prop · G60360 · 1982-12-31 00:00:00 — På kontrolluppgiften skall anges det belopp som innehållitsgenom skatteavdrag. Varje arbetstagare tiUgodoräknas A-skatt med det belopp somframgår av kontrolluppgifterna. De av arbetsgivarna gjorda skatteavdragen kontrollerasgenom att den sammanlagda skatt som redovisats på uppbördsdeklarationernajämförs med summan av den skatt arbetsgivaren angivit på de anställdaskontrolluppgifter. Preliminär B-skatl skall enligl huvudregeln utgå medbelopp motsvarande den slutliga skatt som påförts den skattskyldige året föreinkomståret. Har den skatlskyldige inte påförts slutlig skatt enligt den årligataxeringen året före inkomståret men kan han antagas bli påförd sådan skattenligt den årliga taxeringen året efter inkomståret skall preliminär B-skattberäknas med ledning av preliminär laxering. Preliminär B-skalt skall ocksåberäknas med ledning av preliminär taxering om del med sannolikhet kan antagasatt vid årUg taxering året efter inkomståret till statlig eller kommunalinkomstskatt taxerad inkomst kommer att avvika från motsvarande inkomst vid denårliga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedel av sistnämndainkomst, dock . Preliminär B-skatl får beräknas på grundval avpreliminär laxering även i annat fall än som sagts om särskildaomständigheter föranleder det. Preliminär taxering åsätts med ledning av preliminärsjälvdeklaration. Sådan taxering får dock åsättas även med stöd av annanuppgift eller upplysning. Prop.1982/83:60 43 Preliminär B-skalt debileras i en gemensam post. Skattenbetalas enligt huvudregeln med lika stora belopp senast den 18 i var och en avuppbördsmånaderna under uppbördsåret. Sedan skattsedel på preliminär B-skatl utfärdats färskatten jämkas genom beslut av den lokala skattemyndigheten. 3.2.4 Rättelse och besvär Har slutlig, kvarstående eller tillkommande skattdebiterats med för högt belopp eller överskjutande preliminär skatttillgodoräknats med för lågt belopp eller föreligger annan felaktighet till denskatlskyldiges nackdel i hans skattsedel äger den lokala skattemyndighet somutfärdat skallsedeln vidta rättelse. Mot lokal skattemyndighets beslut får talan i regel förasgenom besvär till länsrätt. Över vissa beslul som huvudsakligen rör denpreliminära skatten skall dock besvär anföras hos . Mot vissa av beslut får talan inte föras.Övriga beslut av kan överklagas till kammarrätten. Även länsrättsbeslut överklagas till kammarrätt. I skattebrottslagen och UBL finns bestämmelser omstraffrättsliga påföljder för dem som inte fullgör skyldigheter i källskattesystemet. Iskattebrottslagen sägs att den som uppsåtligen underlåter alt tilluppbördsmyndighet avge redovisningshandling för skall eller avgift sominnehållits för annan eller lämnar sådan handling med oriktig uppgift kan dömasför oredlig uppbördsredovisning till fängelse i högst elt år. En förutsättningär härvid att underiåtenheten eller oriktigheten föranlett fara för attinnehållen skatt eller avgift med orätt belopp påförs den uppgiftsskyldigeeller tillgodoräknas annan. Är brotlet ringa kan dömas för bristandeuppbördsredovisning till böter. Vid grov oaktsamhet kan i stället dömas förvårdslös uppbördsredovisning till böter eller fängelse . Iringa fall döms dock inte lill ansvar. I UBLföreskrivs ansvar för underlåtenhet att inbetala innehållen skatt. Sålunda kanarbetsgivare dömas till böter om underlåtenheten är uppsåtlig eller grovt oaklsam.Uppgår den oredovisade skatten lill betydande belopp eller föreligger annanförsvårande omständighet kan påföljden bli fängelse i högst . I ringafall döms inte lill ansvar. Har en arbetsgivare helt underlåtit att göraskatteavdrag kan han ådömas böter vid uppsåt eller grov oaktsamhet. UBL innehåller också påföljder som bestäms i administralivordning. Enskattskyldig som underlåter att betala skatt i föreskriven lid och ordningpåförs restavgift med för varje hel krona av det obetalda 1982/83:60 44 skattebeloppet.Restavgift påförs även arbetsgivare som gjort skatteavdrag men försummat altbetala skatten. Vid underlåtenhet attbetala innehållen skatt blir arbetsgivare vidare skyldig att betalatilläggsavgift. Avgiften utgör av skattebeloppet. Tilläggsavgiftutgår för varje påbörjad period av - med undantag av den första -från utgången av den uppbördsmånad under vilken skatten rätteligen skulle haredovisats och lill dess beloppet betalas eller fastställs till betalning avden lokala skattemyndigheten. Arbetsgivare som intelämnar uppbördsdeklaration i rätt tid påförs förseningsavgift med . Densom anmanats att lämna deklaration men inte efterkommit anmaningen skallpåföras dubbel förseningsavgift. Prop.1982/83:60 45 sammanfattning av sitt förslag(Ds S 1982:3) Socialavgifstulredningen har i. uppdrag atl se överdebilerings- och uppbördssystemel för arbetsgivaravgifter. Översynen harsamband med den förenkling av reglerna för beräkning av avgiftsunderlaget somgenomförts med verkan fr. o. m. . Detnuvarande debiterings- och uppbördssystemel har en rad brister. a. har dehittills gällande reglerna för beräkningen av avgiftsunderlaget gjort del ipraktiken omöjligt all få överensstämmelse mellan de preliminära avgifterna ochde slutliga avgifterna. Följden har blivit att betydande belopp betalas in medupp lill eftersläpning. Mot den bakgrunden skall utredningen undersökamöjligheterna att knyta an uppbörden av arbetsgivarnas preliminärasocialavgifter till de lönesummor som redovisas i samband med källskatteredovisningeneller på annat sätt till de löpande löneutbetalningarna. En annan uppgift förutredningen är atl utreda frågan om decentraliseringen av debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifterna från () tilllänsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. Utredningen skall i dettahänseende ta upp till förnyat övervägande vissa frågor som behandlats i den s.k. . Ett nyttsystem för debitering och uppbörd av socialavgifter kan enligt utredningensbedömning börja tillämpas först . Utredningen har emellertid funnit atlvissa brister i nuvarande avgiftssystem kan minskas påtagligt genom relativtenkla och begränsade åtgärder. Det gäller främst omfattningen av arbetsgivarnasuppgiftsskyldighet och kontrollen av de preliminära och slutligaarbetsgivaravgifterna. Utredningen anser att dessa förbättringar bör genomförassnarast och utan att det nya systemet avvaktas. Utredningens förslag i dettahänseende som sålunda i första hand avser redovisas i delladelbetänkande. F. n.gäller enligl lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter (AVGL) all en arbetsgivare är skyldig att anmälatill RFV om hans löneutgifter för år räknat överstiger eller kan beräknas kommaatt överstiga . En uppgiftsskyldighel av denna innebörd ger inle RFVdet underlag som behövs för att verkel skall kunna påföra preliminära avgifterenligt vad som sägs i AVGL. Utredningen föreslår därför en utvidgning och enprecisering av uppgiftsskyldighelen. En arbetsgivare skall, när ny verksamhetstartats, vara skyldig att lämna uppgift Prop.1982/83:60 46 om sina beräknade löneutgifter under utgiftsårel så snartlöneutgifterna uppgått till . När pågående verksamhel utvidgats skalluppgiftsskyldighet föreligga så snart löneutgifterna faktiskt ökat med mer änen femtedel av del avgiftsunderlag på vilket preliminär avgift beräknats. AVGL innehåller i stort selt inte några bestämmelser ompåföljder för en arbetsgivare som underlåter att fullgöra föreskrivenanmälningsskyldighet eller lämnar oriktig uppgift i handling som skall liggatill grund för beräkning av preliminär avgift. Huruvida skattebrottslagen ärtillämplig i dessa fall är tveksamt. Avsaknaden av påföljder i dessa hänseendenär enligt utredningen en svaghet i avgiftssystemet. I belänkandet föreslåsdärför atl arbetsgivarnas uppgiftsskyldighel förenas med påföljder för de fallarbetsgivaren underlåter alt lämna föreskrivna uppgifter eller lämnar orikligauppgifter. Utredningen förordar alt en särskild påföljdsbestämmelse införs i AVGL.Däremot läggs inte fram förslag om ökad användning av administrativa avgiftereller av skaltebroltslagens påföljdsregler inom systemet för socialavgifter,eftersom frågor härom utreds i annat sammanhang. När det gäller kontrollåtgärder erinras i betänkandet omatt RFV under utgiftsåren och 1981 kontrollerade de preliminära avgifternagenom alt jämföra underlaget för dessa avgifter med arbetsgivarnas uppgifter omlönesummor som redovisas i uppbördsdeklarationerna inom källskattesystemet.Jämförelserna gjordes genom alt källskatteregistret och arbetsgivarregistret samkördes.Samkörningsförfarandet visade sig vara en effektiv kontrollmetod. Utredningenanser alt metoden bör användas också i fortsättningen och i ökad omfattning. Utredningen föreslår att de preliminäraarbetsgivaravgifterna skall kontrolleras vid två samkörningar under ulgiftsårel.Den första avses äga rum och den andra . Vidsamkörningarna skall kontrolleras att arbetsgivarna fullgjort sin uppgiftsskyldigheli fråga om nystartad och utvidgad verksamhet. Dessutom skall undersökas om skälfinns atl jämka den preliminära avgiften för sådana arbetsgivare vilkaslöneutgifter ökat men inle så myckel att arbetsgivarna varit skyldiga atl lämnauppgift härom. Erfarenheterna från de samkörningar som hargjorts visar atl RFV har haft svårt att före utgiftsårels utgång hinna påförade nya preliminära avgifter som föranletts av samkörningarna. Utredningenföreslår därför atl RFV skall få besluta om höjning av preliminär avgift framtill mitten av januari året efter utgiftsårel. I samband därmed föreslås att ellsjunde uppbördslillfälle införs. I fråga om de slutliga arbetsgivaravgifterna sker f. n. inlenågon rutinmässig kontroll av att de motsvarar arbetsgivarnas fakliska lönesummor.Utredningen anser del angelägel att del skapas möjlighet atl göra en sådanavstämning. Härvid kan enligt utredningen skallemyndigheternas kontrolluppgiflsregisteranvändas. I betänkandet föreslås alt de slutliga arbetsgivaravgifternakontrolleras genom en samköming av arbetsgivarregi- 1982/83:60 47 stret och kontrolluppgiftsregistret. Samkörningen skallgöras efter ulgiftsåret. Preliminärarbetsgivaravgift beräknas normall enligt en schablonmelod pågrundval av den slutliga avgift som debiterats arbetsgivaren under föregåendeår. RFV får i vissa fall i stället göra en särskild beräkning av denpreliminära avgiften. Denna metod används när verket har tillgång lill meraktuella löneuppgifler än de uppgifter på vilka den slutliga avgiften grundats. En särskild beräkning av den preliminära avgiften lederregelmässigt lill bättre överensstämmelse med den slutliga avgiften än enschablonmässig beräkning på grundval av senast påförda slutliga avgift.Utredningen anser därför att metoden med särskild beräkning av den preliminäraavgiften bör användas i ökad omfattning. Utredningen föreslår att RFV genom ettsärskill datamaskinellt förfarande väljer ut elt antal arbetsgivare beträffandevilka den preliminära avgiften sannolikt bör beräknas särskilt. Urvalet bör skebland de arbetsgivare som föregående år gjort anmärkningsvärt storafyllnadsinbetalningar av preliminär avgift eller som fått stora kvarståendeavgifter. Det ärvanligt atl arbetsgivare anmäler lill RFV atl deras verksamhel har minskal iomfattning eller kommer att minska. RFV saknar f. n. resurser att kontrollerariktigheten av sådana anmälningar. Detta utnyttjas av vissa arbetsgivare somgenom att lämna oriktiga uppgifter i dessa hänseenden orsakar för lågdebitering av preliminär avgift. Utredningen anser att etl samkörningsförfarande böranvändas också för alt upptäcka nu angivet missbruk. Det kan ske genom att arbetsgivarregistrettill de delar det innehåller uppgifter om jämkat avgiftsunderlag eller underlagsom fastställts vid särskild beräkning av den preliminära avgiften samkörs med källskatteregistret.Samkörningarna bör ske efter varje källskatteuppbörd under utgiftsårel. I betänkandet föreslås slutligen att de kontrollåtgärdersom utredningen anser böra utföras skall samordnas genom alt ett särskiltregister upprättas. Detta samordningsregister skall föras datamaskinellt. Utredningenberäknar att de föreslagna åtgärderna kommer atl tillföra det allmänna etlnettotillskott på totalt ca 565 milj. kr. De nyabestämmelser som förordas i betänkandet föreslås träda i kraft den 1 januari1983. Prop.1982/83:60 48 Sammanställning av remissyttranden över socialavgiftsutredningensdelbetänkande (Ds S 1982:3) Översyn av debiterings- och uppbördssystemet förarbetsgivaravgifter Efter remiss har yttranden över delbetänkandet avgelts avriksförsäkringsverket, datainspektionen, kammarrätten i Slockholm,statskontoret, riksrevisionsverkel, , iStockholms län, i , i län, i , i ,i . , i (LO), (), Centralorganisationen /SR (/SR),(), (), SHIO-Familjeföretagen,samt . Dessutom har yttrandeinkommit från Föreningen . Länsstyrelserna har bifogat yttranden som de har inhämtatfrån lokala skattemyndigheter. har dessutom inhämtat yttrandefrån en kronofogdemyndighet. förslag får i sina huvuddrag ettpositivt mottagande av det helt övervägande antalet remissinstanser. Debrister med nuvarande ordning som redovisas i belänkandet är enligt flera remissinslanserså allvarliga att det, i a-waktan på att etl nytt avgiftssystem kan införas, ärnödvändigt att effektivisera debiteringen och uppbörden i det nuvarandesystemet. Flera av de tillstyrkande remissinstanserna har dock invändningar motdelar av utredningens förslag. Utgångspunkten i den kritik som framförs i dessadelar är bl. a. att av resursskäl endast de verkligt angelägna åtgärderna fram. Kammarrätten i framhåller alt utredningensförslag torde ligga i linje med en kommande mer långsiktig reform, vilket ärvärdefullt med hänsyn lill dem som skall tillämpa lagkomplexen. i anser att genomförandetav förslagen bör kunna ske snabbare än vad utredningen föreslår. anser det vara beklagligt altutredningens huvuduppgift, nämligen framläggande av förslag om etl helt nyttsystem för debileringen och uppbörden , inte kunnat lösas avutredningen. I princip stöder dock framlagdaförslag och framhåller vikten av atl de genomförs möjligt. 1982/83:60 49 Tre remissinstanser, nämligen datainspektionen, SAF och SHIO-Familjeföretagen,kan från olika utgångspunkter inte tillstyrka huvuddragen i utredningensförslag. I fråga om datainspektionens inställning hänvisas till avsnitt 4 i detföljande. SAF, som inte har något att erinra mot försöken allförbättra och effektivisera avgiftsuppbörden, anser atl de föreslagnaförfattningsändringarna är tämligen onödiga och obefogade. Tidsmässigt får deenligt SAF en mycket begränsad användning och har av detta skäl en myckelbegränsad effekt. I stället bör arbetet inriktas på alt införa ett nyttavgiftssystem. SAF anser vidare alt omläggningen till ett samordnat skatte- ochavgiftssystem skulle ha kunnat genomföras till 1983 i enlighet med de givnautredningsdirektiven. Med hänsyn till all dessa möjligheter försuttits vill SAFatt erforderliga åtgärder vidtas för atl det nya systemet skall kunna lillämpasfr.o.m. SHIO-Familjeföretagen anför i huvudsak samma synpunktersom SAF. Statskontoret däremot ifrågasätter om det är möjligt atlfullt ut genomföra ett helt nytt system och en ny decentraliserad organisationför debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter . Statskontoretframhåller särskilt svårigheterna atl i ett sammanhang lösa bemanningsfrågorna,dvs. omfördelningen av arbetsuppgifter och personal från lillde lokala skattemyndigheterna. Dessutom krävs god tid för arbetsgivarna atlanpassa sina syslem och rutiner till elt nytt system, sedan beslul om dettafattats. Remissinslanserna har - utöver för vad nu har redovisats -tagit upp frågor som rör del fortsatta u tredni ngsarbe tet. Det bör nämnas altsocialavgiftsutredningen har fått del av de synpunkter som har framförts idetta hänseende. De flesta remissinstanserna tillstyrker utredningensförslag i denna del. Några remissinstanser tar dock upp frågor om främstgränsbelopp för uppgiftsskyldigheten. , och länsstyrelseni anser att gränsen för en nybliven arbetsgivares anmälningsskyldighetbör vara kvar vid . framhåller atl del inte är i dennagrupp som de stora pengarna finns. Enligt mening är detangelägnare att utnyttja befintliga resurser för en förbättring avöverensstämmelsen mellan preliminära och slutliga avgifter för störrearbetsgivare. föreslår att man - i stället för atlsänka beloppsgränsen för anmälningsskyldigheten - höjer gränserna förobligatorisk påföring av preliminär avgift och för debitering av särskildavgift, exempelvis från . 4 1982/83. 1982/83:60 50 I fråga om a n mä I ni n gssky I di ghe len för utvidgad verksamhelanser det med nuvarande lydelse av 23 § AVGL ligga isakens natur att arbetsgivaren skall anmäla storleken av sina förväntadelöneutgifter. Så sker också i övervägande antalet fall. Verket har dock intenågot att erinra mot utredningens förslag lill förtydligad lydelse av 23 § AVGL. i och iVästernorrlands län anser atl femtedelsregeln bör kompletteras med en nedre beloppsgräns.Länsstyrelsen i framhåller atl det inte kan ansesmeningsfullt att lägga ned arbete på särskild beräkning för arbetsgivare därfemtedelsregeln beloppsmässigt ger små förändringar. i Malmöhuslän föreslår 50 000 som lämplig nedre beloppsgräns. och i anseratt femtedelsregeln bör kompletteras med en övre beloppsgräns för slörrearbetsgivare. påpekar alt de största arbetsgivarna harlönesummor på . Dessa arbetsgivare kan således öka sinalöneutgifter med . utan atl vara skyldiga alt anmäladelta enligl femtedelsregeln. Visserligen kan ökningar i denna storleksordningenligt verket upptäckas vid de samkörningar som föreslås av utredningen, mendelta medför förseningar och betydande likviditets- och ränteeffekler. i föreslår atl man påräkningen för preliminär avgift anger vid vilken lönesumma uppgiflsskyldighetför utvidgad verksamhel inträder. 3 Särskild beräkning av preliminär avgift Utredningens förslag har tillstyrkts eller lämnats utanerinran av de flesta remissinstanserna. har dock invändningar mot förslaget.Del krav på insändande av preUminär arbetsgivaruppgift som förenas med metodenför särskild beräkning innebär enligt eltomfattande arbete och följaktligen stora kostnader. Förbundet föreslår därföratt metoden för särskild beräkning förenas med en enklare form av uppgiftslämnande. Riksskatteverketanser att den särskilda beräkningen bör göras något senare än vad utredningenhar föreslagit. För det första kan man enligl verket anta att prognosen förårets löneutbetalningar blir bättre ju senare den görs. Om man alltför tidigtgör en särskild beräkning av avgiften blir risken slor atl man senare tvingasmedge jämkning. En fyllnadsinbetalning eller kvarstående avgift kan bero påsvårigheter atl rätt beräkna löneutgifterna lika väl som ett medvetetutnyttjande av krediten. För det andra bör man enligl verket sträva efter attsamordna de skilda momenten i kontrollarbetet. Båda dessa synpunkter talar föralt man i syslemel för jämförelse mellan lönesummorna i uppbördsdeklarationernaoch de preliminära avgifterna 1982/83:60 51 lägger in "stora fyllnadsinbetalningar" och"stora kvarstående avgifter" som urvalskriterier. Härigenom kommerinformation om källskatteredovisningen att finnas tiU hands vid handläggningenav ärendena om särskild beräkning. 4 Kontroll av arbetsgivaravgifterna 4.1 Allmänt omkontrollförfarandet De flesta remissinstanserna tillstyrker alt elt utökat samkörningsförfarande(sambearbetning av dataregister) skall få användas för kontroll avarbetsgivaravgifterna. Av remissinstanserna tar datainspektionen, kammarrätteni och statskontoret upp integritelsfrågor till följd av desamkörningar som utredningen föreslår. Som har nämnts tidigare kandatainspektionen inte tillstyrka utredningens förslag. Datainspektionen framhåller bl.a. alt det isambearbetningen mellan myndigheternas register sker en sammansmältning avmyndigheters verksamhetsområden och verksamhelsutövning som gör det alltsvårare för den enskilde att förstå eller förutse var den ena myndighetensverksamhetsområde slutar och en annan myndighets börjar. Datainspektionenuttalar vidare följande. Datainspektionen får inledningsvis anföra, att det fåranses vara självfallet att uppgifterna om såväl de preliminära utdebiteringarnaav arbetsgivaravgifter som de slutliga avgifterna skall vara så korrekta sommöjligt liksom att del i övrigt bör finnas möjlighet alt kontrollera deuppgifter som arbetsgivare är skyldiga att lämna enligt AVGL. Av detta tordedärför följa att någon form av efterberäkning och kontroll måste ske för att depreliminära och slutliga avgiftsuttagen skall bli så rikliga som möjligt. De föreslagna sambearbetningarna mellanriksförsäkringsverkets och respektive länsstyrelsernasregister föreslås ske vid och i bl.a.av ekonomiska skäl. Datainspektionen finner atl delta resonemang är alltför teknikorienterat.Att detta är en fara har vitsordals i andra sammanhang. Trots alla påståenden omatt datorn skall vara ett hjälpmedel tycks maskinerna, systemet och registrethamna i centrum och verkligheten får anpassa sig därefter. Arbetsgivaravgiften bör troligen betraktassom en avgift och inte en skatt trots att skaltebrottslagen gäller i vissaavseenden i fråga om arbetsgivaravgifter enligt lagen om socialavgifter(1981:691). Arbetsgivaravgiftens beräknande och debitering ingår iriksförsäkringsverkets verksamhetsområde. Centrala skatteregistret saml de regionala skatteregistrenregleras genom skatleregisteriagen (1980:343) i vilken bestämmelser finns om bl.a.utiämnande på ADB-medium till en annan myndighet av uppgifter från registret. Den bedömning som bör göras från integritetssynpunkt isamband med beslut om utlämnande, diskuteras i förarbetena till lagstiftningen (prop.1979/80:146 s. 26 f). Föredragande statsrådet framhåller därvid bl.a. att delär naturligt att ha skilda betraktelsesätt beroende på om uppgiftsutbylet Prop.1982/83:60 52 avses ske inom skatteområdet eller mellan skatteområdetoch annat verksamhetsområde, samt att utgångspunkten i fråga om utbyte avuppgifter mellan myndigheter inom skatteområdet bör vara atl utlämnande skallske om uppgifterna behövs för verksamheten. Av skatteregisterlagen framgår för vilka ändamålskatteregistren skall användas samt vilka myndigheter som förfogar överregistren. I skalieregisterförordningen framgår till vilka andra myndigheteruppgifter får lämnas ut på ADB-medium från registren. Uppräkningen får ansesvara fullständig. För att deföreslagna sambearbetningarna skall kunna genomföras krävs således särskiltförordnande från regeringen för att skall få ta del avvissa uppgifter i skalleregistren. Problem kommer troligen att uppstå vadgäller åtminstone kontrolluppgifterna som är sekretesskyddade. Ävenbeträffande källskalleuppgiflerna (kontroll av de preliminära avgifterna) synesemellertid vissa problem uppstå eftersom dessa uppgifter ej är fastställda ulanendast att betrakta som skattemyndigheternas arbetsmaterial. Vid sådantförhållande existerar inle några allmänna handlingar -upptagningar på ADB - somkan utlämnas. Som en konsekvens av ovanstående anser datainspektionen det inlevara lämpligt att som utredningen föreslår - med anledning av altriksförsäkringsverkets personal ej är tillräckligt slor - flytta överarbetsuppgifter från lill länsstyrelsernasskatteavdelningar och lokala skattemyndigheter. Det kan heller inte anseslämpligt alt ärenden överlämnas lill skaltemyndighet så snartriksförsäkringsverkets personal upptäcker oegentligheter i uppgifterna. Enklar avgränsning mellan respektive myndigheters verksamhetsomliå-den måstefinnas bl.a. med hänsyn till det ansvar som myndigheterna har för sina ADB-register.Inte minst krävs detta från inlegritelssynpunkl för atl uppgiftslämnandearbetsgivare skall veta vilken myndighet som ansvarar för skattläggningrespektive avgiflsberäkning. I annat fall bör detta regleras i författning. Dalainspektionenvill särskilt framhålla att det inte är de åsyftade effekterna med sambearbelningarnasom inte kan accepteras, utan det föreslagna arbetssättet.