prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta gäller ocksä de besparingar somredovisas. Planerna för den kommandefemårsperioden är relativt knapphändigt redovisade. För LRAB:s del anmäls atlutbyggnaden kommer alt begränsas till en ny lokalredaktion , med de givnaplaneringsförutsättningarna. RR:s planering innebär, förutom en fortsattutbyggnad av den regionala produktionen tills man uppnått 40%-målet, enkraftig satsning på höjd programkvalitet och åtgärder för bättre tekniskkvalitet. LRAB och RR har vidare utarbetat riktlinjer för etl samarbete som bl.a. omfattar gemensamt programutnyttjande, samordning av resurserna förminoritetsspråksprogram och visst samutnyttjande av tekniska resurser. För SVT:s del innebärplanerna en fortsatt regionalisering av riksprogramproduktionen med 16 timmarper år för att uppnå 40%-målet inom planeringsperioden. När det gäller denfortsatta utbyggnaden av regional-TV föreslår SR vissa förändringar iförhållande till nuvarande planer. I budgetpropositionen 1980 uttalade föredragandenatt SR vid planeringen av utbyggnaden av den regionala TV-verksamheten särskiltborde uppmärksamma distrikten i norra och att det sjunderegional-TV-om-rådet borde utgöras av Västerbottendistriktet (prop. 1979/80:100 bil. 12 s. 84). instämde i dessa uttalanden men framhöll att"det i propositionen fömtsätts att i närmast kommandeanslagsframställning skall redovisa alternativa planer för utbyggnaden avtelevisionen. Innan dessa planer föreligger är det för tidigt att görauttalanden om i vilken takt och vilken ordning återstående regional-TV-distriktbör byggas ut" (KrU 1979/80:24 s. 20, rskr 1979/80:178). I åretsanslagsframställning redovisar SR en reviderad plan för utbyggnaden som innebäratt blir nästa regional-TV-område med som sändningsortoch med start under /86. Det skulle innebära att samtliga distriktutom ABC-län får regionala nyhetssändningar före avtalsperiodens utgång. Huroch när den fortsatta utbyggnaden därefter skall ske anges inte. 1982/83:100 Bilaga 10 150 När det gäller denföreslagna ändringen i utbyggnaden av regional-TV finns det enligt minmening starka skäl som talar för den modell som SR har presenterat. Program förNordnytt produceras både i och och sänds över ochVästerbotten från . har nya ändamålsenliga produktionslokaler och godaförutsättningar att producerasin andel av programmen i Nordnytt. och saknar regionalanyhetssändningar. Jag anser att det f.n. inte finns någon anledning till en ytterligare uppdelning avregional-TV-omrädena. Jag förordar därför, i enlighet med SR:s förslag, attÖrebro-Karlstad bör tillkomma som nästa regional-TV-område i stället för . När det gällerregionaliseringen i övrigt och LRAB:s verksamhet vill jag framför alltframhålla vikten av samarbete mellan RR och LRAB. Denna fråga har tidigarebehandlats radioproposition och budgetpropositionerna 1979 (s.109) och 1982 (s. 169). De riktlinjer som presenteras i åretsanslagsframställning har föregåtts av många års planering. Det är enligt min meningmycket angeläget att planerna nu kommer till ett snabbt förverkligande. 1 1982 årsbudgetproposition infördes ett gemensamt kostnadsansvar för och vissa kostnader (prop. 1981/82: 100 bil. 12 s. 172). Det gäller televerketsökade driftkostnader för programdistribution och programinsamling utöver det s.k.huvudalternativet, dvs. medlen för ett budgetårprisomräknade minus rationalisering. Sådana driflkostnadsök-ningar som överstiger den allmännakostnadsökningen för skall betalas av . Enligtvad jag erfarit har detta haft positiva effekteri form av ett ökat kostnadsmedvetande hos programbolagen och ett bättre samarbete mellan SR och . anslagsframställningar harteleverket och SR förklarat att de anser att ökningar som är en följd av beslut från statsmakternas sida börfinansieras genom en ökad medelstilldelningtill och inte genomöverföring av medel från SR till televerket.För tydlighetens skull vill jag påpeka att regeln om gemensamt kostnadsansvargäller de redan beslutade reformerna. Vid beslut om nya reformer bör statsmakterna ha ett beslutsunderlagsom anger reformernas totalkostnader, dvs. bäde SR:s kostnader och televerkelseventuella ökade driftkostnader. Detär alltså angeläget alt SR, om man föreslår sådana reformer, inte bara anger kostnader för denegna koncernen utan även kostnadskonsekvenser för . Besliit omdriflkostnadsökningar för som skall betalas av SR bör fattas avteleverket och SR gemensamt och kostnaderna bör redovisas i efterhandför regeringen i samband med SR:s och anslagsframställningar. Det nuvarandefinansieringssystemet för förutsätter en god betalningsmoral hosTV-publiken. De kampanjer mot avgiftsskolk som har genomfört harmedfört en ökning av antalet Prop.1982/83:100 Bilaga 10 nyanmälda TV-innehav på 55000 utöver förväntad ökning.Det innebär en ökad inkomst med ca 30 milj. kr. vilket i sin tur motsvarar . Skolkkampanjerna har bedrivits delvis med hjälp av s.k. pejling.Förordningen (1980:287) om försöksverksamhet med särskild kontroll av innehav av televisionsmottagaregäller t. o. m. . Televerkethar i en särskild skrivelse redovisat sina planer för fortsatta skoikkampanjer ochframhållit att pejlingen har visat sigvara ett viktigt komplement när det gäller effektiviseringen av avgiftskontrollen.Verksamheten bör enligt fortsätta på nuvarande nivå och rätten att använda pejling som hjälpmedelbör även finnas för den kommande treårsperioden. För egen del anserjag att insatser för att höja betalningsmoralen givit sådanapositiva resultat att verksamheten bör fortsätta i nuvarande omfattning. Beträffande kontrollmed hjälp av pejling avser jag senareföreslå regeringen atl nuvarande förordning föriängs med t.o.m.den 30juni 1986. Jag övergår nu tillfrågan om tilldelning av medel för den avgiftsfinansieradeverksamheten för nästa budgetår. Mina förslag (i milj. framgår av följande sammanställning. , , , radionämnden 34,5' Drift- och investeringskostnader (prisläge 1981/82) ' Inkl. 9 milj. kr. som har anvisats lill följd avregeringens beslut omvissa sysselsättningsskapande åtgärder. Varav 0,07 som engångsanvisning. I 1981 årsbudgetproposition (bil. 12 s. 92) angavs en plan för investeringar imndradioanläggningar fram till /86. Jag anser atl denna planbör göras mllande så att den omfattar . Det innebär att ytterligaretvä år skall läggas till den av riksdagenantagna investeringsplanen. Planeringen skall endast avse reguljära ersältningsinvesteringar och redan beslutadeinvesteringar. Jag förordar därföratl nivån för investeringar i rundradioanläggningar i Prop.1982/83:100 Bilaga 10 152 enlighet med förslag i anslagsframställningskall vara 83,6 milj. kr. för såväl /87 som /88.Detta gäller under fömtsättningatt siatens avtal med SR och dess programbolag föriängs efter budgetåret1985/86. Mitt förslag fillmedelsanvisning för för /84 uppgår till 102,9 milj.kr. I medelsanvisningen ingår kompensafion för kostnadsökningar. har i sinanslagsframställning begärt att i likhet med innevarande budgetår få utnyttja upp till 5milj. av nästa budgetårsmedgivna förbmkning för att avbalansera det löpande årets förbrukning samt fårätt att intill en summa av 5 milj. kr. utnyttja medel som inte tagits i anspråk det nästkommandebudgetåret. Jag anser att en sådanmöjlighet bör kunna underlätta administration av investeringsmedlen. Enligt min mening bör därförregeringen, eller efter beslut avregeringen , få bemyndigande att få föra högst 5 milj. kr. mellan de två budgetåren somskuld resp. tillgodohavande. Jag förordar vidareatt ett beställningbemyndigande om 30 milj. kr. i likhet med tidigareår lämnas fill för /85. Vid mina beräkningarav driftmedel har jag bl.a. beräknat kompensationför kostnadsökningar. Den nedskärning av sändningstiden för UR:s del som chefen förutbildningsdepartementel kommer att anmäla under avsnitt F. Vuxenutbildningmedför att en del av driftkostnaderna för sändare i stället måstefinansieras med avgiftsmedel. Jag har beräknat detta belopp till 1,9 milj. kr. I den föreslagna medelsanvisningeningår vidare räntekostnader om 4,5 milj. kr. för förrådskapital, dvs.kostnader för förrådsläggning av materielför att säkerställa en hög driftsäkerhet. Denna kostnad har inte redovisats separat utan dragitsifrån ränteinkomsterna på fondkapitalet. Enligt min mening bör i stället kostnaderna täckas inom ramen för televerketsdriftkostnader. Vid mina beräkningarav driflmedlen har jag förutsatt att liksom föregående år skall genomföra en rationalisering av verksamhetenmotsvarande en besparing om . Mitt förslag till medelsanvisning för driftmedel uppgår därmed till 271,3 milj. kr. Härav avser 191 milj. kr.ersättning för programinsamling och programproduktion, 66,6 milj. kr. avgiftsuppbördoch 13,7 milj. kr. Jag övergår nu tillfrågan om SR:s lokalbehov och medelstilldelning till . Fråganom UR:s lokalbehov kommer chefen för utbildningsdepartementetalt behandla under avsnitt F. Vuxenutbildning. För nästa budgetår har jag gjort upp följande investeringplan. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Kostnadsram(ikr) Medelsförbrukningen (tkr) 1982/83 1983/84 Byggstart Färdig- år-mån stäl- men ännu ej slul- redovisade 44900 Förvärv och ombyggnad av fastighet i 13500 Förvärv av radio- och TV- fastighet i 7500 Tillbyggnad av TV-hus iLuleå Ombyggnad av kvarteretLaven i Utbyggnad inom kvarteretFörrådsbacken i Slockholm 44 645 44 117 9 200 1 282 320000' 2050 2671 398 286 63 138 2 500 500 82-09 20000 55 000 2 200 5000 -5059 -9 300 34500 53000 Som framgår avinvesteringplanen beräknar jag en medelsförbrukning om 53 milj. kr. Huvuddelen avmedelsförbrukningen avser utbyggnad inom kvarteret i ianslutning till SR:s nuvarande lokaler. På grund av utbyggnadens omfattning ochstora betydelse för framtida verksamhet och möjligheter tillrationaliseringar, lämnar jag här en relativt utföriig redovisning avprojektet. SR, RR och huvuddelen avSVT har sina permanenta lokaler i Stockholm förlagda till kvarteretFörrådsbacken på . LRAB hyr sina lokaler centralt i . SVTdisponerar lokaler bl. a. inom A 1/Hall-området. De senare är delvis illaanpassade för verksamheten och medför arbetsmiljöproblem. Frågan om SR:s lokalbehovi har beretts av en särskild arbetsgrupp med representanter från ,och . Som en följd av detta beredningsarbete uppdrogregeringen åt att i samråd med SR utarbetabyggnads- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 154 program för vidare utbyggnad inom kvarteretFörrådsbacken. Enligt beslutet får byggnadsprogrammet bl.a.omfatta nybyggnader av ersättningslokalerför SVT motsvarande sammanlagt högst 20000 m-. av detta lokaltillskott skall medföra sänktadriftkostnader varför driftmedlen för kommer atl minskas av byggnadskostnaden fr.o.m. det år då lokalerna tas i bruk. Som ett led ilokalplaneringen för pågår vidare ombyggnadi det intilliggande kvarteret av lokaler för SVT (prop.1981/82: 100 bil. 12 s. 647, 652). Byggnadstyrelsen redovisat ett förslag tillbyggnadsprogram för Förrådsbacken som bl. a.omfattar om- och tillbyggnad av och nybyggnad av ett nyhetshus förTV, ombyggnad av ochombyggnader på A 1-området för UR:s räkning. Den sammanlagda kostnaden skulleenligt uppskattningar uppgå till ca 365 milj. kr.,varav ca 30 milj. kr. avser lokaler för UR som finansieras över statsbudgeten. Resterande investering om ca 335 milj.kr. skulle finansieras med avgiftsmedel. redovisar tre förslag tilletappvis genomförande och projektet i sin helhet beräknas kunna varaslutfört tidigast /89. Enligt minbedömning bör byggnadsarbetena i kvarteret påbörjas sä snartsom möjligt. Jag förordar därför att en preliminär totalram av 320 milj. kr.förs upp i investeringsplanen. Med hänsyn till projektetsstorlek och svårighetsgrad bör dock genomförandet och utbyggnadstakten studeras ytterligare bl.a. med avseende påsysselsättningsläget i Storstockholmsregionen.Jag avser återkomma till regeringennär denna beredning avslutats. Regeringen bör nuinhämta bemyndigande att inom den föreslagna ramen påbörja byggnadsarbetena. Under rubrikenProjektering har jag beräknat medel för projektering av bl. a. tillbyggnad avradio- och TV-husen i och . Regeringen börbemyndigas att av konjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligare högst10% av nu föreslagna totala investeringsmedel till och . SR har påregeringens uppdrag redovisat en verksamhetsplan för perioden /84-1987/88 förförsvarsberedskapen vid koncernen. Planen följerde riktlinjer som angavs i den proposition om säkerhetspolitiken och totalförsvaret (prop. 1981/82:102, FöU1981/82:18, rskr 1981/82:374) som, vadbeträffar SR:s verksamhet, antogs av . I medelsberäkningarna för den avgiftsfinansieraderadio-och-TV-verksamheten har hänsyn tagits till kostnader för beredskapsätgärder. I samband med planeringen för harbyggnadsstyrelsen fått i uppdrag att projekteraför en skyddad produktionsplats för radio- och TV. Vidare ingår skyddsmmsplaneringi projekteringen. I det föregående harjag redogjort för principerna för medelstilldelningen för . Med ettreformpåslag på och ett rationaliseringskrav på 1982/83:100 Bilaga 10 155 blir medelstilldelningen 1607,6 milj. (genomsnittligt prisläge 1981/82). Kompensation för kostnadsökningar sker enligt denkombinerade pris- och löneindex som fastställdes av med anledning avförslag budgetproposition (prop 1981/82: 100 bil. 12 s. 168). Dendel av SR:s index som gäller prisökningar bygger på basbeloppsindex. Det medför även en kompensation förprisökningar till följd av devalvering av den svenska kronan. Generelltför statsbudgeten gäller för /84 att dessa ökningar ej skallkompenseras. Jag föreslår därför alt kostnadskompensation för skallberäknas utan hänsyn till kostnadsökningar till följd av devalvering. Regeringen börges bemyndigande att fastställa det beloppsom skall frånräknas i samband med beslut om medelstilldelning lill SRför /84. Regelbundnaberäkningar av basbeloppsindex kan komma att upphöra under nästabudgetär. Regeringen bör ges bemyndigande att - om så sker - besluta omövergång lill annan likvärdig indexkonstruktion för beräkningar av kompensation förkostnadsökningar för . SR bör ha möjlighetatt i kostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirera högsl 30 milj. kr. medskyldighet atl under nästföljande budgetår återbetala motsvarande belopp. Dennadragningsrätt skall avse . De medel som erhålls genom utnyttjandeav dragningsrätten får ej behållas som ett permanent lån lill koncernen.Regeringen, eller efter beslut av regeringen , bör därför få riksdagensbemyndigande att i kostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirera högst 30 milj. kr. Mitt förslagavseende radionämnden innebär atl jag vid mina beräkningar har tagit hänsyn tillkända löneökningar och tillprisutvecklingen. Vidare har ettbegränsat huvudförslag tillämpats. Jag har också beräknat . som en engångsanvisning för inköp av tekniskutmstning. Mottagaravgiftenhar varit oförändrad sendan . Med de villkor jag harangett beträffande ambitionen för radio- och TV-verksamheten och deförutsättningar man i övrigt har att räkna med bör den allmänna mottagaravgiften höjasmed . tUl 548 fr. o. m. den . Tillägget förinnehav av färg-TV-apparat bör vara oförändrat, dvs. Höjningenmotiveras främst av automatiska kostnadsökningar. Med den föreslagnahöjningen uppskattas fondbehållningen vid budgetårets slut till110 milj. kr. Mitt förslag om höjning av den allmänna mottagaravgiftenförutsätter att lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare ändras. Förslag härtill harupprättats inom utbildningsdepartementetoch bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 10.1. Med hänvisning tillvad jag har anfört och lill sammanställningarna hemställer jag allregeringen föreslår att 1. antaförslagel lill lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmoltagare, 2. godkännade principer för utbyggnaden av regional-TV somjag har angett i det föregående. 1982/83:100 Bilaga 10 156 3. godkännamina förslag till medelsberäkningar för investeringar, 4. godkännaden tvååriga förlängningen av investeringsplan somjag har förordat, 5. bemyndigaregeringen, eller efter beslul av regeringen , att föra högsl5000000 kr. mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85som skuld resp. tillgodohavande, 6. medgeatt regeringen lämnar ett beställningsbemyndigande om 30000000 kr.för /85 avseende investeringsändamål, 7. godkännamitt förslag till medelsberäkning för driftkostnader, 8. bemyndigaregeringen att besluta om byggnadsarbeten för radio-och TV-verksamheteninom de kostnadsramar jag har förordat, 9. bemyndigaregeringen att av konjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligarehögst av föreslagna totala investeringsmedel lill och , 10. godkännamitt förslag till medelsberäkning förden avgiftsfinan sierade verksamheten inom , 11. bemyndigaregeringen att beräkna kompensation för kostnadsök ningar för radio- och TV-verksamhetpå det sätt som jag har förordat, 12. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen , atlrekvirera högst . från mndradiofondeni kostnadsutjämnande syfte, 13. godkännamitt förslag till medelsberäkning för radionämndens verksamhet. 1982/83:100 Bilaga 10 Dagspress och tidskrifter C 4. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag har till uppgift alt fördeladet statliga stödet till dagspress och organisationstidskrifter i enlighet medgällande bestämmelser. enligt förordningen (1976:419) med instmktion för presstödsnämnden(ändrad senast 1981:975) tilluppgift att följa och analysera denekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper och övriga väsentliga förändringar inom pressen samt attrapportera om utfallet av de presstödjandeåtgärderna och om förändringar inom tidningsägandet. Beräknadändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1 198000) -F 63 000 (4- 16000) (4- 108000) Pris- och löneomräkningen beräknas till26000 kr. förnytillkommande kostnader för kammarkollegietsadministration av etableringsstödet och pressens lånefond. Med hänsyn tillnämndens växande uppgifter i förening med oförändrat begränsade personalresurser har ettbegränsat huvudförslag tillämpatsvid beräkningen av anslaget. Vidare har jag vid beräkningen tagit hänsyn till pris- och löneökningar samt att nämnden numera betalar ersättning till kammarkollegiet för administration avetableringsstödet och pressens lånefond. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 158 Med hänvisning i övrigt till sammanställningenförordarjag att anslaget förs upp med . Jag hemställer attregeringen föreslår alt till Presstödsnämndenför /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 328872761 1982/83 Anslag 366800000' 1983/84 Förslag 440900000 ' Härutöver har . anvisats påtilläggsbudget 1 till statsbudgelen för /83. Frän anslaget utgår stödenligt förordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar (ändrad1982:498). Med dagstidning avses enallmän nyhetstidning och publikation av dagspresskaraktär som normalt kommerut med minst ett nummer , vars innehåll i huvudsak är skrivet påsvenska och som i huvudsak distribueras inom landet. Stöd kan utgå i form avproduktionsbidrag, etableringsstöd, utvecklingsbidrag, samverkansbidrag ochsamdistributionsrabatt. Vidare kan dagstidningar erhålla lån ur pressenslånefond (se anslaget Lån till dagspressen). Produklionsbidrag beviljas enligt generelltverkande regler. Bidraget avgörs bl. a. av tidningens hushållstäckning påutgivningsorten. För flerdagarstidningar beräknas bidraget inom vissa gränserefter tidningens pappersförbrukning . Förfådagarstidningar utgår produktionsbidrag med ett fast belopp. Presstödsnämndenhar viss begränsad rätt att bevilja produktionsbidrag även lill tidningar sominte faller under de allmänna reglerna. med produktionsbidrag som avser att övergå till att bliflerdagarstidningar. Stöd utgår också för nyetableringar av dagstidningar sombedöms ha möjligheter att utgivning uppfylla villkoren förproduktionsbidrag. Utvecklingsbidragbeviljas i första hand tidningsföretag som befinner sig i tillfälligasvårigheter. som samverkar inom teknisk produktion, annonsförsäljning ellerstörre branschprojekt. Samdistributionsrabattutgår för varje abonnerat exemplar av dagstidning som distribueras avdistributionsföretag eller av postverkets lantbrev-bäringsturer eller särskildatidningsutdelningsturer under förutsättning att minst två tidningsföretagdeltar i samdistributionen. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 159 1982/83 Beräknadändring 1983/84 I beloppen ingår ävenmedel anvisade pä tilläggsbudget 1 för /83. har t.o.m.augusti månad beviljats . Utgiften /83 beräknas uppgå lill 283 milj. kr., dvs. ca 5 milj. kr. lägre än anvisat belopp. Någratidningar har fält lägre bidrag än . Det beräknade utfallelför /83 bör räknas upp med 11 milj. kr. för tidningar somnyetableras och sådana som har nyetablerats utanatt ha fått fullt bidrag . Uppräkningen innefattar en ökning med 2milj. på grund av högre päppersför-bmkning. Den.sammanlagda utgiften /84 beräknas uppgå tiU 294 milj. kr. ( 4- 6 milj. har tillföljd av elt uttalande från och pä uppdrag av regeringen undersöktbehovet av ytterligare regler i förordningen (1981:409) om statligt stöd tilldagstidningar för att dämpa s. k. tröskeleffekter. Härvid har presslödsnämndenfunnit all för bidragstagande flerdagarstidningar som passerar gränsen ihushållstäckning, och som enligt gällande bestämmelser då får ett lägreproduktionsbidrag, är det motiverat med ett tillägg som utgör hälften avskillnaden mellan det högre och det lägre produktionsbidraget . För flerdagarstidningar med en upplaga om högst 10000 exemplar ochhögst i hushållstäckning, som enligt förordningen får lägre bidrag omendera eller båda av dessa gränser passeras, föreslår nämnden att någonregeländring inte nu genomförs. påpekar nämnden att omförordningens krav på minst 10000 exemplar i abonnerad upplaga lindras, kommerdefinitionen av rikstidning atl bygga helt på kravet på spridning av ett visstantal exemplar i etl visst antal blockregioner utanför utgivningsregionen. Omupplagekravet utjämnas neråt genom en s.k. trappa måste enligt nämnden kravetpå spridning skärpas. Under budgetåret1981/82 har en rikstidning beviljats . i etableringsstöd, varav 562500 kr.har betalats ut under budgetåret. Vidare har ,betalats ut avseende etableringsstöd beviljade 1982/83:100 Bilaga 10 160 under tidigare budgetår. Under budgetåret1981/82 har tre etableringslån eftergetts och etl om . Nämnden beräknaranslagsbehovet för /84 till oförändrat 3,8 milj. kr. För kalenderåret 1981har under /82 sex tidningar beviljats utvecklingsbidrag medsammanlagt 4,8 milj. kr. Hela be loppet har betalats ut under samma budgetår. Dessutom har nämnden beviljat bidrag på . lill en tidning för . Nämnden begär för /84 oförändrat10 milj. kr. Under budgetåret1981/82 har beviljats samverkansbidragför branschprojekt med , vilket har betalats ul . Härut över har . betalats ut för bidrag beviljade under tidigare budget år. Nämnden begär /84 oförändrat 7 milj. kr., varav högst . församverkansutredningar och högsl . för slörre branschprojekt. Under budgetåret1981/82 utbetalades sammanlagt . ingår i samdistributionssystemet. Anslutning avnyetablerade tidningar och en allmän upplageökning beräknas innebära en ökningav samdistributionsrabatten med ca 1,. Nämnden begär 58,6 milj. kr:för /84 ( 4- . Det för innevarandebudgetår anvisade anslaget för stöd till dagspressen uppgick urspmngligen till366800000 kr. har dock i samband med behandlingen av filläggsbudget I(prop. 1982/83:25, KU 1982/83:16, rskr 1982/83:113) anvisat ytteriigare20300000 kr. Höjningen omfattar dels en uppskrivning avproduktionsbidraget för storstadstidningar, dels ett tillägg till det lägreproduktionsbidrag som en flerdagarstidning får som passerar ihushållstäckning på utgivningsorten. I enlighet med vad jag aviserade i min anmälantill tilläggsbudet I föreslår jag nu en höjning av produktionsbidragen med 15%fr. o. m. nästa budgetår. Jag beräknar de totala kostnaderna för höjningarnaav produktionsbidragen till samtliga tidningar till 67,5 milj. kr. Jag vill samlidigtunderstryka vad jag anförde i min anmälan till tilläggsbudget I, nämligen attstatens möjligheter att bidra fill att lösa tidningsbranschens svårigheter ärbegränsade.