prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag räknar därför med atlhålla reservationsmedel, som finnstillgängliga vid ingången av /84, i beredskap för alt möjliggöraomläggningen. U-kreditutredningenfömlses redovisa förslag lill utformning och administration avu-kreditsyslemel med utgångspunkt i vad jag skisserat ovan. De medel jag räknarmed alt hålla i beredskap avses göra det möjligt alt genomföra dessa förslag, i den mån degodtas av regering och riksdag, redan vid ingången av /85. BITS'administrativa kostnader Beräknad förändring 1983/84 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Lokalkostnader (1305 000) -H 550 000 (-h 355 000) -f 600 000 -(-1 (-H62000) De ökade anslagenför u-landspolifiska insatser innebär en ökad belastning på ,som redan nu är hårt ansträngt. bör därför tillförasen ny handläggartjänst, inom ramen för den omdisponering avpersonalresurserna som sker inom huvudtitel.Beredningens administrativa kostnader /84 beräknas lill . Fonden förindustriellt samarbete med , , inrättades 1978 som ensjälvständig statlig stiftelse (prop 1977/78:135, UU 1978/79:1, rskr1978/79:9). Fondens ändamål är att främja tillkomst och utveckling avindustrier i i samarbete med svensk industri. Fonden skall prioritera programländer, menkan även medverka i projekt i andra länder,vars utvecklingspolifik ligger i linje med målen för det svenskautvecklingssamarbetet. Fonden beviljadesav etl gmndkapital på samt rätt att mot slalsgarantilåna upp ell belopp motsvarande högst det inbetalda grundkapitalet.Fondens investeringar kan vara i form av aktiekapital, lån eller garanligivning.SWEDFUNDs styrelse har beslutat om 16 olika projekt i 13 länder. Utöver dessa 16 projekt pågårförstudier av ytterligare 20projekt. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 83 Merparten av dessa medel har avsett programländer.U-krediterna har visat sig fylla ett angeläget behov i många med vilka etl vidgat svenskt samarbete ärav ömsesidigt intresse. För Sverigehar kreditgivningen inneburit att svenska företag kunnat få order i enomfattning som inte annars varit möjlig. Som en följd av eninternationell överenskommelse har gåvoelementet i en u-kredit höjts från lägst15 till lägst . Främst som en följd därav har kostnaderna för subventioneringen avu-kredilerna stigit kraftigt. Jag förordarmot den bakgmnden att anslagsposten för u-krediter beräknas fill , vilket medger en bibehållen ellermåttligt ökande kreditvolym jämfört med innevarande budgetår. Beredningen harföreslagit atl utfästelse om biständsmedel skall kunna lämnas upp till 1,5 gånger det belopp somanvisats. Erfarenheterna visar att entredjedel av kredilulfästelserna inle utnyttjas. Eftersom det dessutom tar från det en kredit godkänts tillatt avtal kan slutas skulle beredningensförslag innebära ett effektivare medelsulnytljande. Jag förordar därför atl BITS ges rätt att godkännautfästelser om bislåndsmedel till 1,5gånger del belopp som anvisats för det enskilda budgetåret. Utbetalningamaunder budgetåret får emellertid inle översliga det anvisade medelsbeloppet. I enlighet medinnevarande års budgetproposifion skall samtliga u-krediter fill programländersom beviljas from 1982/83 garanteras mot biståndsanslagen. Hitfills harregeringen lämnat utfästelse om sådan garanti för sex krediter. BITS förordar ianslagsframställningen att beredningen skall bemyndigas fatta beslut om biståndsgaranti ikreditärenden som avser programländer om kreditbeloppet uppgår till högst 25milj kr. Jag anser att denna fråga bör övervägas inom den utredning förutvärdering av u-kredit-systemet (dir 1982:37) u-kredilulredningen -, som hartillsatts i enlighet med vadsom fömtskickades i prop 1981/82:100, bil6. U-kreditutredningensarbete beräknas vara avslutat under innevarande budgetår. Redan nu har emellertidkunnat konstateras att finansieringen av u-kreditsystemel kan behöva ändras. Utgångspunkten börhärvid vara att biståu-länderna i deras ansträngningar atl mobilisera ökade resurser för sin ekonomiska utveckling. Del är samtidigtönskvärt alt genom denna verksamhelutveckla del svenska handelsutbytet med . Utifrån denna principiella syn bör en omläggning avfinansieringen, som tillvaratar depositiva erfarenheterna av den nuvarande kreditgivningen, syfta till altåstadkomma ell sammanhållet syslem för u-kredilgivning och för risktäckningav denna verksamhet. Det innebär bl aatl krediterna för fattigare länder bör kunna ges högre gåvoelemenl än somhittills förekommit. Vidare bör riskläckningen, mot reserver uppbyggdaför ändamålet och ytterst mot biståndsanslagen, kunna utsträckas även tillandra länder än programländerna för svenskt bilateralt bistånd. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 82 berördaländerna underlag för att bedöma ohka projekts bärkraft och för att planera och göra framstäUning om derasfinansiering. En indirekt effekt avkonsultstödet är att svenska företag har fått möjlighet att leverera tillprojekt, som identifierats genom konsultinsatser. har konsultslu-dier, som finansierats inom det tekniskasamarbetet, lett till upphandling i för . Dennaupphandling har i vissa fall finansierats med u-krediter. Projekt somidentifierats inom det tekniska samarbetet bör även kunna komma Ifrågaför finansiering med u-krediter. Sådana projekt bör även kunna finansieras pågåvobasis i länder, som exempelvis , som på grund av begränsad ålerbetalningsförmåga intelämpar sig för u-kreditgivning. har denna möjlighet varit begränsad.Endast och har erhållit finansieUt slöd somförstärkning av dettekniska samarbetet. Jag förordar attfinansiering av projekt identifierade inom del tekniska samarbetet skaUkunna förekomma i en omfattning motsvarande högst en tredjedel av anslagsposten för teknisktsamarbete. Finansieringen skall avse varoroch tjänster upphandlade i . Omfattningen av finansieringen av varje enskilt projekt får avgöras frånfall tiU fall med hänsyn fill mottagarlandets förmåga att självt planeraoch använda den utrustning som finansieras. Det tekniskasamarbetet, som är inriktat på i huvudsak mindre fattiga , omfattarf n 15 länder. Jag räknar med att en viss utvidgning av denna länderkrets skallkunna göras. Det gäUer i första hand , med vilket teknisktsamarbete bör kunna påböijas under /84. Det är avsikten atli inledningsskedet ge BoUvia ett engångsbidrag från anslagsposten Kalastrofer m m. För den verksamhet inom det tekniskasamarbetet som bedrivs av svenska institutetförordar jag en höjning av medelsanvisningen för programmet för person- och erfarenhetsutbyte medu-länder tUl och för kullumtbyle med till 2,0 miljkr. Vidare bör medel om anvisasunder 1983/84 för den treåriga försöksverksamhet med stipendier för sökande från som skalladministreras av svenska insfitutet enligt beslut av regeringen. Jag förordar attanslagsposten tekniskt samarbete, exklusive BITS' administration,beräknas tiU totalt 87595000kr för /84. Av detta belopp tas i anspråk avointecknade reservationsmedel efter /82. Efterfrågan påu-krediter har ökat kraftigt från ca 30 ansökningar under första halvåret 1981till nästan 50 1982. Med beslut omgåvoelement på totalt ca har sedan u-kreditsystemet infördes idecember 1980 ca kunnat ulfäslas i kreditbelopp 1982/83:100 Bilaga 5 81 u-kredit - för och - innebärandeatt olika svenska förelag kan konkurrera om leveranser till projekten.Utfästelsen lUl , för kraftverksprojektet , på totalt 300 milj kri kreditbelopp, motsvarande en anslagsbelastning på , är den störstaenskilda utfästelsen under u-kreditsystemet. Garanti motbiståndsanslaget har under /83 beviljats föru-krediter tUl , , , och . En garanti förett mindre kredilbelopp har också beslutats för . Garantiutfästelselämnades genom särskUt beslut av regeringen för en kredit varderatill , Sri Länka och . Det sammanlagda garantibeloppet fördessa åtaganden beräknas till ca , varav ca resulterati förbindelser och resten utgörs av utfästelser. Häremot står ensäkerhetsreserv på , varav knappt en tredjedel utgörs av ochåterstoden av anslagsmedel. BITS' administrativa kostnader Beredningen framhåller isin anslagsframställning att del tekniska samarbetet är administrativtkrävande. /82 lämnades bidrag till ca 110 olika insatser i 15länder. Antalet handlagda u-krediter mer än tredubblades /81 till1981/82 och den snabba ökningen har fortsatt /83. Beredningen framhålleratl dess administrativa kapacitet är låg i förhållande lill verksamhetensomfattning. Fn består beredningens kansli av sex handläggare och tvåassistenter. Det är enligt beredningen nödvändigt med en förstärkning för1983/84 med två nya handläggartjäsnter och en ny assistentljänst. harföreslagit atl 695000kr skall anvisas för /84 för alt läckapersonal- och administrationskostnader i samband med mottagande i avsk FN-stipendiater. 1982/83 anvisades 650000kr för ändamålet, under anslaget C2. Bilateralt utvecklingssamarbete, anslagsposten Särskilda program. Undersamma anslagspost upptogs för vissa utredningar mm, som också förstiU detta anslag /84. Erfarenhetema av deltekniska samarbetet är goda. En ökad tonvikt bör, som också beredningenförordat, ges tUl slöd för konsultinsatser och för UtbUdning. GenomutbUdningsstödet sker överföring av kunskap och teknologi liU u-ländernasamfidigt som det skapar goda kontakter mellan insfitulioner och företag iu-ländema och i . Konsultstödet ger de 6 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 80 gramländer ske mot anslaget C2. Om skadefall inträffar på u-krediter garanterade molbiståndsanslaget skall emellertid regleringen i första hand ske från den förändamålet upprättade säkerhetsreserven,som förvallas av EKN. Denna består av riskpremier som inbetalals av garanlilagaren saml vissa medel anvisade frånreserva-fioner på biståndsanslagen. U-krediter används för alt finansierautvecklingsfrämjande projekt i länder medvilka bedriver tekniskt samarbete, programländer för svenskt bilateraltbistånd och andra vars utvecklingspolitik ligger i linje med de svenska biståndspolitiska målen.Krediterna är bundna tUl upphandling i . Det aktueUa läget för u-krediter framgår av följande: Anslag 1980/81 Anslag 1981/82 Anslag 1982/83 Reservationsmedel från posten Bredare samarbete efter 1979/80 efter 1980/81 Avgår utbetalningar /82 Utfästelser om gåvoelement, totalt Disponibelt för utfästelser under återstoden av 1982/83 De utfästelser ochutbetalningar som gjorts på totalt ca har möjliggjort enkreditvolym på ca eller beställningar på ca 1,8 miljard kr.Utbetalningarna /82 på beräknas öka till ca /83. Krediterna haranvänts för finansiering av utrustning för bl a skogsindustri,Uvsmedelsindustri, byggnadsmaterialindustri, kraftförsörjning, mineralutvinning samttransporter och kommunikationer. Några krediter avser konsulttjänster. U-krediter,motsvarande av de totala utfästelserna, har beviljats för leverans tUlsex länder med vilka bedriver tekniskt samarbete: , , , ,och . av utfästau-krediter har avsett programländer: , , , ,, , , , , och Zimbabwe.U-krediter har också fillstyrkts för leveranser liU och . I två fallhar regeringen lämnal förhandsutfäslelse om Prop.1982/83:100 Bilaga 5 79 mellansex och från det en kredit godkänts lill avtal kan slutas. I syfte atlförenkla del adminislrativa arbetet och förkorta beslutstiden föreslårberedningen atl den skaU bemyndigas fatta beslut om bislåndsga-ranti och garantivillkor i kreditärendensom avser programländer för svenskt biståndi de faU kreditbeloppet understiger . Beredningen förordar dessutom att av medlenför tekniskt samarbete skall få utnyttjas som finansiellt slöd lill sådanautvecklingsprojekt i ländermed tekniskt samarbete, där u-krediter ej kan utnyttjas. Det tekniskasamarbetet omfattar stöd lill konsultstudier, institutionssamarbete,bilaterala utbUdningsinsatser, internationella kurser i ,försöksutmstning samt personulbyle. /82 har stöd utgått tUl i förstahand tolv länder, nämligen , , ,, , , , , , , ochTunisien. I verksamheten ingår också ett utbildningssamarbete med , och . Till det tekniska samarbetet hänförsockså det finansiella stöd som hittillsutgått till och . Del uppgick lill för vartdera landet /82.Under innevarande budgetår förutsesdetta stöd bli ungefär lika slort och användas för förstärkning av dettekniska samarbetet. /82anvisades för det tekniska samarbetet, varav förberedningens administrativa kostnader. Utbetalningarna på avsågfrämst konsultinsatser, internationella kurser och finansiellt stöd. /83anvisades för del tekniska samarbetet. En höjd utbelalningstakt fömtses under dettabudgetår. Svenska institutetdisponerar under /83 för ett program för person-och erfarenhetsutbyte med samt för ett försöksprogram för kullumtbylemed . För /84 harinstitutet förordat en uppräkning lill respektive . En treårig försöksverksamhet medstipendier för sökande från ,som administreras av svenska inslilulel, har inletts. Medelsbehovel /84 är . U-krediter ärsådana reguljära statsstödda exportkrediter som genom subventionering med biståndsmedel kanlämnas på mjukare villkor till vissa . Krediterna lämnas av AB SvenskExportkredit. Under detta anslag finansierasendast biståndssubvenlioneringen, det sk gåvoelementet. U-krediterna garanteras avexportkreditnämnden. From /83skall risktäckningen för eventuella skadefall på u-krediter fill pro- 1982/83:100 Bilaga 5 78 Övriga u-landspolitiska insatser m m 1981/82 Utgift 58989000 1982/83 Anslag 377150000 1983/84 Förslag 563195000 I det ovan angivnaanslagsbeloppet /83 ingår , som i regleringsbrevet /83 upptagils under anslaget III C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete, anslagsposten Särskilda program, delposternaFN-stipendiater () och Utredningar m m (1,). Utöver ovan angivnaförslag för /84 kommer under nämnda budgetår att på anslagetdisponeras yllerligare av ointecknade reservationsmedel /82. Stöd tiU u-landspolitiskainsatser lämnas av beredningen för intemationellt tekniskt samarbete (BITS),vars uppgift är att genom tekniskt samarbete (tidigare benämnt bredare samarbete)utvidga och stärka förbindelser med vissa med vilka Sverigeingått samarbetsavlal eller liknande former av överenskommelser. BITS larvidare ställning till utnyttjandet av anslagsmedel avsatta för u-krediter(tidigare benämnda särskilt förmånlig kreditgivning fill u-land). Ävenimportkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), som främjar exporttill , och fonden för industriellt samarbete med (),som stöder industriutveckling i vissa , lämnar u-landspolitiskt stöd.Viss verksamhet inom ramen för det tekniska samarbetet administreras av svenskainstitutet. Del gäller stipendier och utbytesprogram, inriktade på . Beredningen föreslår atl anslaget för teknisktsamarbete för /84 skall uppgå lill , varav 2,7 milj krför beredningens administrativa kostnader. Beredningen föreslår att 450 miljkr anvisas för u-krediter, dvs biståndsmedel som används för subventioneringav reguljära statsstödda exportkrediter för vissa . Beredningens förslaginnebär en ökning av det tekniska samarbetet med från budgetåret1982/83 och med för u-krediter. Förslagen har beräknats med hänsynbl a lill den växande efterfrågan på dessa typer av slöd. Medelsbehovet föru-krediter förutses möjliggöra kredilutfästelser på sammanlagt ca 1,5 miljarderkr, vilket i slort motsvarar beräknade utfästelser under innevarande år. Dessutom föreslårberedningen att utfästelse om biståndsmedel skall kunna lämnas motsvarande 1,5gånger det belopp som anvisas, eftersom ca en tredjedel av utfästelserna inteutnyttjas och det dessutom normalt tar Prop.1982/83:100 Bilaga 5 77 Lån till personal inom biståndsförvaltningen 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Medlen används förlångivning till kontrakt san ställda inom det svenska personalbiståndetsamt utsänd personal vid biståndskontoren. Lån beviljas för alt täcka kostnaderi samband med förflyttning till utrikes ort. Anslaget C 8. upptar statens bmttokostnader förlångivningen. Under /83 beräknar SIDA att tUl statsverketinleverera ca i inbetalda räntor och amorteringar. Dessa medel redovisaspå budgetens inkomstsida. Regeringen har idecember 1982 beslutat att höja maximibeloppen för SIDAs långivningfill 40000 respektive 45000kr beroende på familjeslor-lek. En uppläggningsavgifl har införtsför nya lån. Jag hemställer att regeringen föreslår att liU Lån tillpersonal inom biståndsförvaltningen anvisa ett reser-vafionsanslag på . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 C 7. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Lokalkostnader 1823000 (1097000) 467000 . (-Hl 93 000) (-Hl 75 000) Institutet framhåller i sinanslagsframställning att intresset för återökar. Institutet räknar med atl efterfrågan på institutets tjänster kommer atl öka från stafiiga myndigheter, folkrörelseroch allmänheten. Institutetsstyrelse anser att inriktningen av verksamheten är väl ägnad att möta ökade kravpå dokumentation och information om afrikanska förhåUanden. Institutet föreslåren ny tjänst som forskarassistent, vissa förstärkningar av biblioteketsresurser samt en nordiskt finansierad tjänst som redaktör. Enligl min meningär Nordiska afrikainsfitutet en mycket värdefull tillgång för det svenska u-landskunnandet. Avstatsfinansiella skäl kan jag dock inte biträda insfitutets förslag till nya tjänster. Om institutels styrelse anser delmofiverat bör dock personal-förstärkningar kunna finansieras avinstitutets samlade intäkter av verksamheten. Jag hemställer atl regeringenföreslår atl till Nordiska afrikainstUutet /84 anvisa ett förslagsanslag på . 1982/83:100 Bilaga 5 75 fördela anslag för u-landsforskning i - la initiativ fill forskningsinsatser inom områdetför u-landsforskning. Ett centralt mål förverksamheten är all stärka nationell forskningskapacitet i . Dettasker bl a i samarbete mellan dessa och svenska forskningsinstitutioner. SAREChar f n slutit avtal om direkt forskningssamarbete med tretton . Tyngdpunkten i denärmaste årens verksamhet kommer att ligga på all fördjupa della samarbetesnarare än atl ytterligare vidga länderkretsen. Antalet gemensamma forskningsprojekt mellan svenska institutioner ochu-landsinstilulioner fortsätter alt öka. Merparten av SARECsresurser går dock fortfarande till slöd ål internafioneUaforskningsprogram inom främst befolknings-, hälso- och jord-bmksområdel. Dessaplaneras 1983/84 erhålla av SARECs budget. Fn slutförs inomSAREC en fördjupad genomgång av forskningen inom flera av de slörre internationellaforskningsprogrammen. Under budgetåret1981/82 uppgick de totala utbetalningama under anslaget u-ländsforskning tiU127 milj kr. Den ingående reservationen 1982/83 utgör , varav äravtalsfästa. Kostnadema för sekretariatet och SARECs administrafion ligger kvar på samma nivåsom tidigare, dvs avbudgeten. SAREC föreslår att enforskningssekreterartjänst med särskild inriktning på energiforskninginrättas. För budgetåret1983/84 föreslår jag atl anslaget för styrelsen för u-landsforskning skalluppgå till , varav 5 125000 för SARECs förvaltningskostnader. SARECs insatser harutvecklats lill en viktig och självständig komponent i vårt totala utvecklingssamarbetemed . Det växande landinriklade samarbetet har visat sig vara ettvärdefuUt komplement till SIDAsverksamhet. Av statsfinansiellaskäl kan jag emellertid inte biträda SARECs förslag att inrätta en nyforskningssekreterartjänst med särskild inriktning på energiforskning. Jag hemställer alt regeringen föreslår att: 1. godkännade riktlinjer för u-landsforskning somjag förordat i det föregående. 2. lill Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för /84 anvisa ell reservationsanslag av160000000kr. 1982/83:100 Bilaga 5 Inom anslaget harjag, fömtom pris- och löneomräkning, beräknat vissa ökade hyreskostnader för dessakompletterande lokaler /84 saml1,för uppmstning av en befintlig förläggningsbyggnad. Jag anser det inlemotiverat att föreslå några nya tjänster vid nämnden föru-landsutbildning. I den mån nämnden anser att den utvidgade verksamhetenkräver personalförstärkningar bör tjänster i första hand inrättas och finansieras av nämndens samladeintäkter. Det är ännu oklartom de förmåner som utbetalas till eleverna vid är atl betrakta som skattepliktig inkomst. Förden händelse alt elevförmånema kommer attbedömas som skattepliktiga har jag beräknat ett särskUt påslag på påposten Elevförmåner. Jag hemställer all regeringen föreslår alt liU budgetåret1983/84 anvisa etlförslagsanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Programverksamhet -1- 725000 (-H 403000) -1-14400000 -(- 250000 (+ 30000) -t- 9875000 Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) föreslår en höjning av anslaget fill /84. innebär en ökning med i förhållande lUl innevarandebudgetår. SARECs uppgift äratl främja forskning som kan underlätta för att utvecklas mot ökatsjälvbestämmande samt ekonomisk och socialrättvisa. - främjaforskning och bevaka forskningsfrågor inom områden som är betydelsefulla föru-länderna och för utvecklingssamarbetet - handläggafrågor rörande samarbete med och biståndsfinansierat stöd fill påforskningens område samt stöd uU u-landsinriklade internationeUa forskningsprogram 1982/83:100 Bilaga 5 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Elevförmåner Lokalkostnader (5 840000) -(- 798000 (-1 613000) -t- 115000 4-1050000 . (4- 170000) Ianslagsframställningen betonar San-döskolans nya ochutvidgade arbetsuppgifter kräver en förstärkning av skolans resurser,framför aUl vad gäller lokaler och personal. Lokalsituationen bedöms som mycket otillfredsställande. Nämnden betonarockså att skolan måste ges en administraliv bas som svarar mot den nya verksamhetens behov.Nämnden föreslår därför att fem nya tjänster inrättas. Enligt minuppfattning är del ännu för fidigt atl göra någon mera definitiv bedömning avresultaten av den nya och utvidgade verksamhet som bedrivs vid enligl derikfiinjer som fastställt (prop1980/81:117, UU 1980/81:23, rskr 1980/81:271). Mitt intryck är dock alt verksamheten fått en god start. Jag avser altunder /84 inleda en utvärdering av Sandöskolans verksamhet. Isamband därmed kommer även överväganden alt göras om SIDAs nuvarande kursgård iUppsala. Jag delar heltnämndens uppfattning om den otiltfredsställande lokalsituationen vidSandöskolan. Nämnden har vid flera lUlfällen uppvaktat regeringen om behovel avalt bygga en helt hy skola för nämndens behov. Eftersom verksamheten i sin nyaform ännu inle pågått mera äri ett knappt åranser jag det för fidigt att ta ställning till behovet av helt nyalokaler. Enligl min mening bör Sandöskolans akuta lokalbehov i första hand tillfredsställas genom om- och tillbyggnaderinom den befintliga anläggningen.Chefen för försvarsdepartementet har i sin anmälan tUl statsbudgelen för /84 upptagit medelför sådana kompletteringar. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 72 Detta har nödvändiggjortbetydande ned-skämingar i andra bUaterala anslagsposter. Dessa nedskärningarinnebär att en inte oväsentlig administrativ kapacitet kan frigörasinom SIDA. Underde har SIDAs bislåndskonlor förstärkts, både kvaUtativt och kvantitativt. Jag anser atlerfarenheterna av denna decentraliseringär positiva.. Förstärkningen av biståndskonloren bör därför fort-sälta. SIDA har t ex rätt alt inommyndighetsanslaget omdisponera personalresurser från hemmamyndigheten lUlbiståndskonloren. Ett närmare samarbetemed ambassadernas allmänna avdelning, t ex vad gäller politiska och ekonomiska analyser, bör enligt minuppfattning också kunna frigöraresurser vid biståndskonloren för arbetsuppgifter, som är direkt relateradetill samarbelsprojeklen. En direkt förstärkning av personalresurserna anser jagdock vara nödvändig för biståndet tiU . SIDA har ingen representationvid ambassadeni och personalresurserna för händläggning av biståndsärenden bör förstärkas. Jagföreslår därför att en ny handläggartjänst tillförs SIDA med placering vidambassaden i . Denna ökningmöjliggörs genom en omdisponering av personalresurserna inom utrikesdepartementetshuvudtitel. En stor del av SIDAs myndighetsanslag betalas i utländskvaluta. Utvecklingen av valutakurserna är därför en betydande osäkerhetsfaktor i verksamheten.