade för att dessa frågor nu blev föremål för viss översyn. Någonsärskild utredning syntes dock inte behöva tillsättas för ändamålet. mening ansågs det lämpligt att lantbmksstyrelsen Ifick i uppdrag attse över problemet och framlägga härav föranledda förslag. beslöt ienlighet med utskottets förslag (JoU 1978/79:20, rskr 253). Regeringenuppdrog ät lantbmksstyrelsen att, med beaktande av vad som anfördes ijordbruksutskottets yttrande, göra en översyn av ortsombudens ställning ochfunktion. La.ntbmksstyrelsen har redovisat sitt uppdrag. För riksdagensinformation vill jag anföra följande. Lantbmksstyrelsenanför att i olika sammanhang har fråga uppkommit om inflytande från LRF: s sidavid utseende av ortsombud. Lantbmksstyrelsen anser, med stöd av vad somframkommit i översynen, att ortsombuden fortfarande bör utses avlantbruksnämnderna efter förslag av kommunerna. När det gäller frågan om LRF: sinflytande över valet av ombud anser styrelsen att detta lämpligen kantillgodoses genom att kommunerna, innan de avger förslag till lantbruksnämnd,samråder med de lokala LRF-avdelningama. tillstyrker i sitt remissyttrande att nuvarande ordning närdet gäller ortsombudens uppgifter och tiUsättning skall bibehållas. LRF anseratt LRF- avdelningen i kommunen skall ges tillfälle att avge förslag tillortsombud. För egen del vill jagbetona att ortsombuden har en viktig uppgift när det gäller att tillföra lantbmksnämndernasynpunkter som förutsätter lokal kännedom. I övrigt anser jag att någraförändringar i förfarandet vid tillsättning av ortsombud inte är påkallade. Detförekommer att vissa kommuner samråder med företrädare för jordbmksnäringeni fråga om val av ortsombud. Det står öppet för alla kommuner att tillämpa ett sådantförfaringssätt. Iöversynen om lantbruksnämndernas ortsombud behandlas vidare frågor rörandeersättningar till ortsombuden och ombudens arbetsuppgifter m.m. Det ankommer påregeringen att besluta i dessa frågor. Jagvill här också ta upp en ytterligare fråga. Riksdagenbeslöt (prop. 1979/80:100, bil. 13, JoU 29, rskr'195) att statlig länegarantifår lämnas för lån till investeringar i sådana anläggningar som behövs vidoffentliga karantäner för djur som införs i landet. Det totala garantibeloppetskulle rymmas inom den under anslaget Tackan- 1982/83:162 19 deav förluster på gmnd av statlig kreditgaranti upptagna totala kreditga-rantuamen.Riksdagen har tidigare medgett att regeringen eller, efter regeringensbestämmande, lantbruksstyrelsen får biträda ackord eller eljest efterge statensrätt pä gmnd av vissa garantiåtaganden. Enligt min mening bör motsvarande gällaför fordran som uppkommer pä gmnd av garantiåtagande för län tillinvesteringar i karantäner. Jag förordar därför att regeringen föreslårriksdagen att lämna ett sådant bemyndigande. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslär att 1. godkännavad jag har förordat i fråga om användningen av av giftsmedel, som inflyter under /84 eller har influtit under tidigare regleringsär, 2. godkänna de av mig förordade gmndernaför reglering av priser m. m. pä sockerbetor och socker för tiden den 1 juli1983 - , 3. medge att statens jordbmksnämndför säsongmässig lagring av jordbmksprodukter under /84 fårdisponera en röriig kredit på högst . 4. medge att statens jordbmksnämndför inlösen av inhemskt oljeväxtfrö för /84 får disponera enrörlig kredit på högst . 5. medge att regeringen eller,efter regeringens bestämmande, statens inom jordbmksprisregleringenoch regleringen av sockemäringen för budgetåiet 1983/84 får disponera en rörligkredit på högst . 6. medge att statens jordbmksnämndför rävamkostnadsutjämning under /84 får disponera en rörligkredit på högst . 7. medge att regeringen eller,efter regeringens bestämmande, lantbmksstyrelsen får biträda ackord ellereljest efterge statens rätt på gmnd av garantiåtagande för lån tillinvesteringar i offentliga karantäner för djur, 8. tadel av vad jag har anfört om lantbmksnämndernas ortsombud. Ärendet bör behandlas under innevarande . Prop.1982/83:162 20 5 Anslagsfrågor för /84 B.Jordbrukets rationalisering m. m. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. 1981/82Utgift 9056530 1982/83Anslag 4000000 1983/84Förslag 6000000 Frånanslaget utbetalas bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering och till energibesparandeåtgärder i trädgårdsnäringens byggnader enligt förordningen (1979:427, ändrad1982:291) om statligt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering. Dämtöveranvänds anslaget för bidrag till Svenska fmktfrämjandet. Svenska grönsaksfrämjandetoch Svenska blomsterfrämjandet. Behovav bidrag till rationaliseringsåtgärder inom trädgårdsnäringen kvarståroförändrat. Styrelsen bieräknar att bidragsbehovet kommer att uppgå till ca 2milj. Föratt bemästra svårigheterna som är förknippade med de höga energikostnaderna ärväxthusodlarna helt beroende av att vidta energibesparande åtgärder. Påområdet finns fortfarande mänga effektiva åtgärder att vidta och intressethärför är också stort hos odlarkären. Åtgärderna är i de flesta fall mycket kapitalkrävandeoch den höga räntan gör att möjligheten att erhålla bidrag har vägt alh tyngrenär det gäller beslut om investering. Ävenom åtgärderna från den enskildes synpunkt är kapitalkrävande är de emellertid iflertalet fall i förhållande till insatsen mycket effektiva. Anvisade medelkommer enligt lantbmksstyrelsen inte att för innevarande budgetår motsvaraefterfrågan. För /84 bedömer styrelsen att efterfrågan ocksåblir stor. För att tillgodose denna behöver bidragsramen höjas väsentligt.Styrelsen föreslår därför en uppräkning med 3 milj. kr., varvid bidragsramenbör fastställas till 10 milj. kr. Anslaget bör föras upp med 7 milj. kr. Förhållandenaför trädgårdsnäringen har förbättrats i flera avseenden . Bl.a.innebär den genomförda devalveringen en klar förbättring av densvenska trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Vidare har den sänkta räntanpositiva effekter för trädgårdsnäringen liksom för andra näringar. Jag vill idetta sammanhang också erinra om det 1982/83:162 21 förslag regeringen har lagt fram om vissaändringar i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksför-eningar.Förslaget innebär bl. a. att alla typer av trädgårdsföretag, således ävenväxthusföretag, skall få möjligheter att erhålla långfristig finansiering medbottenlån hos hypotéksförening. Vidare kommer belåningsgraden för sådana länatt anpassas till vad sorn gäller för jordbmksföretag. Jagföreslår att en oförändrad bidragsram på sammanlagt 7 milj. kr. anvisas förnästa budgetär för ändamål rörande rationalisering och energibesparandeåtgärder. vill jag peka på möjligheterna att få statlig kreditgarantitill åtgärder som syftar till att bygga upp rationella trädgårdsföretag. Iårets budgetproposition föreslogs en höjning av kreditgarantiramen för låntill trädgårdsföretag frän 50 milj. kr. fill 65 milj. kr. Anslaget bör föras upp med 6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. medge att /84 statsbidrag beviljas till trädgårdsnäringensrationalisering, m.m. med sammanlagt högst , 2. till Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. för /84 anvisaett förslagsanslag av . 1982/83 Anslag 900000 1983/84 Förslag 900000 Från anslaget anslås medel till vissa för trädgårdsnäringenallmännyttiga ändamål. anslag har utgjorts av kollektiv återbäring avskatt på bensin som förbrukats till jordfräsar inom yrkesmässigträdgårdsodling. Medlen har använts för bidrag till vissa för trädgårdsnäringenallmännyttiga ändamål och disponerats av lantbruksstyrelsen efter samråd medstyrelsens trädgårdsnämnd. Anslaget upphörde med utgången av /82och har ersatts av anslaget Främjande av trädgårdsnäringen som skall disponerasför samma ändamål. Enligt styrelsens mening finns i och för sig angelägnabehov som svarar mot den tidigare anslagsnivån. Lantbmksstyrelsen anser sigdock inte med hänsyn till den anbefallda återhållsamheten kunna föreslå någonuppräkning. Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Främjande av trädgårdsnäringen för /84anvisa ett reservationsanslag av . Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerandeåtgärder. Frän anslaget bestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen.Vidare utgår medel till låginkomstsatsningen, avbytarverksamheten och andrasociala satsningar inom jordbmket samt medel som ersättning för införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. Från anslaget bestrids även vissa kostnader förprisutjämning. 1982/83 Beräknadändring 1983/84 Ersättning till följd av -f 25 000 000 Låginkomstsatsning m. m. Summa (avrundad) har i sin anslagsframställning lämnatförslag till medelsanvisning för de olika posterna under anslaget. beräknar under posten Ersättning tillföljd av livsmedelssubventioner ett belopp av 2830 milj. kr. för budgetåret1983/84. Till Låginkomstsatsning m. m, inom jordbmket för budgetåret1982/83 disponerar nämnden 120 milj. kr. för leveranstillägg förmjölkproducenter och 95 milj. kr. för avbytarverksamhet inom jordbruket.Eventuella besparingar resp. överskridanden av beloppet för leveranstilläggför mjölk skall Prop.1982/83:162 23 avgå från beloppet för avbytarverksamheten. Vidare får 10 milj. kr.användas för företagshälsovård inom jordbmket och 120 milj. kr. till ettsocialförsäkringsskydd för lantbmkarna. Jordbmksnämndenskall vidare under /83 frän anslagsposten ställa 55 milj. kr.till lantbruksstyrelsens förfogande för tillfälligt räntestöd till jordbmksföretagsaiht för administraUon härav. Dessutomfår 35 milj. kr. användas för produktionsanpassningsåtgärder inom främst fläsk-och mjölkproduktionen. Eventuellt överblivna medel frän denna post får användasför övriga ändamål inom låginkomstsatsningen. Jordbmksnämndenföreslär att oförändrat 435 milj. kr. anvisas för låginkomstsatsning m. m. /84. Liksomtidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av beloppet förleveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamhet.Dessutom bör eventuellt överblivna medel som avsatts för produktionsanpassningsåtgärderm.m. få användas för övriga ändamål inom låginkomstsatsningen. Anslagspostenpä 65 milj. kr. för ersättning för införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen fördelar sig med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning avpartipriset på konsumtionsmjölk och med 10 milj. kr. pä kostnader förpristillägg för får- och lammkött. föreslår att 65 milj. kr.,dvs. samma belopp som , anslås för /84. Kostnaderför råvamprisutjämning fill livsmedelsindustrin, vilka tidigare belastatstatsbudgeten, finansieras numera huvudsakligen genom en direktdestineradutjämningsavgift. Den särskilda prisutjämningen för socker som används förframställning av dextran finansieras dock från förevarande anslag. /83 anslogs 1,5 milj. kr. Nämnden anser att denna kostnadalltjämt bör finansieras med medel från statsbudgeten och föreslår att 1,5milj. anvisas även för /84. AnslagspostenSärskilda undersökningar har använts för ett antal angelägna projekt inomjordbruksnämndens verksamhetsområde. För /84 begär nämnden ettbelopp av . Regeringenbeslutade att öka hvsmedelssubventionerna per för attneutralisera effekterna av höjningen av mervärdeskatten pä livsmedel. Kostnadenhärför kan beräknas till 530 milj. kr. Livsmedelssubventioneringenpå olika produkter kan för /84 beräknas till 3335 milj. kr. Avbeloppet hänför sig drygt 2700 milj. kr. fill subventioner på mjölk och ost ochknappt 600 milj. kr. till subven-fioner på kött och fläsk. Förlåginkomstsatsning m. m. inom jordbmket beräknar jag i enlighet med nämndensförslag 435 milj. kr. 1982/83:162 24 Medhänvisning fill sammanställningen och till vad jag nu har anfört beräknar jaganslaget fill 3838 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Prisreglerande åtgärder på Jordbrukets område för /84anvisa ett förslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad här har anförts för de åtgärder eller detändamål som framgår av föredragandens hemställan. 1982/83; 162 25 Bilaga 1 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr402-188/83 INF t3RSELAVG I FTER MM 1982/83:162 26 2 Införselavgifter m n 2.1 Införselavgiftsmedel m m /82 2.2 Införselavgiftsmedel m m /83 2.3 Införselavgiftsmedel m m /8»! Z.>t Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m m regleringsåren 1981/82 och 1982/83 3 Kassan för råvarukostnadKutjämningen Rörliga krediter 1982/83:162 27 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr »(02-188/83 angående införselavgifter m m (6 bilagor) () överlämnar härmed redovisning av utfallet för regleringsekonomin 1981/82, inkonstprognosoch förslag till vissa ändringar beträffande Fördelningsplan och Medel utanför fördelningsplan 1982/83 samt förslag till disposition av medelutanför fördelningsplanen 1983/81. Prop.1982/83:162 28 Regeringen har uppdragit åt JN att närmare överväga och framlägga förslag om användningen av införselavgiftsmedleninom och utom fördelningsplanen. JN har påbörjat ett sådantartiete och kommer senare att lämna förslag om användningen.För regleringsåren 1982/83 och 1983/8it föreslås dock att medlenfår tas i anspråk enligt till-lämpade principer. 2.1 nförselav£ift£medel_m_m_för_1982/82 JN har i skrivelse beräknat de disponibla inkomsterna av tnförselavgifter till finansiering av fördelningsplanen och ändamål utanför fördelningsplanenför /82 till ca \ varav för fodermedel. - Införselavgifter(undantag se nedan) netto, dvs minus restitutioner m m (1981/82 = ). - Räntor från1982. - Införselavgifter förbrödsäd. - Fettvaruavgiftersom tillförts . - Återbetalning av marknadsmässiga skälav införselavgiftier på styckningsdetaljer av kött cioh fläsksamt av införselavgifter pä ost redovisas bland posterna under rubriken ändamål utanför fördelningsplanenoch uppgick /82 till . - Dessutom har JNsänkt normalinförselavgiften i vissa fall, t ex för ost, av marknadsmässiga skäl(bl a genom nedsättning av avgiften för visst parti). Prop.1982/83:162 29 De definitiva Inkomsterna av införselavgifter (minus återbetalning n m) utgjorde totalt820,2 (791,2) Mkr, varav 567,1 (572,3) Mkr till finansiering av fördelningsplanen och ändamål utanför fördelningsplanen. Införselavgifter för fodermedel, som ingår i nämnda belopp, utgjorde 222,3 (190,1)Mkr. Utöver nämnda ingår 1 totalsumman införselavgifter för brödsäd med 12,1 (27,8) Mkr, vilka enligtgällande regler har överförts till regleringsföreningen spannmålshandel för s k utbyteshandel. Vidare ingår fettvaruavgifter med 211,1(180,7) Mkr. Dessa motsvarar fettvaruavgiften för en kvantitet motsvarande olje-Innehållet i den svenska fröskörden och har enligt gällande regler överförts till regleringsföreningen . Detta ienlighet med de förändringar i fett-varuregleringen somi Jordbruksprisöverläggningarna fastställts att gälla /82 (Dnr 102-189/81,sid 12). Siffror inom parentes avser belopp 1980/81. 1982/83:162 30 Av nedanstående sammanställning framgår de för fördelningdisponibla avgiftsmedlen för de olika varuslagen (efter avdrag föråterbetalning m m) för /82. Di£ponib]a_m£d£l_av iJi£öraelav£Xtter_t96w82_ Ärter och bönor (för människofcda) Slaktvaror(samt slaktdjur, ej fjäderfä) Äggoch äggprodukter m m Räntor från föregående år Summa 567 075 572 250