prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Kostnaden för denhöjda basenheten eller besparing av att basenheten inte höjts i enlighet medindex ingår inte i beloppet. Kostnaderna för reformen skall i sin helhetfinansieras. För är 1983 har en allmän löneavgift pä införts för attfinansiera kostnaden första genomföran-deäret. Den allmänna löneavgiftenberäknas på samma avgiftsunderlag som de lagstadgade socialavgifterna. Ilångtidsbudgetens kalkyler har antagits att löneavgiften liggerkvar pä en nivå om . Förslag har lagts fram om att finansiera andra steget avreformen genom vissa höjningar av indirekta skatter. I kalkylema harschablonmässigt höjningar av de indirekta skatterna lagts in med sammanlagt 3,5miljarder icr. För /84 har dessa inkomsterbeaktats under posten Tillkommande utgiftsbehov, netto. Finansieringen avmarginalskattereformens sista steg - hur denna finansiering skall ske har intebeslutats har schablonmässigt lagts in i beräkningarna med ett belopp om ca3,. Beräkningarnaöver inkomstskattemas utveckling över långtidsbudgetperioden bygger pä desenast kända förändringarna inom inkomstskattesystemets område. I det följandeskall kortfattat redogöras för de mest betydelsefulla förändringar som skettmellan . slopaskapitalförsäkringsavdraget och avdragsrätten för frivilliga periodiskaunderstöd. Slopandet av dessa avdrag beräknas för öka skatteinkomsternamed ca 550 milj. kr. Ettschablonavdrag pä , dock högst av kontant bmttolön m.m., införs år1983 under inkomst av tjänst. Detta avdrag beräknas minska skatteinkomstema medca . För att finansiera schablonavdraget höjs samtidigtskattesatsen med en procentenhet i inkomstskiktet . Denna höjningav skattesatsen innebär en total höjning av skatteinkomsterna på ca 1,2 miljardkr. Frånår 1983 slopas skattereduktionen på aktieutdelning somsparskattereduktionerna sänks. Effekterna av detta har för beräknatstill . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 40 Iberäkningarna har även beaktats att B-skatten skall utgöra i stället för100% av den slutliga skatten på inkomsten tvä år fidigare. Enskattereduktion för erlagda fackföreningsavgifter införs frän är 1983.Reduktionen är av erlagd avgift, dock högst . Detta avdrag fårnämndvärd effekt på statsbudgeten först under /85.Skatte-Undringen har beräknats till ca . Enhyreshusavgift införs och uppgår detta år till av taxeringsvärdet.Avgiften höjs till 1,är 1984 och fill applicerat på sammaskatteunderlag. Underår 1983 gäller att skatteunderlaget för juridiska personer minskas till förkommuner, för församlingar och fill för landsting. föreslås att endast den särskildareduceringen av skatteunderlaget för juridiska personer skall gälla. Dennafömtsättning har beräkningstekniskt även lagts in under den resterande delen avlångtidsbudgetperioden. Utövertidigare nämnda förändringar i skattesystemet föreligger ett flertal beslutsom förändrat skattesystemet jämfört . För en mer utförligredovisning hänvisas fill inkomstberäkning (prop. 1982/83:100,bil. Socialavgiftersom redovisas på statsbudgeten svarar för ca en femtedel av de beräknade totalainkomsterna på statsbudgeten. har en successiv höjning av densamlade avgiftsnivån ägt mm i samband med att lättnader genomförts i denstatliga inkomstskatten. Socialavgifterna har härigenom kommit att få en alltstörte betydelse i statsbudgeten. Vidgivna avgiftssatser följer utvecklingen av inkomstema från socialavgifterna ihuvudsak lönesummans tillväxt. förekommer dock avvikelsermellan den kassamässiga tillväxten av inkomsterna från socialavgifterna ochlönesummans tillväxt. Detta beror på uppbördssystemet. Preliminär uppbörd avarbetsgivaravgifter sker på basis av senast redovisade lönesumma, dvs.lönesumman . Denna uppräknas med en av regeringen fastställduppräkningsfaktor som avses motsvara löneutveckling. Till följd avdetta system får en lönestegringstakt som ligger över denna uppräkningsfaktorinte omedelbara effekter på statens inkomster, utan får effekter i form avökade fyllnadsinbetalningar och kvarstående avgifter året därpå. Isyfte att erhålla en så god kassahållning för staten som möjligt är det avbetydelse att uppräkningsfaktorn ligger i nivå med den förväntade lönestegringstakten.De avgifter som utgår som ett procentpåslag på kvarstående avgifter kan sägasvara ett led i att stärka statens kassahållning. För att undgå avgiften påkvarstående belopp kan arbetsgivarna göra 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget fyllnadsinbetalningaråret efter avgiftsåret. Detta leder till att staten vä-sentUgt tidigareerhåller den slutliga uppbörden av avgifterna. F.n.utreds möjligheterna att knyta an uppbörden'av arbetsgivaravgifterna till delönesummor som redovisas vid källskatteinbetalningarna. Ar-betsgivamppbördenskulle därigenom uppnå en bättre följsamhet fill den aktuella löneutvecklingen.Även de tekniska fömtsättningama för en månatlig uppbörd utreds. F. n. skeruppbörden av socialavgifter och käll-skatt på basis av tvämånadersperioder. Påstatsbudgeten redovisas socialavgifterna efter olika principer. Inkomstemafrån folkpensions-, bamomsorgs- och vuxenutbildningsavgifterna bmttoredovisas.Hur dessa utvecklats debiterings- resp. kassamässigt under den senastefemårsperioden-framgår av tabell 6. Jämförelse av debiterade och kassamässigt influtna avgifter för folkpension,barnomsorg och vuxenutbildning i % av av- belopp, miljarder kr. -1,4 -0,5 -0,9 -1-0,3 -1-0,1 'Avgiftsuttaget multiplicerat med avgiftsunderiaget . Somett led i finansieringen av inkomstskattereformen har, som tidigare nämnts, enallmän löneavgift införts fr. o. m. med tvä procentenheter. Avgiftenskall beräknas på samma underlag som socialavgifterna. Kalkylema utgår från attden allmänna löneavgiften inte höjs över perioden (se föregående avsnitt). Itabell 7 redovisas dels vilka principer som gäller för inkomstredovisningen avsocialavgifter på statsbudgeten, dels de i beräkningama antagna avgiftsuttagenunder långtidsbudgetperioden. Föråren 1978-1980 överstiger inkomsterna på sjukförsäkringsavgifterna dekostnader som skall finansieras med socialavgiften. Detta har inneburit att behållning kunnat upparbetas på sjukförsäkringsfonden. Överföringarnatill fonden redovisas som en utgift på . Även beräknas att avgiftema överstiger deutgifter som de skall finansiera. I budgetpropositionen angavs därför attregeringen t. v. inte ansåg att avsättningar fill fonden behöver verkställasför överskotten för och därefter. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 42 långtidsbudgetberäkningarna har mot bakgrund av dettauttalande inga avsättningar till sjukförsäkringsfonden lagts in för budgetåren1983/84-1987/88. Procentuellt uttag för avgiftsåret Avgifter vars inkomster helt redovisas på statsbudgeten Folkpensionsavgiften Bamomsorgsavgiften Vuxenutbildningsavgiften Allmän löneavgift 9,45 2,20 0,25 2,00 9,45 2,20 0,25 2,00 Avgifter vars inkomster delvis redovisas på statsbudgeten Avgifter vars inkomster inte redovisas på statsbudgeten Socialförsäkringsavgift till ATP' Avgift till sjöfolkspensionering-' 9,40 0,60 0,20 0,155 0,80 (0,80) 9,60 0,60 0,20 0,155 1,30 (0,80) 9,80" 0,60 0,20 0,155 1,30 (0,80) ' Från /84 skall t. v. inte någrafondavsättningar verkställas. Så länge delpensionsfonden uppvisar underskott redovisasinkomstema delvis på ' Ändrade regler för fastställande av avgiftsunderiagetfr. o. m. . " Statsmakterna har ännu inte fastställtATP-avgifterna för tiden . Inkomsterna från samtliga socialavgifter beräknas / 84 uppgå till ca . På statsbudgeten redovisasemellertid endast ca , vilket således utgör av dessainkomster. De indirekta skatterna svarar för av statsbudgetensinkomster. Den årliga ökningstakten av inkomster från indirekta skatter uppgårmellan budgetåren 1977/78 och 1981/82 fill 11,. Defta är i det närmaste endubbelt så kraftig ökningstakt som än vad som gällt förinkomster från inkomstskatt. Mervärdeskatten är statsbudgetens största enskildainkomstslag. Skattesatsen ändrades frän 17,av varanspris inkl. skatt till . För vissa varor och tjänster utgår ingen ellerreducerad mervärdeskatt. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 43 Bestämmandeför mervärdeskattens utveckling vid given skattesats är bl. a. utveckhngen avkonsumtionen av mervärdeskattebelagda varor och tjänster inom den privata ochoffentliga sektom. Den privata konsumtionsutvecklingen beror till stor del påhushållens disponibla inkomster. En ökning av den privata konsumtionen med enprocentenhet i löpande priser ökar intäkterna av mervärdeskatten med ca 400milj. kr., allt annat oförändrat. De senaste årens utveckling har inneburitatt en ökande andel av hushällens konsumfionsutgifter fallit på områden därmervärdeskatt inte utgår. Energi och boende är exempel på sådana områden. Avbetydelse för den framtida utvecklingen av inkomster frän mervärdeskatt äräven utvecklingen av export och import. Om ett ökat resursutrymme avsätts förexport kommer intäkterna av mervärdeskatt kortsiktigt att bli mindre än omsamma resurser används för konsumtion. Detta beror på att importen är belagdmed mervärdeskatt, medan mervärdeskatten återbetalas vid export. Som ett led i strävandenaatt förbättra den statliga kassahällningen föreslås att den genomsnittligakredittiden vid uppbörd av skatt på tobak, vin och sprit samt malt- ochläskedrycker förkortas fr. o. m. . Dessa förändringar beräknas ge enpositiv engångseffekt /84 på . I detlångsiktiga perspektivet innebär de förkortade kredittiderna en genomsnitfliglikviditetsförstärkning om inemot , vilket medför en beståendeeffekt i form av en minskning av statsskuldräntoma om 100 milj. kr. Ienlighet med långtidsbudgetens beräkningsmetod har i kalkylerna antagits attendast beslutade eller föreslagna förändringar av punktskattesatserna lagts ini beräkningarna. Detta antagande kan dock leda till att konsumentprisema påvissa varor sjunker på gmnd av en fallande prisnivå, exkl. skatter. Iberäkningama har beaktats de föreslagna höjningarna av indirekta skatter(främst skatt på olja och oljeprodukter) för att bl. a. finansieramarginalskattereformens andra steg. Föratt redovisa känsligheten i fömtsättningama kan följande räkneexempel varabelysande. Exemplet avser skatt på olja och oljeprodukter. Ett eventuelltfallande råoljepris frän en nivå på ca per fat till en nivåpå per fat har i beräkningarna antagits bli kompenserade medhöjda skatter pä bensin och olja, så att konsumentpriset på olja och bensinökar i takt med konsumentpriserna i övrigt. Den sistnämnda fömtsättningen ledervidare till antagandet att konsumfionsvo-lymema på bensin och olja ligger kvarpå nuvarande nivå över kalkylperioden, dvs. För attupprätthålla ett realt oförändrat konsumentpris krävs under dessafömtsättningar att skattesatsema måste höjas markant. De inkomster som kalkylenmed oförändrade volymer bygger på ökar därvidlag kraftigt jämfört med deinkomster som beräknats i långtidsbudgeten. Inkomsterna skulle under dessafömtsättningar kunna bli . högre /88 än vadsom är förenligt med Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Beräkningen är känslig förgjorda antaganden och är därför enbart avsedd att belysa spännvidden iberäkningsresultaten vid två helt olika fömtsättningar. Även för övriga punktskatter skulle beräkningarna kunnabygga pä antagandet om realt oförändrade skattesatser. Om denna fömtsättninginfriades skulle skatteinkomsterna slutåret av längtidsbudgetperioden vara ca3,. högre än vad som erhålls med sedvanlig långtidsbudgetmetod. 5.5 Resultat av beräkningarna över statsbudgetensinkomster De beräknade förändringarna i statsinkomsterna underlängfidsbudgetperioden med tidigare angivna fömtsättningar framgår av tabell8. I fasta priser minskar inkomsterna med ca 0,per är . (Miljarder kr., löpande priser) 1981/82' -4,4 -0,8 -1-11,8 -1-2,0 -0,4 -0,7 Andel av BNP, % -0,5 ' På grund av budgetmodemiseringen och dithöranderedovisningsomläggningar är utvecklingstalen mellan budgetåren 1977/78 och1981/82 inte helt rättvisande. har en allmän löneavgift införts (socialavgift).Finansieringen av inkomstskattereformen för har föreslagits ske genomhöjningar av vissa indirekta skatter. För budgetåren 1984/85-1987/88 harschablonmässigt lagts in effekterna av dessa höjningar. /84 hardessa inkomster beaktats under posten Tillkommande utgiftsbehov, netto påbudgetens utgiftssida (se beräkningar av statsbudgeten i finansplanen). Inom ett flertal inkomsttitlar redovisas både inkomsteroch utgifter. På dessa fitlar sker således en nettoredovisning. Dettaförhällande försvårar en analys av olika antagandens effekt påstatsbudgetinkomsternas utveckling. Ett genomgående drag är nämligen attinkomsterna och utgifterna pä Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 45 fitlarnainte utvecklar sig parallellt. Detta blir särskih accentuerat i en situation,då antagandena om lönesumma och konsumentpris mellan åren kraftigt varierar. Itabell 9 redovisas statsbudgetens inkomster uppdelad på inkomster resp.utgifter. Det är framför allt för inkomstpostema Inkomstskatt, Lagstadgadesocialavgifter och Mervärdeskatt som de nettoredovi-sade statsbudgetbeloppenskiljer sig från bruttobeloppen. Denstörsta differensen mellan bmtto- och nettoredovisningarna föreligger inominkomstskattens område. Inkomstema på denna inkomsttitel utvecklar sig överlångtidsbudgetperioden i stort efter de löneantaganden som presenteras iavsnitt 4.1. Utgifterna består till största delen av kommunalskatteutbetalningaroch överskjutande skatt. Kommunerna erhåller för varje kalenderår ett förskottpå senast kända taxering och den aktuella utdebiteringen. Närtaxeringsresultatet för ett kalenderår är känt sker slutavräkning. De utbetaldakommunalskattemedlen på denna inkomsttitel styrs sålunda av en rad faktorer sominte direkt är förknippade med de allmänna antagandena om lönesumma o.d. Underlångtidsbudgetperiodens inledande är växer utgifterna snabbare än inkomsterna.Detta får till följd att nettot som redovisas på budgeten sjunker mellanbudgetåren 1983/ 84, 1984/85, 1985/86 och 1986/87. Med antagandet om oförändradkommunalskatt över långtidsbudgetperioden utvecklas inkomster och utgifter likartatunder slutet av perioden. Nettot som redovisas pä budgeten dessa budgetåransluter sig därför i högre utsträckning till lönesummans utveckhng. Inkomstskatten,netto, uppvisar sålunda en tillväxttakt om ca 1,. I beräkningen har beaktatsden omläggning av skattesystemet som successivt genomförs under perioden1983-1985. Inkomsternafrän de lagstadgade socialavgifterna, netto, beräknas i löpande priser öka medca 4,. I bruttoinkomsterna från lagstadgade socialavgifter ingåremellertid samtliga socialavgifter, exkl. ATP. Till viss del skall emellertiddessa inkomster överföras till fonder som redovisas utanför statsbudgeten (sesenare avsnitt om staten och socialförsäkringssektom). Vidare utbetalas fråninkomsttiteln av sjukförsäkringens kostnader. Mervärdeskattensökningstakt beräknas i löpande priser komma att uppgå till . Beräkningen baseras på den högre mervärdeskattesats om som gällerfr.o.m. Inkomstema från mervärdeskatt utvecklas på längsikt i takt med den privata konsumfionens utveckhng i löpande pris. Uppbördenav mervärdeskatten består emellertid av såväl inbetald som återbetald skatt. Idet förstnämnda fallet överstiger den utgående skatten den ingående, medan deutgående skatterna i det sistnämnda fallet understiger de ingående. Övrigaindirekta skatter förutses öka med i genomsnitt 2,. Kalkylen baseraspå oförändrade nominella skattesatser exkl. de skatte- Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 46 satshöjningarsom schablonmässigt lagts in för att finansiera marginalskattereformens andrasteg. Inkomsternafrån räntor och återbetalning av lån beräknas i löpande priser att öka med 1,9%per är. De värdemässigt mest betydelsefulla inkomsterna utgörs av räntor ochamorteringar på bostadsbyggande och energisparlän. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomstsida budgetåren 1983/84 1987/88(Miljarder kr., löpande priser) Socialavgifter (exkl. ATP) Övriga inkomster (netto) Utgiftemapå statsbudgeten har ökat kraftigt. Mellanbudgetåren 1971/72 och 1981/82 var den genomsnitfliga årliga utvecklingstakten15,. ökade konsumentprisindex i genomsnitt med 9,perår. Även som andel av bmttonationalprodukten (BNP) har utgifterna /72 var statsutgifternas andel av BNP ca 28,7 %.Statsutgifternas andel av BNP har därefter ökat kraftigtför att /82 uppgå till . Undersenare delen av var utgiftstillväxten särskilt markant. a. av de kraftigt ökade utgifterna för arbetsmarknads-ochindustripolifiska insatser. Statsbudgetens utgifter styrs vidare till stor delav historisk inflation genom de automatiskt verkande reglerna, som för mängaanslag styr utbetalningarna. Statsutgifternabestår av ett flertal olika slags utgifter. För samhället i sin Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 47 helhethar dessa utgifter mycket ohka innebörd. Det är därför vikfigt att vid enanalys av statsbudgetens inverkan på samhällsekonomin inte enbart studerastatsbudgetens totala utgifter, utan mera analysera de olika komponenternasbetydelse. Idetta kapitel redovisas först en sammanfattning av de i appendix redovisadestatsutgifterna uppdelade på olika ändamål. Därefter beskrivs deautomatikbindningar som finns i budgeten. Sedan presenteras utgifternauppdelade på realekonomiska kategorier. 6.1Sammanfattning av statsutgifternas utveckling Iappendix redovisas utveckhngen statsutgifternauppdelade på fjorton ändamålsgmpper. I beskrivningen av utgiftsutvecklingenför de skilda ändamålen läggs tonvikt vid de faktorer, t. ex. i form avvolymförändringar och regelsystem, som styr utgiftsutvecklingen. För denärmare beskrivningarna av utvecklingen för enskilda ändamål hänvisas tillappendix. I det följande sammanfattas huvudresultatet av beräkningama. Beräkningarnautgår från de anslagsbelopp för /84 som redovisas ibudgetpropositionen eller, om förändringar inträffat pä gmnd avsärpropositioner m.m., beräkningen i det reviderade budgetförslaget. Vidare tasi ändamålsavsnitten även upp sädana faktorer som påverkar statsbudgetensinkomstsida och som kommer till uttryck i form av avdrag ellerskattereduktioner. Viss stadig reglerad verksamhet som finansieras medlagstadgade socialavgifter eller andra avgifter utan att redovisas påstatsbudgeten behandlas också. Även utgifter utanför dessa områden tas upp. Somframgår av redovisningen beräknas de totala statsutgifterna, exkl.statsskuldräntor, i oförändrad pris- och lönenivå bli i stort sett oförändradeunder långtidsbudgetperioden. På några områden minskar utgifterna underperioden. Denutveckling av statsbudgetens utgifter som redovisas i appendix sammanfattas itabell 10. Enligt de redovisade beräkningarna skulle statsutgifterna ioförändrad pris- och lönenivå (exkl. statsskuldräntor) minska med i genomsnitt0,. Erfarenhetsmässigt underskattas utgifternasökningstakt i långfidsbudgetberäkningama. Detta hänger samman medlångtidsbudgetens kalkylmässiga fömtsättning att endast gjorda åtaganden skallräknas in i beräkningarna. Dock bör beaktas att posten Tillkommandeutgiftsbehov, netto, endast beräknats schablonmässigt för budgetåren efter1983/84. Den faktiska utvecklingen av utgifterna /78-1981/82innebar en genomsnitflig ökning med inemot 4,i fasta priser. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Utgiftsutvecklingen i oförändrad pris- och lönenivå (exkl.statsskuldräntor) (Milj.kr.) 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 ändring försäkring, m. m. -0,6 -1,3 -1,1 -4,5 -0,9 -2,5 Hälso-, sjuk- och socialvård -0,6 -0,2 -13,5 -6,7 -3,7 Utgifter i oförändrad pris- och lönenivå (exkl. statsskuldräntor) + 2,5 -0,9 Förmånga anslag är utvecklingen av priser och löner styrande för de framtidautgifterna. I tabell II redovisas utgiftsutvecklingen i löpande priser. Tillgmnd för dessa beräkningar ligger de antaganden som behandlats i kapitlet 4.Vid beräkningen av lönekostnader har förutsatts att timlöneökningarna inomoffentlig sektor ligger i linje med de som antas för ekonomin i stort. Vidarehar fömtsatts att utgiftema för den egentliga förvaltningen beräknats utifråndet s. k. huvudförslaget. Detta innebär att krav på fortlöpanderationaliseringar och produktivitetsförbättringar, för att kunna upprätthållaen oförändrad omfattning av och kvalitet i verksamheten vid årligreducering av anslagsbeloppen, har lagts in i beräkningarna. Möjlighet finnsför stafliga myndigheter att planera dessa rationaliseringar inom etttreårsperspektiv med ett mellan budgetåren ojämnt uttag av huvudförslaget. Iberäkningarna har dock normalt en schablonmässig 2-procentig årlig reduceringlagts in. Efteromräkning bUr den genomsnittliga årliga ökningen av statsutgifterna i löpandepriser (exkl. statsskuldräntor) 3,. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Utgiftsutvecklingen i löpande priser (exkl.statsskuldräntor) (Milj.kr.) 1983/84 Förändring till 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 ändring 1983/84-1984/85 Genomsnittlig procentuell förändring 1983/84-1987/88 Folkpensioner, sjukförsäkring, m. m. Hälso-, sjuk- och socialvård Internationellt utveckhngssamarbete och övriginternationell samverkan Utgifter i löpande priser (exkl. statsskuldräntor) 46241 34783 24208 19077 17229 15596 14100 10811 8201 7979 + 1930 +2247 +2150 +2025 + 4,2 +2262 + 946 +1824 +1922 + 6,5 + 1724 +1331 + 496 + 367 + 7,1 31 + 244 + 225 + 414 + 0,2 641 546 - 991 -1844 + 580 + 506 - 5,2 641 + 780 + 682 + 4,1 712 + 348 + 499 - 3,9 + 763 + 735 + 839 + 828 + 7,1 + 195 + 321 + 367 + 409 + 2,4 + 981 + 365 + 419 + 483 +12,3 + 486 + 467 + 509 + 538 + 6,0 - 764 -1348 - 187 + 538 - 9,8 + 431 - 855 + 84 + 85 + 8,4 + 114 + 930 + 645 + 108 + 0,5 +7257 +4892 +9079 +9404 + 3,0 249876 254768 263847 273251 +4,2 +4,7 +3,8 -2,4 + 1,3 +4,1 + 1,8 +6,6 +3,7 +6,4 +5,6 -6,2 -1,3 + 1,8 ' Anm. I löpande prisberäkningen har täckningsanslaget förlöner och omkostnader för åren 1984/85-1987/88 redovisats under resp.ändamålsgrupp. Förändringstalet till 1984/85 är av denna anledning lägre ilöpande prisberäkningenän i fast prisberäkningen. För att beräkna utvecklingen av de totala utgifterna måsteäven statsskuldräntorna beaktas. Av tabeU 12 framgår att de totalastatsutgifterna i löpande priser ökar i genomsnitt underperioden. Utgiftemas ökningstakt framöver är i mycket hög gradberoende av den antagna pris- och löneutvecklingen. Denna kan i hög grad avvikafrän den pris- och löneutveckling som varit aktuell under den bakomliggandeperioden. En viss jämförbarhet med den bakomliggande perioden erhålls dock omutgiftemas ökningstakt deflateras till fasta priser. En sådan kalkyl resulterari en genomsnitflig ärlig ökning om attjämföra med 4,per är för den fidigare perioden. Det bör dock understrykasatt de på detta sätt enligt gängse långtidsbudgetmetod beräknade utgiftema inteskall betraktas som en prognos för den sannohka framtida utvecklingen. 4 1982/83. 1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget (Miljarderkr., löpande priser, avrundat) Genomsnittlig procentuell förändring 1977/78-1981/82 Procentuell för-t ändring 1983/84-1984/85 Genomsnittlig procentuell förändring 1983/84-1987/88 1984/85 1985/86 1986/87 1987/8S Summa statsutgifter (exkl. statsskuldräntor) Statsskuldräntor Totala statsutgifter i löpande priser + 12,3 +41,5 + t4,4 + 7,3 + 4,9 + 9,1 + 7,6 +11,6 + 5,3 +14,9 +16,5 +14,3 + 9,4 + 10,0 + 3,0 + 13,7 + 3,0 + 12,9 Denövervägande delen av statsbudgetens utgifter, liksom huvuddelen av utgiftemainom den del av socialförsäkringssystemet som inte redovisas på statsbudgeten,styrs av en långtgående automatik. Automatikbindningar finns även i varierandegrad i andra statligt reglerade system utanför statsbudgeten, t. ex.jordbmksprisregleringen. Förändringar i befolkningens ålderssammansättning,ökningar av löner och priser etc. medför att utgifterna stiger inom ramen förgällande regelsystem, utan att några beslut om reformer eller nya åtagandenfattas. Sä länge dessa regelsystem inte omprövas är det därför faktorer utanförstatsmakternas omedelbara kontroll som styr vissa utgifters utveckling. Detfaktum att många och stora anslag pä budgeten präglas av automafik skallgivetvis inte uppfattas så att de står utanför statsmakternas kontroll.