prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Tillväxten vad gällerhandelsstäl blev betydligt större än för specialstål. Exporten till EG ökadehögst väsentligt medan exporten till t. ex. statshandelsländerna skars nedkraftigt. Man kan notera att de ökade svenska marknadsandelarna på EG-marknadenhade sin motsvarighet i en ökad andel EG-stål pä den svenska marknaden.Leveranserna av handelsstäl liksom av ämnen ökade till medanspecialstålexporten dit minskade med räknat i ton. Exportpriserna -reglerade i - steg 1981-1982. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 62 Densvenska stålförbrukningen sjönk med någon procent 1981-1982. Det var främstvarven och byggsektorn som minskade sin stälanvändning, medan en viss ökningkom att ske för verkstadsindustrin. Ställagren hos förbrukare och mellanhänderökade efter att ha skurits ned kraftigt under 1981.Lagren sjönk sedan tillbaka men totala lagerminskningen underåret blev ändock blygsam jämfört med 1981 vilketpositivt påverkade efterfrågan pä stål. Tillförseln till den svens ka marknaden steg härigenom med några procent. Importens andel ökade emellertid, medan leveranserna från hemmaproducenterna minskade med . Det var som nämnts importen från EG som svarade för en stor del av ökningen. Stålproduktionen i Sverigeökade kraftigt under förra hälften av 1982 med en ökning av färdigvarulagrensom följd. En kraftig anpassning nedåt skedde så attproduktionsökningen stannade vid 1981-1982. Att döma avkonjunkturbarometern har en viss ökning av orderingången till stålverken skettunder och företagen är i varje fall när det gällerexportmarknaderna inställda pä en fortsatt uppgång andra kvartalet.Exportorderutvecklingen torde dock knappast avspegla någon väsentligt ökadförbrukning av stål utan en upphörande lageravveckling eller t. o. m.en viss ökning av förbrukarlagren inför prishöjningarna i böljan av april. Enviss allmän konjunkturförbättring förutses i under andra halvåretmen något uppsving i investeringarna - och därmed en väsentlig förbättring avstälefterfrägan - torde inte ske förrän . Mot denna bakgrund har enmåttligt stigande stålexport under loppet av 1983 bedömts som trolig. För helaåret sammantaget torde därmed exporten i volym bli av ungefär samma omfattningsom . Den inhemskastålefterfrågan väntas dock öka klart . Det är framför allt en ökadförbrukning inom verkstadsindustrin, men också i någon män inom byggsektorn ochett omslag till en ökning av förbrukarlagren som förutses positivt påverkastälefterfrägan. Någon större förändring av importvolymen förutses däremotinte; tillförseln beräknas i stigande utsträckning ske frän inhemskaproducenter bl. a. genom tillkomsten av det nya tunnplätverket. Produktionenberäknas successivt dras upp. För hela 1983 jämfört med torde dockökningen stanna vid . Exporten av verkstadsprodukterökade med 4,i volym 1981-1982. Till stor del förklaras exportökningen av attverkstadsindustrin lyckades vinna marknadsandelar inom OECD-området, varsefterfrågan på verkstadsprodukter kom att bli svag . I synnerhet vardet bilexporten som ökade starkt och särskilt på dennordamerikanska marknaden. Totalt sett exporterades närmare 187000 personfordonunder 1982 vilket var enökning med 19000 eller jämfört med . Till skeppades totalt 93000 personbilar vilket motsvarar en Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Exportvärdet av den totalapersonbilsexporten ökade med 1981 -1982, och uppgick för fjolåret somhelhet till . vilket motsvarar av totalaverkstadsexportens värde. Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl.fartyg 1981 1983 Förändring från föregående år, -3,3 -5,0 -4,0 Verkstadsindustrins exportpriser steg med i genomsnitt12,1981-1982. Den inhemska efterfrågan (exkl. lager) av verkstadsvarorutvecklades svagt . Den beräknas ha minskat med knappt I % jämförtmed I synnerhet var det den lågainvesteringsaktiviteten i maskiner och utrustning som höll tillbaka efterfrågan. Maskininvesteringarna beräknas ha minskat med 1981-1982. Hushållens konsumtion av verk stadsprodukter beräknas däremot ha ökat med 1981-1982. Bilinköpen höjdes påtagligt bland hushållen , och beräknas ha ökat med jämfört med . Lagercykeln bidrog till att försvaga den inhemskaefterfrågan under I synnerhet gäller detta lagren av färdigvaror somefter en kraftig ökning 1981 kom att minska i stort sett lika mycket 1982. Omslaget i färdigvarulagren inom verkstadsindustrin beräknas ha svarat för ett bort fall av efterfrågan med . Inom handeln minskade lagren av verk stadsprodukter men i betydligt mindre omfattning jämfört med . Ut vecklingen av handelns lager bidrog sålunda till att öka den inhemska efterfrågan något . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 64 Trots svag inhemsk efterfrågan och devalveringen av kronani ökade verkstadsimporten starkt under loppet av 1982. Tillstor del kan detta återföras på det faktum att efterfrågeavmaitningen i Sverigeunder i förhållandevis ringa grad riktades mot importintensiva områden. privata konsumtionen registrerades sålunda ett ökat inslag av importeradevaraktiga varor, som produktionen av exportvaror med högtimportinnehåll höjdes. Den gynnsamma relativprisutvecklingen i samband meddevalveringen hejdades dessutom och vändes under 1982.Bidragande härtill synes ha varit att utländska exportörer pä den svenskamarknaden strävat att hälla tillbaka prisökningarna i för att därmedbegränsa marknadsandelsföriusterna på den svenska marknaden. Genom devalveringenav kronan gavs åter en möjlighet för de importkonkurrerandeföretagen i att ånyo sänka sina relativpriser. Effekterna av sänktarelativpriser hann dock inte ge något märkbart utslag på verkstadsimportenunder fjärde kvartalet 1982. Totalt ökade importen med 7,i volym 1981-1982.Importpriserna kom att stiga med 12,. Verkstadsproduktionen, som den mäts med SCB:sproduktionsvolymindex, ökade med 0,1981-1982. Med den ovan beskrivnaefterfråge-och lagerutvecklingen pekar däremot försörjningsbalansen (tabell 4:3) pä att en minskning i storieksordningen 5 1/har skett. För verkstadsindustrin kan den inhemska efterfrågan (exkl.lager) väntas fortsätta att falla . Kontraktivt verkar främst utvecklingenav maskininvesteringarna som väntas minska i samma storleksordning som under1982. Även den privata konsumtionen av verkstadsprodukter väntas minska under1983. Uttömningen av verkstadslagren medförde attlagerstockarna anpassades mot mer normala nivåer. Att döma av bl. a.barometerdata i är kvarstår det dock ett visst behov av en fortsattanpassning av verkstadsindustrins lager. Här har bedömts att takten ilageruttömningen kommer att minska och vända till en mindre ökning under loppetav 1983, och sålunda ge ett påtagligt tillskott till verkstadsindustrinsefterfrågan i är. Även utvecklingen av handelns lager väntas bidra med ettmindre efterfrä-getillskott. Den reala efterfrågetillväxten pä den svenska marknadenskulle ha kunnat leda till en höjning av importen i stoleksordningen , vidoförändrade relativpriser. Här har bedömts att konkurrenskraftsförstärkningenskall ge så pass påtagliga effekter på importen att ökningen stannar vid I 1/2%i volym 1982-1983. Importpriserna har beräknats öka med 1982- 1983. Verkstadsföretagen skulle med denna utveckling av inhemskoch utländsk efterfrågan väntas kunna öka produktionen med knappt 5%1982-1983. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 4:4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor1981 1983 Förändring frän föregående år, ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från ärsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. Industribranscherna inom övrigsektorn' producerar huvudsakligenfärdigvaror vilka till övervägande delen avsätts pä den inhemska marknaden. Ihuvudsak utgör produkterna konsumtionsvaror eller halvfabrikat som förädlasvidare i andra industribranscher eller används i byggnadsverksamheten. Avsättningsläget för övrigvaror stärktes något påhemmamarknaden och den slutliga inhemska efterfrågan kunde höjas meddrygt . Ökningen var ett resultat av att den privata och kommunala förbrukningenav övrigvaror kunde höjas. Däremot minskade såväl den statliga konsumtionen somnäringslivets investeringar . Även tillverkningsindustrins ochbyggnadsverksamhetens vikande produktionsutveckling medförde ett minskat behovav övrigvaror som insatsvaror . ' Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl. dryckesvaru-och tobaksindustri (SNl 31), textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri(SNl 32), trähus- och bygg-nadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrigträvaruindustri utom sågverk (SNl 33 exkl. 33111), träfiberplattindustri (SNl34113), pappers-och pappförpackningsin-duslri (SNl 3412), övrig pappers- ochpappvaruindustri (SNl 3419), grafisk industri (SNl 342), kemisk industri,gummivaru-, plast-och plastvaruindustri (SNl 351, 352, 355, 356), jord- ochstenvaruindustri (SNl 36) samt annan tillverkningsindustri (SNl 39). 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 66 Huvudsakligentill följd av en vikande efterfrågan i och i de nordiska ländernaminskade exporten (exkl. livsmedel) med knappt 3 1/i årstakt jämfört med . Under andra halvåretåterhämtades övrigexporten markant och steg med 12,i årstakt jämfört medförsta halvåret. Detta indikerar att branschen lyckades att erövra betydandemarknadsandelar pä sina exportmarknader under andra l;. Igenomsnitt ökade övrigexporten med 6,i volym 1981-1982. Frånräknas exportenav livsmedel som ökade med 25,i volym 1981-1982, stannar övrigexportensökning vid . Exportprisernahöjdes med i genomsnitt 1981 -1982. tilltog takteni avvecklingen av övrigsektorernas färdigvarulager somlagerrörelserna var små för varor i arbete och för insatsvaror.Lageruttömningen av färdigvaror kulminerade ochkoncentrerades framför allt till livsmedelslagren. Utveckhngen av handelnslager medförde att takten i den lagei;neddragning som påbörjades komatt bromsas upp . Lagercykeln i handelsledet gav därför ettefterfrägetillskott som till och med kom att väga upp det bortfallsom lagerutvecklingen i industriledet skapade. Importen av övrigvarorökade med i årstakt jämfört med andra halvåretI98I, i säsongrensade tal. Ökningen torde främst förklaras av att hushällenskonsumtion av övrigvaror ökade mellan halvåren, men även omslaget ihandelslagren torde ha verksamt bidragit till importtillväxten. Som en följd avfortsatt stark uppdrivning av importvolymen och en näranog lika omfattande sänkning av importen höjdes importenytterligare mellan halvåren 1982. I genomsnitt ökade importen i volym1981 1982. Importpriserna ökade med i genomsnitt 12,. Övrigproduktionen,som den mäts med SCB's produktionsvolymindex ser ut att ha stannat vid 0,2 %1981 -1982. Försöijningsbalansen pekar på en något lägre produktion ,0,(tabell 4:4). För1983 väntas efterfrågan på övrigvaror förstärkas pä exportmarknaderna.Devalveringarna av kronan 1981 och 1982 torde dessutom leda till att branschenerövrar marknadsandelar . Här har bedömts att exporten av övrigvarorskall öka 1982-1983. Exportpriserna har beräknats öka med 111/2%1982-1983. Hemmamarknadentorde bli fortsatt svag . I synnerhet gäller detta konsumtionen avövrigvaror inom såväl stat och kommun som inom hushållen. Efterfrågan påövrigsektorernas produkter som insatsvaror inom industrin kan dock väntas ökaunder 1983 på grund av den väntade återhämtningen av industriproduktionen. Utvecklingenav industrins lager av övrigvaror kan väntas ge ett tillskott tillövrigsektorns efterfrågan på grund av att anpassningen nedåt avlagren till största delen torde ha skett . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 67 dockrimligt att räkna med en ytterligare minskning av lagren menbetydligt måttligare än den avtappning som skedde . Lagerrörelsernai handelsledet har bedömts bh små . Somen följd av den fördyring av importerade varor som devalveringarna av kronanmedfört, beräknas andelen importvaror i försöijningen av övrigvaror på densvenska marknaden minska . Redan under perioden januari-februari 1983går det att ur snabbstatistik över utrikeshandeln utläsa en markantnedgång i varuimporten som sannolikt i betydande utsträckning utgörs avövrigvaror och verkstadsvaror. Importvolymen har här bedömts minska med 1/ivolym 1982-1983, och importpriserna beräknas öka 17 1/. Utrymmeskulle därmed finnas för en ökning av den svenska produktionen av övrigvarormed 3 1/i volym 1982-1983. 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Bruttonadonalproduktenmätt från användningssidan beräknas 1982 ha minskat . Frånproduktionssidan uppskattas BNP ha ökat . Skillnaden pä 0,5procentenheter mellan beräkningarna frän produktions- och användningssidanberor bl. a. pä osäkerhet i underlaget och utgör den s. k. restposten inationalräkenskaperna. Enaccelererad lagerminskning och en nedgång i investeringarna motverkades av enökning i den privata konsumtionen. Exporten av varor och tjänster steg med 3,i volym som importen beräknas ha ökat med 4,. Utrikeshandeln bidrog därmed till att dra ned den inhemska produktionenmotsvarande av BNP. Produktionsutvecklingeninom olika näringsgrenar redovisas i nedanstående tablå. Beräkningarna för1982 är prehminära. Bedömningarna grundar sig pä finansdepartementetsprognoser för den internationella och den inhemska utvecklingen. På vissapunkter innebär dessa smärre avvikelser frän bedömningar.Motiven för dessa avvikelser har närmare redovisats i kapitel 1. Produktioneninom jordbruket beräknas enligt statens jordbruksnämnd ha ökat ivolym 1982. väntas produktionen öka . Ökningstakten varavsevärt högre i vegetabilieproduktionen än i animalieproduktionen. För 1983väntas en ökning pä knappt I % för bägge sektorerna. Skogsbruketsbidrag till BNP beräknas enligt nationalräkenskaperna ha ökat med 2 1/1982.För 1983 väntas avverkningarna öka och produktionen totalt i skogen gå upp med4 %. antas importen av rundvirke sjunka kraftigt och rundvirkeslagrenöka. Industriproduktionenberäknas ha minskat med 1/1982 jämfört med . Verkstadsindustrin exkl.varv ökade dock något medan produktionen av järnmalm och massa sjönk kraftigt. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 68 1983 beräknas industriproduktionen öka med inemot 4 %.Ökningstakten under loppet av året väntas bli ännu kraftigare. Den starkasteuppgången väntas i skogsindustrin. Elproduktionenökade mycket kraftigt följd av att flera nya kärnkraftverk togsi drift . Från att tidigare ha haft elunder-skott blev 1981nettoexportör av elkraft. I stort sjönk emellertid elproduktione,n något tillföljd av driftstörningar vid några kärnkraftverk varför vi ånyo tvingadesimportera elkraft. Kärnkraftverken svarade 1982 för av nettoproduktionenav el och vattenkraften för . väntas energisektorns produktion öka med 7 %.Elproduktionen väntas öka med 7 1/och importen väntas bli likastor som exporten. Den totalabyggproduktionen minskade med 1982, men skiljer sig kraftigt ätmellan delmarknaderna. Nyproduktionen av bostäder minskade , medanombyggnadsverksamheten steg . fortsatte ävenreparationsverksamheten att öka. Näringslivets byggin-vesteringar sjönk medknappt . För 1983väntas byggproduktionen öka . Kraftiga ökningar förutses förreparations- och ombyggnadsverksamhet. De beslutade åtgärderna iform av bl. a. ombyggnadsstöd, ökad volym beredskapsarbeten ochtidigarelägganden av statliga byggen bidrar till att hålla byggvolymen uppebåde 1982 och 1983. Produktionen av privata tjänster ökade 1982 . För1983 förutses en störte ökning än 1982, med . Producentorienterandetjänster som partihandel, transporter och olika former av uppdragsverksamhetväntas öka medan detaljhandel och vissa konsumenttjänster väntas minska. Ensärskih kraftig ökning väntas på export av tjänster. Denoffentliga tjänsteproduktionen beräknas ha ökat 1982. Landstings- ochprimärkommunerna ökade med 2 1/medan statens produktion minskade med drygt2 %. I kapitel 9 beskrivs den väntade utvecklingen inom den offentliga sektornmer detaljerat. beräknas den kommunala ökningen uppgå till 2 1/,och statens produktionsvolym fortsätta att sjunka . Både för staten ochkommunerna ingår en ökning av beredskapsarbetena. Kalkylerna har även påverkatsav bl. a. huvudmannaskapsförändringar för 1982 resp. förAkademiska sjukhuset 1983. Dessa förändringar ökar den kommunala produktionenoch minskar den statliga produktionen i motsvarande mån. Mot bakgrund av ovan redovisade prognoser för olikanäringsgrenar väntas bruttonationalprodukten mätt till faktorpriser fränproduktionssidan öka 1983. BNP-tillväxten kalkylerad frånanvändningssidan till marknadspris väntas bli något lägre, . Skillnadenmellan BNP till marknadspris och faktorpris utgörs av indirekta skatter ochsubventioner, som torde utvecklas långsammare än produktionen. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Andel av total produktion 1982 Procentuell förändring i produktionsvolymen' Jordbruk och skogsbruk Gruvor och tillverkningsindustri El-, gas-, vatten- och värmeverk Byggnadsverksamhet 4,5 -0,6 -9,3 -1,4 2.5 3,7 7,0 2,0 Summa varu- och kraftproduktion -0,7 Privata tjänster Offentliga tjänster Total produktion mätt från anvandningssidan -0,1 ' 1 dessa kalkyler har hänsyn ej tagits tillkalendereffekter. Produktionen 1982 och 1983 påverkas av att antalet arbetsdagarär något fler än 1981. Detta motsvarar i produktionsökning 1982 menpåverkar inte ökningen 1983. 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget Antaletöppet arbetslösa ökade . ökade antalet sysselsatta i olikaformer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta i kombination med attarbetskraftsutbudet ökade relativt måttligt indikerar att sysselsättningen påden ordinarie arbetsmarknaden fortsatte att försämras. Antalet sysselsattainom industrin minskade kraftigt medan den privata tjänstesektornsysselsatte fler än väntat. Utbudetav arbetskraft var som nämnts lågt vilket i viss mån torde spegla enanpassning till den svaga efterfrågan på arbetskraft. De olika arbetsmarknads-och utbildningspolitiska åtgärder som vidtagits har troligen också verkatdämpande på utbudet. förutses en ökning av arbetskraftsutbudet om 18000 personer, dvs. ungefär samma ökning som . Denförhållandevis höga arbetslösheten och i böljan av 1983 harföranlett betydande satsningar på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Diagram5:1 Arbetskraftsutbudets procentuella förändring 19681982 J \_ L J_J L 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 19781979 1980 1981 1982 Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 71 Ytterligareåtgärder planeras dessutom för hösten och (se kap. 1).Arbetsmarknadsläget kommer även med dessa åtgärder inberäknade att varafortsatt ansträngt, men en förbättring kan väntas i takt medatt den inhemska konjunkturen förbättras. 5.2Läget på arbetsmarknaden och början av 1983 Utbudetav arbetskraft bestäms av hur befolkningen i arbetande åldrar (16-74 är)utvecklas och av hur andelen som har eller söker arbete förändras. Inedanstående diagram 5:1 visas förändringen av utbudet av arbetskraft1968-1982 och hur stor del av denna förändring som beror avbefolkningsförändringar resp förändringar i relativa arbetskraftstal. Dentotala folkmängden stagnerar. 1982 var ökningen endast 3 000 personer varavnettoinvandringen svarade för 2 000 personer. Ökningen av folkmängden i åldern16-74 år var emellertid 22 000 personer. Somframgår av diagram 5:1 ökade utbudet av arbetskraft med 0,eller 18 000personer 1982. Befolkningsförändringen svarade för huvuddelen av ökningen. Förvärvsfrekvensensutveckling redovisas i tabell 5.1. En nedgång i männens förvärvsfrekvens med0,uppvägdes av en uppgång av kvinnomas med 0,. Uppgången av kvinnornasförvärvsfrekvens gällde gruppen medan förvärvsfrekvensen blandungdomar, både män och kvinnor, sjönk markant. Detta har sin förklaring i attde yngre åldersgrupperna i större utsträckning än tidigare sökte sig tillolika typer av utbildningar. Det svaga arbetsmarknadsläget bidrog säkerthärtill. Mätti timmar ökade arbetskraftsutbudet med 0,att jämföra med utbudet i personerräknat på 0,. Denna stora skillnad förklaras av att den genomsnittligaarbetstiden ökade markant från att under en Tabell5:1 Relativa arbetskraftstal , 1976-1982 Årmedeltal(16-74 är) 'har uppskattade värden för april ytnyttjas. Källa: Statistiskacentralbyrån. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5:2 Arbetskraft och sysselsättning 1977-1983 3-månaders glidande genomsniU beräknat påsäsongrensade månadsdata 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Anm. För saknas uppgifter p. g. a. konflikten.Källor: och . lång rad av är ha minskat. Den längre arbetsriden persysselsatt 1982 förklaras troligen av att fler arbetade längre deltidspass,full tid och övertid och att antalet timanställda och vikarier minskade. Som män på arbetskraftsefterfrågans utveckling kan mananvända sysselsättningsutvecklingen som visar den efterfrågan som realiserats.Andra indikatorer på efterfrågan är statistiken över nyanmälda och kvarståendelediga platser hos arbetsförmedlingarna samt andelen företag som uppgivit bristpå olika kategorier arbetskraft i kvartalsvisabarometerundersökningar. Den totala sysselsättningen ökade under hela senare delenav fram till mitten av 1980 då denna utveckling bröts. Antaletsysselsatta minskade därefter med 5 000 personer och med 6000 . Nedgången berörde uteslutandeden manliga arbetskraften medan antalet sysselsatta kvinnor fortsatte att öka. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 73 Tabell 5: 2 Sysselsättningsutvecklingen enligt ,1976-1982 Medeltal sysselsatta, 1000-tal (mer än 35 tim./v.) (20-34 tim./v.) (1-19 tim./v.) ' Årsmedeltalen är beräknade med uppskattadevärden för . Antalet heltidssysselsatta minskade såväl 1981 som 1982.Antalet deltidssysselsatta ökade dock om än i betydligt långsammare takt änunder slutet av . Ökningen av deltidssysselsatta gäller inte de somarbetar mindre än halvtid. Sysselsättningen fördelad pä näringsgren framgår av tabell5:3. har sysselsättningsminskningen varit mestmarkant inom industrisektorn medan sysselsättningen inom den kommunala sektornfortsatt att öka. Tabell 5; 3 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar1980-1982 -3,9 -2,7 -2,6 -3,9 -2,5 -3,0 -3,8 -3,9 -3,1 El-, gas-, vatten- -1,2 -0,7 -1,6 -0,8 -0,3 -0,1 -1,9 -1,3 -0,1 -0,6 -0,4 -0,4 -0,2 ' Handel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank-och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m. m. Den totala sysselsättningsutvecklingen fås frånarbetskraftsundersökningarna korrigerade för kalendariska effekter m. m. föratt överensstämma med nationalräkenskapemas definitioner. harförelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över deolika näringsgrenarna och arbetskraftsunder-sökningama. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Den accelererande sysselsättningsminskningen i industrinunder 1982 uppvägs delvis av att antalet sysselsatta i privata tjänster ökademed 1982. Det kan tänkas att uppgifter som tidigare utförts inomindustrin allt mer flyttats över till tjänstesektorn såsom datatjänster, administrativatjänster, städtjänster etc. I den statliga sektorn minskade antalet sysselsatta med 6000 personer. Denna minskning berodde på att överflyttadestill . Sysselsättningen i kommunerna ökade med 18 000personer. Denna ökning var dock betydligt lägre än trots att antaletarbetade timmar ökade mer. Detta förklaras av att medelarbetstiden inom denkommunala sektorn har ökat markant vilket beror dels på ett minskande antaldeltids- och timanställda dels pä en störte andel beredskapsarbetare. Analysenav statistiken över antalet nyanmälda lediga platser försvåras av effekterna påstatistiken av den anmälningsplikt som successivt införts och som gällerhela landet. Enligt beräkningar gjorda av AMS har denna anmälningsplikt medförtatt antalet till arbetsförmedlingarna nyanmälda lediga platser ökat med ca 30%.Den nedgång i antalet nyanmälda lediga platser som inleddes under sommaren 1980har fortsatt och Tabell 5:4Brist på arbetskraft inom industri och byggnadsverksamhet 1981- Brist på yrkesarbetare ochdryckes-varuindustri