prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Avdelningarna är organiserade påsammanlagt 12 byråer och en fristående sektion samt ett revisionskontor.Verkets tekniska byrå med datacentral är placerad i . Beräknad ändring 1983/84 - 1 132 000 (därav lönekostnader) (133 948 000) (+ 1 519 000) (- 1 190 000) + 5 410 000 Kostnader för drift av datama- - 9 065 000 Ersättning till postverket m.m. + 17 273 000 + 1 482 000 + 12 670 000 + 7 887 000 1982/83:100 Bilaga 7 30 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Försäljning av publikationer . Ersättning från allmänna pen- + 4 601 000 Ersättning från de allmänna - 5 380 000 - 5 380 000 Ersättning från statens löne- och pensionsverk för data- + 13 864 000 + 9 081 000 ringen (redovisas på in- + 3 800 000 + 3 800 000 harredovisat en resultatanalys för /82. Av denna framgår att verketgenom olika rationaliseringsinsatser i stort kunnat klara sina löpandearbetsuppgifter. Vissa angelägna projekt har dock måst senareläggas. Vidare harökade arbetsuppgifter i samband med lagändringar m.m. medfört atthandläggningen av vissa andra arbetsuppgifter starkt försenats. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande Pris- och löneomräkning +9 . Huvudförslaget (-.) innebär bl.a. att verketspersonalstyrka måste minskas med 21 personer. framhålleratt verket i en rapport redovisat visst underiag för enrationaliseringsplan för socialförsäkringsområdet. Verket har härvidunderstrukit att beslut angående en långsiktig rationaliseringsplan - utövervad som anges i rapporten - bör grundas på ställningstaganden tillsocialförsäkringens framtida uppbyggnad och inriktning. Någon neddragning avpersonalresurser bör således f.n. inte ske. Som jag har nämnt iinledningen till detta avsnitt avser jag att återkomma med förslag omen särskild proposition till om riksförsäkringsverketsarbetsuppgifter m.m. De förslag jag då kommer att lägga fram avses inte påverkaberäkningen av anslaget till . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 31 För nästa budgetår börmedel för verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Chefen förkommundepartementet har vid sin anmälan till budgetpropositionen underavsnittet Gemensamma frågor tagit upp frågan om den statligarevisionsverksamheten bl.a. avseende ändrad revisionskontorsorganisation. Somstöd för förslaget ligger . För vidkommande innebär förslagettill ändrad revisionskontorsorganisation att blirvärdmyndighet för ett utökat revisionskontor. Jag beräknar i enlighet härmedytterligare medel för denna verksamhet under anslaget. Medlen är preliminärtberäknade i avvaktan på resultatet av förhandlingar om anställnings- ocharbetsvillkor med anledning av den ändrade revisionskontorsorganisationen. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRiksförscikringsverket för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 353654 833 1982/83 Anslag 343000 000 1983/84 Förslag 364850 000 Utgifterna förförsäkringskassornas administration finansieras till med statsbidrag ochtill med arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Från anslaget finansierasstatsbidragsändelen av försäkringskassornas förvaltningskostnader. Ärenden inom den allmännaförsäkringen handläggs i första instans av de allmänna försäkringskassorna.Allmän försäkringskassa finns i varje landstingskommun samt i kommun som intetillhör landstingskommun. Försäkringskassorna är självständiga juridiskapersoner och leds av styrelser som består av ordförande och vice ordförande somutses av regeringen samt fyra övriga ledamöter som utses av eller,i förekommande fall, av kommunfullmäktige. ärtillsynsmyndighet och utfärdar anvisningar för kassornas verksamhet. Bestämmelserna omallmänna försäkringskassor återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. En stor del av den verksamhet inom , som kräver kontakt med de försäkrade, bedrivs vid lokalkontor och filialexpeditioner. F.n. finns ca 460 lokalkontor och 100 filialexpeditioner. Fr.o.m. budgetåret1982/83 har ett nytt budgetsystem för försäkringskassornasförvaltningsutgifter införts med ekonomiska ramar som fastställs av Prop.1982/83:100 Bilaga 7 statsmakterna.Anslag till dessa utgifter anvisas på statsbudgeten enligt samma prövning ochteknik som gäller för statliga myndigheter. Anvisade medel fördelas av riksförsäkringsverketpå de olika försäkringskassorna. ing 1983/84 2 058 940 000 + 40 200 000 - 10 095 000 + 87 000 000 + 87 000 000 + 6 400 000 + 6 400 000 + 34 040 000 2 465 100 000 + 133 600 000 + 117 345 000 Ersättning från allmänna pen- + 10 000 000 + 10 000 000 Ersättning för extern verksam- Vissa fondmedel, engångsan- - 35 000 000 - 35 000 000 1 947 000 000 + 134 300 000 + 24 000 000 ' Medlen har flyttats överfrän anslagsposten Förvaltningskostnader Riksförsäkringsverketsanslagsframställning bygger på uppgifter som verket har hämtat in frånförsäkringskassorna. På grundval härav har verket redovisat en resultatanalysför /82. Av denna framgår att 1982/83:100 Bilaga 7 33 ärendevolymerna vid lokalkontoren minskade med6,. Denna minskning kvarstår . kassorna kunnat minska ärendebalanserna genom att sätta in extra resurser. föreslår ianslagsframställningen bl.a. följande. Pris- och löneomräkningm.m. Huvudförslaget (- .) innebär att kassornaspersonalstyrka måste minskas med 320 personer. redovisarhärvid vissa rationaliseringsåtgärder som krävs för att huvudförslaget skallkunna genomföras. Åtgärderna avser bl.a. slopande av den årligainkomstuppgiften för sjukpenninggrundande inkomst samt utveckling avytterligare ADB-rutiner vid handläggning av ärenden om pension ochinkomstprövade förmåner. Vidare framhåller riksförsäkringsverketatt verket i en rapport redovisat visst underlag för enrationaliseringsplan för socialförsäkringsområdet. Verkel understryker attbeslut angående en långsiktig rationaliseringsplan - utöver vad som anges irapporten - bör grundas på ställningstagande till socialförsäkringens framtidauppbyggnad och inriktning. Något beslut om neddragning av resurser förförsäkringskassorna för /84 bör inte ske på grundval avanslagsframställningen. Verket anser atl de resurser som kan frigöras skallanvändas till förstärkning av andra delar av kassornas verksamhet. För nästa budgetår börmedel för försäkringskassornas förvaltningskostnader beräknas med utgångspunkti huvudförslaget. Detta innebär jämfört med pris- och löneomräknal anslag /83 en minskning med ca 52 milj.kr. Enligt beslutom anslag fill försäkringskassorna för innevarande budgetår anvisades kassorna- utöver av regeringen föreslaget belopp -35 milj. kr. Medlen beviljades bl.a. mot bakgrund av den tveksamhetsom ansågs råda om vilka besparingar som kunde genomföras i samband med slopadkontantutbetalning under /83 samt angelägenheten av att så långtmöjligt undvika personaluppsägningar. Jag anser att en del av detta belopp börkunna avräknas vid beräkningen av kassornas medelsbehov för /84.Jag räknar således med en besparing av 15 milj.kr. utöver det generellahuvudförslaget. I fråga om fördelningenav medlen på anslagsposter anser jag att en särskild post bör införas såvittavser ersättning till postverket för portokostnader. Ersättningen avserportokostnader för vissa utbetalningar som kassorna ombesörjer. Medel förifrågavarande ersättningsbelopp har 3 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 34 anvisats dels under anslagspostenFörvaltningskostnader dels under sjätte huvudtitelns tjänstebrevsanslag. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag det totala medelsbehovet förförsäkringskassornas förvaltningsutgifter under nästa budgetår till 2 582,4milj. och anslagsbehovet fill . Jag har därvid beräknatmedel för allmän löneavgift enligt SFS 1982:423. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till Allmännaförsäkringskassor för /84 anvisa: ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 35 C.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Samhällets direktaekonomiska stöd till barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg,bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott,barnpensioner samt bidrag för vård av handikappat barn. De två sistnämnda stödformerna redovisas underavsnitt D. Följandesammanställning visar omfattningen och utvecklingen av samhällets direktaekonomiska stöd till barnfamiljerna (milj.kr. ' förmäner för moderskapsförsäkringen. Samhälletsekonomiska stöd fill barnfamiljerna får ökad betydelse i ekonomiskt kärvafider. Därför är det viktigt att i det nuvarande ekonomiska läget särskilt slåvakt om det grundläggande stödet till barnfamiljerna. Regeringen harredan genom olika åtgärder ökat insatserna på detta område. Särskilda insatser har gjorts förfamiljer med flera barn. Genom de allmännabarnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggandeekonomiskt stöd. Barnbidraget, som utgår med lika belopp för alla barn,utbetalas till omkring 1 miljon familjer med ca 1,7 miljoner barn under ålder.Fr.o.m. kompletteras de allmänna barnbidragen med ettflerbarnstillägg. har beslutat om höjningar av bådebarnbidrag och flerbarnstillägg fr.o.m. (prop. 1982/83:55,SoU 12, rskr 100). Barnbidraget höjs då med . per barnoch år. Flerbarnstillägget fördubblas så att det för familjer med tre barnunder utgår med ett halvt barnbidrag extra (. ) och medytterligare ett barnbidrag (. ) för varje därpå följande barn.Förstärkningarna av de allmänna barnbidragen och flerbarnstilläggen kanberäknas kosta ca 660 milj. kr. Höjningarna innebär både en förstärkningav grundstödet fill alla barnfamiljer och en kraftig satsning på stödet fillflerbarnsfamiljerna. har i,en promemoria (DsS 1981:12) föreslagit att flerbarnsfillägget skallutvidgas till att gälla också studerande ungdomar iåldern . Jag avser att återkomma till regeringen med förslagom en proposition till om höjning av 1982/83:100 Bilaga 7 36 åldersgränsen för rätten till flerbarnstillägg.Kostnaden för höjningen beräknas till ca 90 milj. kr. De sammanlagdakostnaderna för barnbidragen och flerbarnstilläggen under nästa budgetårberäknas till 5 890 milj. kr. Som komplement till deallmänna barnbidragen utgår inkomstprövade bostadsbidrag till barnfamiljer medlägre inkomster. Bostadsbidragen består av dels ett statligt bidrag som utgörett inkomstprövat konsumtionsstöd utan anknytning till bostadsförhållandena,och dels ett statskommunall bidrag som är anknutet till bostadskostnaden.Bostadsbidrag utgår till ca 330 000 familjer med ca 670 000 barn Anslaget förbostadsbidrag redovisas under bostadshuvudtiteln. Bostadsbidragskommitténhar överlämnat ett betänkande (SOU 1982:58) med förslag till förändringarav reglerna för bostadsbidrag. Vidare har en särskild utredare lämnat förslag(Ds Bo 1982:5) om att administrationen av bostadsbidragen skall föras över frånkommunerna till försäkringskassorna. Föräldraförsäkringen -som infördes - ger alla föräldrar ett ekonomiskt skydd i samband medbarns födelse och sjukdom. Den ger också föräldrarna ekonomiska möjligheter attvara hemma hos sina barn fram t.o.m. barnets första skolår.Försäkringens föräldrapenning utgår i anslutning till barnsfödelse eller adoptivbarns ankomst lill familjen. Ersättningsnivån är densammasom sjukpenningen dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten, dock lägsten garantinivå på . Havandeskapspenning är enersättningsform som är kombinerad med en rätt till omplacering för kvinnor somi graviditetens slutskede på grund av arbetets art inte kan fortsätta i sittnormala arbete. I den mån omplacering inte kan ordnas har dessa kvinnor rätttillhavandeskapspenning under från och med den sextionde tilloch med den elfte dagen före den beräknade nedkomsten. var det ca10 000 kvinnor som fick havandeskapspenning. Vidare utgår särskildföräldrapenning under sammanlagt för varje barn. Under tre av dessamånader utgår ersättningen rned belopp som motsvarar sjukpenningen, dock lägst37 kr. utgår ersättningen för allaenligt garantinivån . Föräldrapenning i sambandmed barns födelse och särskild föräldrapen ning utnyttjas fortfarande huvudsakligen av mödrarna. av de ersättningsberättigade:fäderna som utnyttjade rätten till föräldrapenning i samband rned barns födelse. Ersättning utgick för . Bland de familjer som utnyttjade rätten till särskild föräldrapenning var det där fadern använde någon del av ersättningsfiden. ' Förvärsarbetande föräldersom tillfälligt behöver stanna hemma och ta vård om barn i samband med sjukdomeller liknande har utöver de tiderjag 1982/83:100 Bilaga 7 37 nämnt i det föregående - rätt tillföräldrapenning under och barn . Vidarekan sådan föräldrapenning utgå till fadern i samband med barnetsfödelse. utnyttjade drygt hälften av de ersättningsberättigadefamiljerna denna föräldrapenning under genomsnittligt drygt 6. dagar. Bland deföräldrar som uppburit föräldrapenning var fäder som också tog ut avalla ersatta dagar, inklusive fäders särskilda ersättning i samband med barnsfödelse. Ca 77 000 fäder utnyttjade denna sistnämnda ersättningsrätt. De totala kostnaderna för föräldraförsäkringensförmåner beräknas för nästa budgetår till ca 4 930 milj. kr. Enligt definansieringsregler som gäller täcks av kostnaderna genom arbetsgivarnasoch egenföretagarnas socialavgifter till sjukförsäkringeii och genomstatsbidrag, vilket innebär att ca 740 milj. kr. faller på staten. Föräldraförsäkringskommitténhar överlämnat ett betänkande (SOU 1982:36) med förslag till enklareregler inom föräldraförsäkringen. Remissbehandlingen av betänkandet har nyligenavslutats. Utredningen fortsätter sitt arbete med frågor som berör risker iarbetsmiljön i samband med graviditet. Lagen (1978:410) om rätttiU ledighet för vård av barn m.m. ger föräldrar rätt att vara helt lediga frånarbetet eller att förkorta sin dagliga arbetstid till tre fjärdedelar av normalarbetstid så länge de vårdar barn under ett och . Rättentill förkortad arbetstid till i vanliga fall gäller tilldess barnet är eller har avslutat det första skolåret. Denna rätt tillledighet är fristående från ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen.Föräldrarna har dock alltid rätt fill ledighet från sin anställning under tiddå ersättning- utgår från föräldraförsäkringen. I ledighetslagen regleras ocksårätlen för gravida kvinnor alt få omplacering till andra arbetsuppgifter. Föräldrar med svårthandikappade barn i hemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpensionenför en förtidspensionär. Vårdbidraget är graderat i helt eller halvt bidrag.Helt vårdbidrag utgår av basbeloppet. Fr.o.m. fårdessa föräldrar en extra höjning av vårdbidraget genom det tilläggsbelopp fillbasbeloppet som har beslutat införa. Höjningen uppgår till561 kr. för år räknat. Tillsammans med den uppräkning som följer av prisutvecklingenhöjs vårdbidraget för med . Vårdbidraget beskattassom inkomst och blir ATP-grundande för den förälder som svarar för omvårdnadenav barnet. Vårdbidrag utgår f.n. för ca 13 600 barn. beslöt undervåren 1982 om ändrade regler för vårdbidraget för den som har särskildakostnader på grund av handikappet. Genom de nya reglerna kan en del avvårdbidraget utgå som skattefri ersättning för de särskilda kostnader somhandikappet medför. De nya reglerna gäller fr.o.m. . 1982/83:100 Bilaga 7 38 Genom bidragsförskottenger samhället ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte helt beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga att betala underhållsbidrag.Bidragsförskott utgår av basbeloppet vilket innebär . per årvid basbeloppet . Bidragsförskott utgår f.n. för drygt 250 000 barn. Barn vars föräldraravlidit får ett ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringoch ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen utgår med lägst avbasbeloppet och högst av basbeloppet i de fall då inte änkepension ellerbarnpension från ATP utgår. Barnpension från folkpensioneringen utgår f.n. tillca 40 000 barn. Som redovisas iinledningen till avsnitt D har pensionskommittén avlämnat sitt slutbetänkande(SOU 1981:61-62) Familjepension som behandlar bl.a. utformningen avbarnpensionerna. Avsikten är att en proposifion om dessa frågor skall läggasfram för . Flera utredningar arbetarmed översyner av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. (S 1979:06) häri uppdrag att se över det ekonomiska stödsystemet ochdärvid särskilt beakta flerbarnsfamiljernas situation. Kommittén väntasredovisa en slutrapport . (S1977:16) utreder frågorna om hur samhällsstödet till de ensamståendeföräldrarna och deras barn skall utformas med hänsyn till de förändringar somskett i olika avseenden sedan vissa av stödformerna infördes. kartlägga de stödbehov som finns och hur de nuvarande stödformernasvarar mot dessa behov. Kommittén beräknas redovisa sitt betänkande underförsta . Jag har för avsikt atttillsätta en särskild arbetsgrupp för att göra en samlad bearbetning av detutredningsmaterial som snart kommer att finnas beträffande det ekonomiskastödet till barnfamiljerna. 1981/82 Utgift 5188 079 816 1982/83 Anslag 5205 000 000 1983/84 Förslag 5890 000 000 Allmänna barnbidrag utgårtr.o.m. och barn under ålder.Från samma datum utgår därutöver ett flerbarnstillägg med ett halvt barnbidragper år till familjer med tre barn och med ytterligare ett barnbidrag för varjeytterligare barn. Kostnaderna täcks helt av statsmedel. Administrationen avbarnbidragen handhas av riksför- , säkringsverket och försäkringskassorna.Bidragsbestämmelserna finns i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (omtryckt1973:449). 1982/83:100 Bilaga 7 39 Verket beräknarmedelsbehovet för /84 till 5 140 milj. kr. Beräkningarna grundaspå bidragsbeloppet . och befolkningsprognosför riket . Med ledning härav beräknas antalet bidragsberätligadebarn vara ca 1 668 000 vid utgången av . har nyligenbeslutat om höjningar av allmänna barnbidrag och flerbarnsfillägg (prop.1982/83:55, SoU 12, rskr. Fr.o.m. höjs barnbidragetfrån . perbarn och år. Som jag nämnt i avsnittsinledningenär avsikten att lägga fram en proposition med förslag om utvidgningav rätten till flerbarnstillägg till att gälla även ungdomar som uppbärförlängt barnbidrag eller studiebidrag. Förstärkningarna av deallmänna barnbidragen och flerbarnstilläggen beräknas kosta ca 750 milj. kr.för helt år. Med beaktande även av det minskade antalet barn ibidragsberättigad ålder beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 5890 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmännabarnbidrag för /84 anvisa ett förslagsanslag av 5 890 000 000kr. 1981/82 Utgift 647665 903 1982/83 Anslag 725000 000 1983/84 Förslag 740000 000 Från anslaget täcksstatens andel () av kostnaderna för föräldraförsäkringen i form avföräldrapenning vid vård av barn samt havandeskapspenning. Föräldrapenning utgårunder i anslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomsttill familjen. Föräldrapenningen utgår med samma belopp som sjukpenningen, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten dock lägst med en garantinivåpå . Ersättningen utgår till den av föräldrarna som stannar hemmaoch vårdar barnet. Föräldrarna har ocksårätt till särskild föräldrapenning under sammanlagt för varje barnsom fötts efter . Under tre av dessa månader utgår ersättningmed samma belopp som den egna sjukpenningen dock lägst garantinivån. 1982/83:100 Bilaga 7 40 till alla enligt garantinivån. Föräldrarna kanta ut den särskilda föräldrapen ningen enligt egen önskan fram till: och med barnets första skolår. . . Den särskildaföräldrapenningen får tas ut vid,heltidsledighet eller vid förkortad arbetstidoch utgår som hel, halv eller fjärdedels föräldrapenning. Var och en avföräldrarna disponerar halva ersättningstiden, men en förälder kan genom enanmälan till avstå från sin rätt till särskildföräldrapenning tUl förmån för den andra föräldern. Förälder som behöverstanna hemma och tillfälligt ta vård om barn har också rätttill.föräldrapenning under per barn och år. Ersättningen utgårmed samma belopp som sjukpenningen. Föräldrapenning för tillfällig vård av barnkan utgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk samt när förälderbehöver följa med barnet lill barnavårdscentral m.m. Rätten tillföräldrapenning för tillfällig vård ay barn gäller också under högst tio dagarför. fadern i samband med barns födelse. Blivande mödrar, somunder graviditetens senare del på grund av arbetets art inte kan fortsätta isitt normala arbete, har rätt att bli omplacerade med bibehållen lön. I den månså inte kan ske och det är klart att hon inte kan fortsätta sitt vanliga arbetehar hon rätt till havandeskapspenning. Denna utgår tidigast från den sextiondedagen före den beräknade förlossningen och längst till den tionde dagen föredenna tidpunkt, dvs. Havandeskapspenning utgår med sammabelopp som sjukpenning. Föräldraförsäkringen ären integrerad del av sjukförsäkringssystemet såväl vad gäller finansieringensom administrationen av försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningenfinansieras således fill genom statsbidrag och tUl genomsocialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Bestämmelserna omföräldrapenning finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt1982:120). Riksförsäkringsverketberäknar de totala kostnaderna för föräldrapenning till 4 515 milj. kr. för år1983 och 4 575 milj. kr. Anslagsbehovet för /84beräknas därmed lill 685 milj. kr. Kostnadsutvecklingen förde olika förmånsslagen framgår av följande tablå, milj. kr. . . 1982/83:100 Bilaga 7 41 a) i samband med barns födelse b) för tillfällig vård av barn Med beaktande avlöneutvecklingens inverkan på föräldrapenningen beräknar jag de totalakostnaderna för föräldraförsäkringen under nästa budgetår till 4 930 milj. kr.Därav avser ca 2 550 milj. kr. föräldrapenning i samband med barns födelse, ca740 milj. kr. föräldrapenning för tillfällig vård av barn, ca 1 590 milj. kr.särskild föräldrapenning och ca 50 milj. kr. havandeskapspenning.Statsbidragskostnaderna blir därmed avrundat 740 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUföräldraförsäkringen för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1 064 705 282 1 240 000 000 Bidragsförskott utgår förbarn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om eller som stårunder vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ett generelltekonorhiskt bidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet. Bestämmelserna ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott (omtryckt1976:277). Med utgångspunkt i 1982års prisläge beräknar verket kostnaderna för bidragsförskott under budgetåret1983/84 till 1 085 milj.kr.' Antalet barn för vilkabidragsförskott utgår vid utgången av kan beräknas till drygt 250 000.vilket motsvarar av samtliga barn. 1982/83:100 Bilaga 7 42 av de utbetalade bidragsförskotten beräknasbli återbetalda av de underhållsskyldiga föräldrarna. Pä grundval avriksförsäkringsverkets beräkningar och med hänsyn tagen till prisutvecklingenberäknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 1 240 milj.kr. Jag hemställer att regeringen förslår att till Bidragsförskottför /84 anvisa ett förslagsanslag av 1 . Ersättning till postverket för utbetalningav allmänna barnbidrag m.m. 1981/82 Utgift 17829 499 1982/83 Anslag 17600 000 1983/84 Förslag 19000 000 Från anslaget utgårersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag ochbidragsförskott. De månader barnbidrag betalas ut görs utbetalningen avbidragsförskott på samma anvisning som barnbidrag. Övriga månader betalasbidragsförskott ut på särskild anvisning. Ersättning eriäggs halvårsvis iefterskott. Anslaget för /84 avser alltså kostnader förutbetalningar under . Ersättningen tillpostverket har för utgjort . för varje utbetald barnbidrags-eller bidragsförskottsanvisnihg. Med utgångspunkt i den för tillämpadeersättningen beräknar anslagsbehovet för nästa budgetår till 17,3 milj. kr. har därefter iframställning begärt att ersättningen avseende skall höjas till 5:81kr. för varje iitbetald barnbidrags- eller bidragsförskottsanvisning. Med denhögre ersättningen kan medelsbehovet beräknas till 19,0 milj. kr.Riksrevisionsverket har yttrat sig över framställningen. Jag har inte något att erinra mot den avpostverket föreslagna ersättningen.