prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Om riksdagengodtar mitt förslag till en samordning av ifrågavarande statsutgifter torde det få ankomma på vederböranderiksdagsutskott att avföra utgiftspostenÅrlig ränta till Hans Maj:t Konungen från utgifterna för räntor påstatsskulden. Jag föreslår attanslaget Hans Maj:t Konungen och det Kungl. Husets hovhållning under dessa fömtsättningarförs upp med . Jag har därvid beaktat även ökade lönekostnader för hovförvahningenspersonal och inträffade prisstegringar. Jag hemställer att regeringen 1. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag förordat om en samlad anvisning av de medel anslår till Hans Maj:t Konungen, 2. föreslårriksdagen att till Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Husets hovhållning för /84 anvisa ett anslag av . 1982/83:100 Bilaga 3 3 1981/82 Utgift 12657835 1982/83 Anslag 12131000 1983/84 Förslag 13424000 slottanvänds av konungen och som representations- och kontorslokaler. I är bl.a.riksmarskalks- och hovmarskalksämbetena,ståthållarämbetet, husgerådskammaren och inrymda. Stora delar av visasför allmänheten. Drottningholmsslott begagnas av konungen som bostad och visas för allmänheten. utnyttjas för vetenskapligakonferenser m. m. används som bostad för prominenta personer frånutlandet, vilka är den gäster. utnyttjassom museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling.Strömsholms slott visas förallmänheten. För användningen av hela kronoegendom finns ensamarbetsgrupp, tillkallad av i , med representanter för bl. a.byggnadsstyrelsen, domänverket,kommunen och samt Ridfrämjandet. disponeras sedanår 1966 till större delen av . De två övervåningarna islottet har dock fått behålla sin urspmngliga karaktär och visas för allmänheten. Också Tullgams slott ärupplåtet för visning. Under detta anslag avlönas f. n. ca 70lönegradsplacerade anställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvård och tolvför lokalvård. Härtill kommer ett tiotalarvodister med uppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär. Från anslagetutbetalas vidare vissa övergångsvis utgående pensionsunderstöd till tvä förmånstagare samt andraomkostnader än för fastighetsunderhåll av de kungl. Riksmarkskalksämbetethar - i anslutning till en framställning från ståthållarämbetet - hemställt att . anvisas fördriften av de kungl. slotten under nästa budgetår. Trots att behovet avomvårdnad av slotten stiger och att antalet besökare med därav följande kravpå visningsservice ökar har ståthållarämbetet mot bakgrund av regeringensanvisningar till de statliga myndigheterna och i syfte att anpassa verksamheten tillnya behov och bedriva verksamheten så rationellt som möjligt, undersökt vilkabesparingsmöjligheter som finns sedan hänsyn tagits till avtalsenliga löneökningarsamt stigande lokalkostnader och allmänna omkostnader. Utgångspunkten har därvid varit en realanslagsminskning . Årets budgetförslag ligger inom ramen för detta minskningsmål. Visningsverksamhetenvid den s. k. skattkammaren i har den organisatoriskt överförts frånståthållarämbetet till Prop.1982/83:100 Bilaga 3 4 Tjänsten som föreståndare för skattkammaren bör därföröverföras till husgerådskammaren. Sammanfattningsvisinnebär ståthållarämbetets budgetförslag att en viss real minskninggenomförs vad avser den på omvårdnad och visning inriktade verksamheten. Ståthållarämbetetframhåller emellertid att en sådan gradvisförsämring av servicen gentemot allmänheten inte kan fortgå en längretid. Medelsbehovet fördrift av de kungl. slotten under nästa budgetår framgår av följande sammanställning. Anvisat 1982/83 Förändring till 1983/84 Parkers och trädgårdars underhåll 7 850000 21000 50000 -1- 418000 + 4000 -1- 4000 -1- 877000 -1- 5000 -1- 51000 Jag godtarriksmarskalksämbetets förslag till anslag för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att fill De kungl. slotten:Driftkostnader för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Husgerådskammarensuppgift är att svara för underhäll och vård av de konstverk, möbler och andra inventarier ide kungl. slotten som fillhör staten mendisponeras av konungen, att vetenskapligt bearbeta samlingarna samt att genom skrifter ochvisningsverksamhet presentera samlingarnaför allmänhet och forskare. Dessutom förvaltar husgerådskammaren de Bernadottska familjestiftelsernas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk samt administrerar Bernadottebiblioteket.Slutligen biträder husgerådskammaren vid tillfällig möblering förrepresentafion o. dyl. 1982/83:100 Bilaga 3 5 Under detta anslagavlönas f. n. 27 lönegradsplacerade anställda. Härtill kommer trearvodister med uppdrag av deltidskaraktär. Riksmarskalksämbetethar i anslutning till en av kungl. husgerådskammaren gjord framställning -hemställt att för ifrågavarande ändamål under nästa budgetår anvisas ett anslag av . Antalet besökare vid de av husgerådskammaren förvaltadesamlingarna är stort och kraven på visningsservice ökar. Omvårdnaden av detomfattandematerialet kräver också ökade insatser. En förstärkning av husgerådskammarensresurser är enligt kammaren välmotiverad. Kammaren har tidigare fört framförslag om bl.a. medel för ytterligare tjänster för en fotograf för vetenskapligdokumentation, en snickare och en museitek-nikerför tillsynen av statensmöbler, textilier och konstföremål, en och en halv assistenttjänst för olikaadministrativa och kamerala frågor vid visnings- och utställningsverksamhetensamt en tjänst som assistent hos överintendenten och kammarens avdelningsförståndare.Angelägenheten av dessa önskemål består. Mot bakgrund av regeringens anvisningar för budgetarbetetavstår husgerådskammaren emellertid från att aktualisera dessa krav /84 med följande undantag: Det betydelsefulla konserveringsarbetet av fanerademöbler, som bedrivs inomkammarens snickarverkstad, fordrar en kontinuitet och en kunskap som inte utan vidare kan hämtas utifrån.Det är därför nödvändigt att en ny befattningshavare ges tillfälle tillinskolning inför den nuvarande snickarmästarensförestående pensionsavgång. Husgerådskammaren begär därför medel av engångskaraktär för budgetåren 1983/84 och 1984/85 fören snickare (-. Vidare framställerkammaren önskemål om särskilda medel för arvodering av en urmakare för tillsyn ochunderhåll av urverken inom de kungliga slottensvisningsvåningar (-. Slutligen anhållerkammaren om medel för ersättningsanskaffning av en transportbil försådana transporter av möbler och andra inventarier som är nödvändiga förkammarens verksamhet (-. Medelsbehovet undernästa budgetår framgår av följande sammanställning: 1982/83:100 Bilaga 3 Förändring till 1983/84 (därav engångsanvisning) (-1-130000) (fl 30 000) -f 533 000 -1- 3 000 -h 3 000 Min beräkning av förslag till anslag för nästa budgetårframgår av sammanställningen. Jag har därvid inte ansett mig nu kunna biträdaförslagen om särskilda medel för personalförstärkningar. Jag har däremotberäknat medel för överföring av en tjänst från ståthållarämbetet tillhusgerådskammaren och för anskaffning av ett nytt transportfordon. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kungl.husgerådskammaren för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Bifall till minaförslag till medelsberäkning för nästa budgetår innebär att första huvudtitelnsslutsumma för /84 kommer att uppgå till . Dettabetyder en ökning i jämförelse med det för /83 anvisade beloppet med . Prop.1982/83:100 Bilaga 3 7 A. Kungl. 1 Hans Maj:t Konungens och det Kungl. B. Kungl. slotten: Driftkostnader 13424000 17327000 Totalt för kungl. hov- och slottsstaterna 27 977 000 Bilaga 4 tillbudgetpropositionen 1983 Prop.1982/83: 100 Tilljustitiedepartementet hör polis- och åklagarväsendet, de allmänna domstolarna,de allmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, hyres- ocharrendenämnderna, rättshjälpsnämnderna, de allmänna advokatbyråerna ochdomstolsverket, kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inomdepartementets område faller också den verksamhet som utövas avjustitiekanslem, fideikommissnämnden, datainspektionen, centralnämnden förfasfighetsdata, bokföringsnämnden och brottskadenämnden. svarar förberedning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Utgifterna inom justitiedepartementetsområde beräknas under /84 komma att öka med 320,6 milj. kr.till 7 958,4 milj. kr. Deförslag till anslag inom område som läggs fram /84 präglas av en utomordentlig stramhet. Anslagen inomdepartementets område har beräknats med utgångspunkt i de s.k. huvudförslagen.Vissa insatser föreslås för att möjliggöra en intensifierad kamp mot främst denekonomiska brottsligheten, nar-koUkakriminaliteten och våldsbrotten. Arten av verksamheten inomjustitiedepartementets område sätter emellertid gränser för de ingrepp som kangöras på kort sikt. Huvuddelen av verksamheten avser nämligen uppgifter somdirekt eller indirekt regleras genom lagstiftning. Myndigheterna har begränsademöjligheter att själva påverka dess omfattning. Denna bestäms ytterst till stordel av brottsutvecklingen och inom de olika delområdena av sådana faktorer somantalet anmälda brott och mängden anhängiga mål och dessas, svårighetsgrad samtinom kriminalvården av antalet utdömda frihetsstraff och strafftidernas längd. Anslagenhar beräknats med utgångspunkt i huvudförslagen. Pågrund av det mycket ansträngda siatsfinansiella läget föreslås inte 1 1982/83. 1982/83: 100 Bilaga 4 2 någranya tjänster inom polisväsendet. Det finns emellertid vissa verksamheter sommåste prioriteras framför andra. Det gäller främst kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, narkotikakriminaliteten och våldsbrotten. När det gällernarkotikabrottsligheten kommer i annat sammanhang särskilda insatser attföreslås. Medel har i budgetpropositionen beräknats för dessa särskildasatsningar. I propositionen föreslås vidare att resurserna inom polisväsendetfördelas om så att ytterligare polismän sätts in i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten och våldsbrottsligheten. Ca 50 kriminalpolismän beräknas föratt bekämpa den ekonomiska brottsligheten och ca 20 för bl.a. bekämpning avvåldsbrott. Detföreslås att 200 aspiranter får tas in på . Genom en omfördelning inom anslagen tillrättsväsendet tillförs åklagarväsendet 13 tjänster, varav 12 nyaåklagartjänster för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten och én tjänst förrevisor som skall medverka i utredningar om ekonomisk brottslighet. Deallmänna domstolarnas arbetsläge har varit ansträngt även under år 1982.Antalet mål och ärenden har fortsatt att öka i så gott som alla domstolar. De allmänna förvaltningsdomstolarnasarbetsläge inger oro. Antalet inkommande mål ökade under /82kraftigt i länsrätterna och kammarrätterna. Målavverkningen har inte kunnathöjas i takt med måltillströmningen, varför antalet oavgjorda mål åter harökat. Domstolsväsendet tillförs inte heller detkommande budgetåret några förstärkningar. Ävendessa anslag har beräknats med utgångspunkt i huvudförslagen. Beläggningenpå kriminalvårdsanstalterna och häktena har fortsatt att öka . Nyalokalanstalter byggs i enlighet med den av godkända principplanen förförändringar inom lokalanstaltsorganisationen. F.n. byggs nya lokalanstalter iHuddinge, , och . Huddingeanstalten beräknas komma ibruk . Anstalterna i , och beräknas,kunna tas i bruk . Regeringen har lämnat projekteringsuppdragför nya lokalanstalter i , och . Ytterligare anstalter planerasi , , , , , , , ,, och . Anstalterna i , och börutföras så snart tidigareläggning av statliga byggnadsprojekt behövs i dessaregioner. Regeringenhar bl.a. föreslagit en avkortning av övervakningstiden 1982/83: 100 Bilaga 4 3 vidskyddstillsyn och en minskning av antalet övervakningsnämnder. Härigenom kanden intensifiering av frivården som föreslås genomföras inom ramenför en tillämpning av huvudförslaget. Anslagetberäknas till oförändrat belopp. Arbetet med att föra över inskrivnings- ochfastighetsregistren till ADB fortsätter i enlighet med den plansom lade fast i oförändrad takt under nästa budgetår. Förändringarnainom område i förhållande till /83 framgårav följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. F. Rättshjälp m. m. Summa för 7 637,8 7 958,4 +320,6 1982/83: 100 Bilaga 4 Anmälan till statsbudgeten för /84 såvittavser verksamhetsområde Justitiedepartementetsvarar för beredningen av lagstiftningsärenden på många områden avsamhällslivet. Först och främst bör nämnas grund-. Departementethandlägger också i övrigt en viktig del av den lagstiftning som reglerar deenskilda medborgarnas förhållande till staten och andra offentliga organ. Hithör bl.a. strafflagstiftningen och reglerna om förfarandet vid våra domstolar.Ett annat betydelsefullt område är lagregler om enskildas inbördesförhållanden, t.ex. inom familjerätten, köprätten och upphovsrätten. Jag ämnar i detta avsnitt beröra några avde viktiga lagstiftningsärenden som är aktuella. När det gäller straffrättsområdet kommer jag att behandla aktuella lagar och lagförslag i detföljande avsnittet om åtgärder mot brott. I detta sammanhang vill jag särskiltframhålla att det kärva ekonomiska läget givetvis påverkarlagstiftningsarbetet. I första hand får detta till konsekvens att lagstiftningen måste utformas så att man i möjligaste månundviker att belasta staten och kommunerna med ökade kostnader. I vissa fallkan det också bli nödvändigt att genomföra lagändringar i syfte att åstadkomma angelägna besparingar. Dettafår dock inte leda till att rättssäkerheten eller medborgarnas krav pårimlig service från de rättsvårdande myndigheterna åsidosätts. Självfalletmåste man i lagstiftningen sträva efter en bättre rättstrygghet för enskildamedborgare; Ett annat viktigt intresse är att erforderliga resurser kangaranteras i kampen mot brottsligheten, särskilt narkotikabrottsligheten, denekonomiska och den organiserade brottsligheten samt våldsbroltsligheten. Mycket av lagstiftningen på centralarättsområden, t.ex. inom familjerätten och på det konsumenträttsliga området,har tillkommit i nordiskt samarbete. Detta har resulterat i att vi på fieraområden har över- 1982/83: 100 Bilaga 4 6 ensstämmandelagregler i de nordiska länderna. Denna rättslikhet är enligt min uppfattningav stor betydelse. Vikten av att lagstiftningen sä långt möjligt är densamma ide nordiska länderna har också ökat i takt med den tilltagande fiyttningen övergränserna. Det finns därför anledning att vidmakthålla ett nära nordisktsamarbete på lagstiftningsområdet, Avde olika rättsområden där ett reformarbete pågår vill jag först nämnagrundlagsområdet. , som hade till uppgift att utredacentrala frågor rörande vårt valsystem, lade fram betänkandet(SOU 1981:15) Grundlagsfrågor. Kommittén stod emellertid inte enig bakomförslagen i betänkandet. Oenigheten inom kommittén återspeglades också iremissutfallet. Mot den bakgrunden skedde partiöverläggningar ochoktober 1981. Vid dessa överläggningar bestämdes att det arbete somgrundlagskommittén hade inlett skulle drivas vidare med sikte på en reform somriksdagen kunde ta ställning till i anslutning till val. Beredningen skulle ske inom justitiedepartementetunder justitieministerns ledning och tillsammans med företrädare för de femriksdagspartierna. Jag har övertagit ansvaret för beredningsarbetet ochkommer att bedriva detta i enlighet med överenskommelsen. Bland de frågor somskall behandlas kan särskilt nämnas frågan om den gemensamma valdagen förriksdags- och kommunalval och mandatperiodens längd. Arbetet skall bedrivas medsikte på att ett resultat redovisas . I detta sammanhang kan jag också nämnaatt en särskild kommitté kommer att tillkallas för att utvärdera denkommunala rösträtten för utlänningar och utreda förutsättningarna för attinvandrare skall kunna delta i riksdagsvalen. Denna kommitté torde också få taupp vissa andra valfrågor av mera teknisk natur. Frågan om förstärkt skydd föryttrandefriheten i massmedierna utreds av yttrandefrihetsutredningen (Ju1977:10). I debattbetänkandet (SOU 1979:49) Grundlagsskyddad yttrandefrihet harkommittén diskuterat de principiella huvudfrågorna angående yttrandefrihetensrättsliga villkor. Betänkandet har blivit föremål för en omfattanderemissbehandling (Ds Ju 1980:5). Kommittén väntas lägga fram sitthuvudbetänkande . Jag villockså nämna att en särskild utredare (1982:03) har påbörjat enöversyn av regeringsformens regler om hur ingår överenskommelser medandra stater och mellanfolkliga organisationer. 1.3 Offentlighet och sekretess Närasamband med yttrandefriheten har principen om allmänna handlingarsoffentlighet. har lagändringar genomförts i syfte 1982/83: 100 Bilaga 4 7 attstärka offentlighetsprincipen i fråga om myndigheternas upptagningar för ADB. Offentlighetsprincipenbegränsas genom regler om sekretess. En ny sekretesslag antogs av år1980. Lagen innefattar en samlad reglering av sekretess för allmänna handlingaroch tystnadsplikt för offentliga funktionärer. Eftersom lagen är ny och avseren komplicerad materia följs dess tillämpning med stor uppmärksamhet frånjustitiedepartementets sida. Vissa justeringar har också gjorts i lagen underhösten 1982. En arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet kommer attavlämna en promemoria om informationsutbytet mellan myndigheter ibrottsbekämpande syfte. Arbetsgruppens förslag kan föranleda ändringar isekretesslagen. 1.4 Större rättstrygghet för den enskilde Ettav de viktigaste målen för lagstiftningsarbetet är rättstryggheten för deenskilda medborgarna. Rättssäkerhetssynpunkter är alltså vägledande i mångalagstiftningsärenden. (Ju 1976:05) har i uppdrag attstärka skyddet för den enskildes integritet och överväger f n. om man börinföra en generell personregisterlagstiftning, en lagstiftning som alltså imotsats till den gällande datalagen inte är bunden till en vissinformationsteknik. (Ju 1978:06)överväger de allmänna förutsättningarna för att telefonavlyssning och liknandetvångsmedel skall få användas. Huvuduppgiften för kommittén är att åstadkommaen avvägning av den enskildes behov av skydd för sin personliga integritet ochsamhällets intresse av att i vissasituationer, när det föreligger misstankar om brott, kunna ingripa medolika tvångsåtgärder. Ett förslag till en baslagstiftning väntas bli framlagtföre sommaren. Frånbåde enskilda och allmänna synpunkter är det självfallet av stor vikt att alla former av myndighetsutövning sker på ett riktigt sätt. (Ju 1979:13) ser över reglerna om disciplinära och straffrättsliga åtgärder mottjänstemän och har till uppgift att åstadkomma en reglering som främjar enkorrekt myndighetsutövning. Tillutredningar med särskild uppgift att stärka den enskildes rättssäkerhet hörockså förvaltningsrättsutredningen (Ju 1978:09), som ser över förvaltningslagenm.m. Utredningen beräknar avlämna sitt slutbetänkande . Ienlighet med önskemål har en särskild utredare (1978:03) gjort enutvärdering av tillämpningen av lagen om tillfälligt omhändertagande (LTO) ochlagen om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB). Utredaren avlämnar idagarna ett betänkande som innehåller förslag om vissa ändringar ochpreciseringar i den ifrågavarande lagstiftningen. Som jag närmare skall berörai avsnittet om åtgärder mot brott kommer vidare polisberedningen attlägga fram 1982/83: 100 Bilaga 4 8 ett förslag till polislag som skall innehålla de grundläggandereglerna om bl.a. polisens befogenheter. Förfarandetvid de allmänna domstolarna ses över av rättegångsutredningen (Ju 1977:06).Målsättningen för utredningsarbetet är att handläggningen i både brottmål ochtvistemål skall bli så enkel och smidig som möjligt utan att rättssäkerhetensätts åt sidan. Utredningen har lagt fram omfattande förslag somgäller processen i tingsrätt (SOU 1982:25 och 26). Det föreslås bl.a. att deolika former för handläggningen av tvistemål som finns f n. skall föras sammantill en enda processform. Vidare föreslås att såväl tvistemål som brottmål iökad utsträckning skall kunna avgöras utan huvudförhandling och att domstolensprocessledning skall bli effektivare. Regelsystemet görs också mer fiexibelt,så att handläggningen bättre kan anpassas till förhållandena i det enskildamålet. Deangivna förslagen remissbehandlas f n. Samtidigt.fortsätter utredningen sittarbete med att se över hovrätternas och högsta domstolens verksamhet. Ensärskild fråga som skall övervägas av utredningen är hur man skall kunna fåfram fier vägledande domstolsavgöranden än , bl.a. på konsumentområdet.Ett delbetänkande om bl.a. domförhetsreglerna i hovrätt väntas i början av år1983. Omrättegångsförfarandet görs enklare och snabbare kan ocksä kostnaderna hållasnere, såväl för domstolarna som för de inblandade parterna. Att åstadkommadetta är en angelägen uppgift i dagens ansträngda budgetläge. Det är därförnödvändigt att, i avvaktan på de mera genomgripande förändringar somrättegångsutredningens arbete kan leda till, genomföra en del smärre reformer isyfte att begränsa kostnaderna inom rättsväsendet och öka effektiviteten. Enreform av det slaget som har trätt i kraft innebär attdomstolarna i större utsträckning än tidigare kan döma till påföljd trots att den tilltalade inte har inställt sig.Vidare har antagit regler om att åklagare får användastrafföreläggande för brott som förskyller upp till 100 dagsböter. Samtidigthar behörigheten för ensamdomare i tingsrätt att avgöra brottmål vidgats. Jagkommer senare att ta upp frågan om sådana ändringar i domförhetsreglerna itingsrätterna och länsrätterna att dessa domstolar kan döma med ett färre antalnämndemän än . En angelägen uppgift är också att görarättshjälpssystemet effektivare och mindre kostnadskrävande. På detta områdebedrivs ett reformarbete i fiera etapper. har förelagtsförslag som innebär att avgifterna på ett bättre sätt anpassas till de rättssökandes betalningsförmåga.Det föreslås också att fastighetstvister undantas från rättshjälpsområdet medhänsyn till att sådana tvister normalt omfattas av rättsskyddsförsäkringar. 1982/83: 100 Bilaga 4 9 En parlamentarisk kommitté,rättshjälpskommittén (Ju 1982:01), behandlar en del mera långsiktiga frågor pårättshjälpens område. Kommittén skall bl.a. se över möjligheterna att fåoffentlig försvarare och offentligt biträde. Ett första betänkande väntas bliframlagt i vår. Ävenkonkurslagstiftningen reformeras etappvis. Bl.a. har nya regler införts omkonkursförvaltning och tillsyn i konkurs. Vidare gäller att en näringsidkaresom har gått i konkurs under vissa förutsättningar kan förbjudas av domstol attbedriva näringsverksamhet efter konkursen. Som jag skall återkomma till iavsnittet om åtgärder mot brott har en särskild kommitté i uppgift att utredafrågan om utvidgade regler om näringsförbud. (Ju 1971:06) väntasunder lägga fram sitt slutbetänkande med förslag till bl.a. nyaregler om bevakning av fordringar och utdelning i konkurs. Det kan också nämnasatt brottsförebyggande rådet sedan har lagt fram en promemoria(BRÅ PM 1982:5) där det föreslås skärpta regler om återvinning. Påfamiljerättens område pågår sedan några är ett omfattande reformarbete. Dehittillsvarande etapperna i detta arbete har bl.a. gällt giftermål ochskilsmässa, faderskap och vårdnad om barn samt underhäll till barn ochfrånskilda. lade familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) framett betänkande med förslag till en ny äktenskapsbalk m.m. (SOU 1981:85). Desakliga nyheterna i betänkandet gäller bl.a, äktenskapets ekonomiskarättsverkningar, samboende utan äktenskap och olika arvsfrågor. Förslagen harvarit föremål för en grundlig remissbehandling och övervägs nu inomdepartementet. Diskussioner har också inletts med företrädare för de andranordiska länderna. Utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätthar till uppgift att utarbeta förslag som kan stärka barnens rättsliga ställning.Riksdagen har förelagts förslag till nya regler om bl.a. vårdnad ochumgängesrätt som grundar sig på ett betänkande från utredningen (prop.1981/82:168). Ytterligare frågor som gäller vårdnad om barn, bl.a.verkställighet av vårdnadsavgöranden, kommer att behandlas i endepartementspromemoria. Utredningen om barnens rätt fortsätter sitt arbete medatt bl.a. se över gällande regler om adoption och talerätt för barn viddomstol.