prop · G60394 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommitténkan, från de utgångspunkter kommittén haft att bedöma frågan, i stort seltinstämma i den kritik som riksdagsrevisorerna framfört mot den redovisningsmässigaoch skattemässiga behandlingen av villkorslånen. Tillämpningen avdispensregeln i nionde stycket av anvisningarna till 19 § KL medför enligtkommittén sådana avsteg från allmänt vedertagna beskattningsprinciper att deninte bör kvarstå i kommunalskattelagen. Kommittén föreslår därför attdispensregeln skall upphävas. Kommitténär medveten om att det vid den statliga stödgivningen kan finnas ett behov avall även kunna beakta stödmottagarens ställning i solidilelshänseende. Enlösning av de problem, som sammanhänger härmed, bör emellertid inte ske medhjälp av skattelagsfiftningen. I stället bör övervägas om en komplettering kangöras av Ukvidationsbeslämmelserna i aktiebolagslagen. Att ta ställning filldenna fråga faller emellertid utanför kommitténs uppdrag. Kommittén erinrar omatl chefen för industridepartementet meddelat (prop. 1980/81:130 s. 51-52) atten översyn av hur lån med villkorlig återbetalningsskyldighet skall behandlas iredovisningshänseende kommer att göras inom . Kommitténframhåller i det sammanhanget att del är angeläget att det sker en tidsmässigsamordning av ikraftträdandet av en eventuell ändring i aktiebolagslagen ochgenomförandet av kommitténs förslag om upphävande av den nuvarandedispensregeln i nionde stycket av anvisningarna till 19 § KL. Kommunalskattelageninnehåller f. n. inga särskilda regler om vilka skatteeffekter som inträder närelt statligt stödlån efterskänks. Av allmänna skatterättsliga grundsatser tordefölja att det efterskänkta beloppet utgör skatteplikfig intäkt om de lånademedlen använts för utgifter som är avdragsgilla på en gång eller i form avårliga värdeminskningsavdrag. Det är emellertid oklart om beskattningen - närpengarna använts för anskaffande av avskrivningsbara tillgångar - därvid kanske på det indirekta sättet atl avskrivningsunderlaget reduceras med detefterskänkta länebeloppet. Kommittén föreslår att uttryckliga bestämmelser numeddelas om vad som skall gälla när återbetalningsskyldigheten för ett statligtföretagsstöd efterges. Bestämmelserna innebär alt i princip samma regler skallfillämpas som när statsbidrag uppburits. Den skillnaden föreligger dock atl denindirekta metoden (reducering av avskrivningsunderlaget) endast får lillämpasbeträffande tillgångar för vilka årlig värdeminskning beräknas enligtavskrivnings- Prop, 1982/83:94 84 Med hänsyn till den korta tid som gäller föravskrivning av inventarier har någol behov av regler om extra avskrivning fördessa inte ansetts föreligga. Staten svarar för den dominerande delen av stödåtgärdernatill företag. I viss utsträckning lämnas emellertid5föflve/!nv/or/He//f/r/5rflen(ieo/-gfl« som bildats och finansierats av staloch kommun (fonder och stiftelser). De av kommittén framlagda förslagen avsernärmast de av staten direkt utgivna stöden. Kommittén förutsätter emellertidatl de principer efter vilka reglerna för beskattning av statliga stödutformats också analogi skall tillämpas vid den skattemässiga behandlingen avföretagsstöd som lämnas av formellt fristående organ (t. ex.utvecklingsfonderna. I direktiven anges alt en del oklarheter visat siguppkomma i samband med realisalionsvinstberäkningen vid avyttring av tillgångarsom anskaffats med hjälp av statligt slöd. Enligt kommittén är del endast vidavyttring av fastighet (markanläggning) som reglerna om beräkning avrealisationsvinst kan bli aktuella i samband med företagsstöd. Kommitténföreslår att en förtydligande regel beträffande vinstberäkningen införes ianvisningarna till 36 § KL. Regeln innebär att om en med statsbidrag förvärvadfastighet avyttras skall omkostnadsbeloppet minskas med det belopp varmedfasligheten avskrivits i samband med ianspråktagande av statsbidraget. F. n. finns det inte någon allmän skyldighet för den somutbetalar stöd till företag alt lämna kontrolluppgift tilltaxeringsmyndigheterna om stödens storlek och karaktär. Kommitténsundersökningar har bekräftat att detta medför en betydande olikformighet ifråga om de skattepliktiga stödens behandling i skattehänseende. För attförbättra läget föreslär kommittén att taxeringslagens bestämmelser omskyldighet atl lämna kontrolluppgifter kompletteras med regler omuppgiftsskyldighel för den som lämnal slöd till företag. Uppgiftsskyldighetenskall även omfatta det fallet att staten eller annan som lämnat företagsstödi.form av län (villkorslån, avskrivningslån) efterskänker lånet. Kommitténs uppdrag omfattar även frågan om de s. k.utvecklingsbolagens skatteförhållanden. Härmed avses en speciell typ av bolag,som några av landets större industriförelag bildat för att i samband medstrukturrationalisering stimulera den ekonomiska utvecklingen inom vissregion. I direktiven pekas främst på behovet av klarläggande regler beträffanderätten till avdrag för anslag som lämnas till utvecklingsbolaget. Kommittén hardiskuterat olika möjligheter all beakta de önskemål om avdragsrält, somframförts från industrihåll. Kommittén konstaterar emellertid all begreppet"utvecklingsbolag" omfattar etl flertal olika typer av bolag och atten avdragsrätt som knyter an till denna term därför inte blir i tillräckliggrad preciserad för att kunna godtagas. Vid övervägande av olikaomständigheter, som måste beaktas för att en avdragsrält inte skall öppnamöjlighet till oberättigade avdrag, har kommittén stannat för att föreslåinförandet av en särskild avdragsrält för bidrag som i samband medstrukturrationalisering 1982/83:94 85 lämnas till regional utvecklingsfond försysselsältningsfrämjande åtgärder. Om särskilda skäl föreligger bör regeringenha möjlighet att efter ansökan i det särskilda fallet förordna alt avdrag helteller delvis fär göras jämväl för bidrag av angivet slag som lämnas till annanän regional utvecklingsfond. Kommittén lägger fram förslag om en sädan dispensregel.Bestämmelserna om avdragsrätt i nu angivna fall bör införas i en ny punkt (18a) i anvisningarna till 29 § KL. Kommitténsförslag beträffande beskattningen av statsbidrag och andra former av statligtslöd innebär i huvudsak en anpassning av skattereglerna till företagsekonomiskaprinciper och värderingar. De förändringar i skatteunderlaget som kanföranledas av förslaget sammanhänger därför närmast med frågan om rättbeskattningsår för intäktsföringen av uppburna skattepliktiga stöd. Någon självständigbetydelse från stats- och kommunfinansieU synpunkt har förslaget inte.Införandet av en allmän skyldighet för den som lämnar bidrag och andra stödtill företag att tillställa taxeringsmyndigheterna kontrolluppgift, bör medföraatl den kvittning mellan bidrag och kostnader, som skattereglerna avser atlåstadkomma, kommer atl iakttas pä etl bättre sätt än f. n. Detta kommer i sintur atl medföra en minskning av de kostnader som påverkar stödmottagarenstaxering och en motsvarande höjning av skatteunderlaget. Att ange storlekenhärav är inte möjligt. I vilkenutsträckning den särskilda avdragsrällen för bidrag lill regionalutvecklingsfond, som kommittén framlägger förslag om, kommer alt utnyttjas kaninte pä förhand bedömas. Enligl förslaget kan rätt till avdrag endast komma ifråga i samband med strukturrationalisering och då för atl främjasysselsättningen inom viss region. Med hänsyn till de speciella förutsättningarsom skall gälla för denna avdragsrätt är det inle möjligt att nu göra någonberäkning av kostnadseffekterna för stat och kommun. Prop, 1982/83:94 86 Sammanfattning av betänkandet Förslag till ändringar ireglerna om avsättning till internvinstkonto (Ds B 1982:8) infördes i kommunalskattelagen regler om avdragför avsättning till s. k. internvinstkonto. Reglerna innebar i huvudsak ettlagfästande av tidigare praxis enligt vilken svenska exportförelag fick göraavdrag för internvinstreservering, om lagertillgångar kvarlåg osälda vidbeskattningsårets utgång hos elt utländskt dotterbolag, som anlitats förförsäljning. Avdraget skall i princip beräknas fill skillnaden mellan det vidförsäljningen till dotterbolaget tillämpade priset och moderbolagetsanskaffningskostnad för samma tillgångar. Har värdet av tillgångarna nedsattshos dotterbolaget skall avdraget i motsvarande mån minskas. Syftet medbestämmelserna är all beskattningen av dylik inte realiserad internvinsl skallanstå i avvaktan på att varorna försäljs lill utomstående. För aktiebolagens del gäller bestämmelserna endast vidförsäljning av varor från ett svenskt moderbolag till ett utländsktdotterbolag. Frågan om en utvidgning av bestämmelserna lill att även gällaförsäljningar från ett dotterbolag till ett annat dotterbolag i samma koncern(s. k. systerbolag) har aktualiserats i olika sammanhang. Önskemålen om ensådan utvidgning av tillämpningsområdet har framför allt motiverats med atl detmäste vara angelägel atl man inte genom skallereglernas utformning motverkar eneffekfiv organisation inom de svenska exportföretagen. I sammanhanget påpekasatt det givetvis i och för sig är möjligt alt låta en försäljning gå viamoderföretaget med avdragsrätt för detta, men en sädan organisation kan varamindre effektiv eller av andra skäl olämplig. AB åberopar i sin framställning att bolaget undersenare lid genomfört eller planerat att genomföra förändringar i koncernensjuridiska struktur i syfte att uppnå bättre styrning av verksamheten. Denrörelse som bedrivs i AB kommer därvid i stället att bedrivas i eltantal självständiga bolag. Förändringarna kommer emellertid att medföra väsentligtminskade möjligheter all göra skattemässigt avdragsgilla avsättningar tillinternvinstkonto. Med hänvisning bl. a. till akfiebolagslagens regler omkoncernredovisning anser AB det rimligl atl elt koncernbolag medges rättatt göra avsättning fill internvinstkonto vid överlåtelse av tillgångar tilletl annat koncernbolag, även om det mottagande bolaget inte är dotterbolag tilldet säljande bolaget men båda bolagen ingår i samma koncern. För egen del finner kommittén att nägra bärande sakligaskäl inte kan anföras för att begränsa avdragsrätten fill alt gälla endastförsäljningar från ett moderbolag lill ett utländskt dotterbolag. Fränkoncernens synpunkt föreligger inle någon realiserad vinst om varor, somförsålts från ett dotterbolag fill etl annat dotterbolag, kvarligger osålda hosdetta senare bolag. Enligt civilrättslig lagstiftning skall även en dylikinternvinsl elimineras i den för koncernen upprättade resultaträkningen. 1982/83:94 87 Kommittén föreslår därför att reglerna om avsättning tillinternvinstkonto i anvisningspunkt 15 till 29 § KL blir tillämpliga även påförsäljningar från etl dotterföretag till ett annat dotterföretag i sammakoncern. Liksom f. n. avses den nya regeln endast gälla vid export (del köpandeföretaget skall alltså vara ett utländskt dotterföretag). Vidare uppställs delvillkoret att båda företagen ingår i en koncern med svenskt moderföretag.Endasi när moderföretaget är svenskt blir de svenska koncernreglernatillämpliga och detta är av väsentlig betydelse för att avsättningarna i rimligmän skall kunna underkastas kontroll. Gällanderegler förutsätter atl avsättningen lill internvinstkonto gjorts iräkenskaperna. Detta får anses innebära krav på atl den ifrågavarande postenkan särskiljas i redovisningen. Om avdrag åtnjutits för avsättning fillinternvinstkonto skall enligt uttrycklig föreskrift i anvisningspunkten avsättningenåterföras till beskattning nästa beskattningsår. För att underlätta förtaxeringsmyndigheterna att följa dessa avsättningar föreslår kommittén att i 26§ taxeringslagen skall införas en bestämmelse om atl uppgift rörande iräkenskaperna gjorda reserveringar till internvinstkonto skall lämnas ideklarationen. Prop.1982/83:94 88 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen(1928:370) dels atl anvisningarna fill 19 § och punkt 2 a av anvisningarna lill36 § skall ha nedanangivna lydelse, dels att i anvisningarna till 29 § skall införas en nypunkt, 18 a, av nedan Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 19 §- Socialhjälp, begravningshjälp samt underhåll, som lämnatsfånge eller patient å hospital, m. m. dyl. år icke att hänföra lillskattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om till föreningar influtnamedlemsavgifter. Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligtvilken den försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han ärberättigad pä grund av personskada (överfallsskydd o. Ersättning till följd av personskada som ulgår i annanform än periodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst avskattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer avövriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada,utgör ersätlning för framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock 40procent av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldigtvå eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vadsom nu har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från etl ellerflera engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid - i förekommande falltillsammans med vad som avräknats - för samma personskadasammanlagt icke överstiga femton basbelopp enUgt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i detbasbelopp, som har fastställts för januari månad det beskattningsår undervilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytes sådan Uvränta eller del därav, som utgår tillföljd av personskada och utgör skattepliktig intäkt enligl 32 § 1 mom., motengångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådantengångsbelopp. Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktiginläkt enligt 32 § 1 mom., mol engångsbelopp, skall hela engångsbeloppetupptagas såsom skattepliktig inläkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annanlivränta än 1 Betänkandet (Ds B 1981:17) Beskattning avstatsbidrag och andra stöd till företag, m. m. 2 Senaste lydelse 1981:553. Prop, 1982/83:94 89 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse nu sagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöraicke skattepliktig intäkt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då dennepå grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring äger uppbära arbetstagare"n tillkommande ersättning från allmänförsäkringskassa, är skattepliktig inläkt. För arbetsgivaren är den av honom inämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrånuppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning attbetrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersätiningen icke är skatteplikfigför arbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda lönen eller den förhonom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift iförvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annanlivränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall,då arbetsgivaren står s. k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkringeller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas lill skattepliktiginkomst enligl de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligtsistnämnda lag. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat ellerkommun, som utgår enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddeladebestämmelser, i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa ochparfiellt arbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den månbidragen avser traktamente och särskilt bidrag. Flytlningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368) och flyttningsslöd enligt förordningen(1979:632) om regionalpoliliskt stöd utgör inte skattepliktig intäkt i följdvarav avdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsettatt täcka. Skatteplikt föreligger inle heller för bidrag som utgår enligt lagen(1960:603) om bidrag lill vissa handikappade ägare av motorfordon. Statsbidrag, som utgår till närings- Statsbidrag, som utgår till närings- idkareför hans näringsverksamhet, idkare för hans näringsverksamhet, är icke skattepliktig inkomst, om är inle skattepliktig inkomst, om bidraget använts för att bestrida kost- bidraget använts för utgift för vilken nad för vilken rätt till avdrag icke rätt till avdrag i«fe föreligger vare sig föreligger vare sig direkt såsom direkt såsom omkostnad eller i form omkostnad eller i form av årliga av årliga värdeminskningsavdrag. övrigt gäller följande: Har bidraget använts för flfffces/n- a) Har bidraget använts för sådan da sådan kostnad i verksamheten utgift i verksamheten somär på en som är på en gång avdragsgill vid gång avdragsgill vid taxeringen,taxeringen, utgör bidraget skatte- utgör bidraget skattepliktig intäkt, pliktigintäkt. Är den kostnad för Är den utgift för vilken bidraget vilken bidraget utgåravdragsgill vid utgår avdragsgill vid laxeringen för taxeringen för tidigarebeskattnings- tidigare beskattningsår än del då år än det då bidraget skallupptagas bidraget skall tas upp som intäkt, får som intäkt, får denskatlskyldige i den skattskyldige i stället erhålla stället åtnjuta avdrag förkostnaden avdragförMfg/Z/ew vid taxeringen för vid taxeringen dåbidraget det år då bidraget/a.y upp som intäkt. upplages som intäkt. Yrkandehär- Yrkande härom skall göras i dekla-om skall göras i deklarationen avse-rationen avseende det beskalinings-ende det beskattningsår då yrkande år dåyrkande om avdraget eljest om avdraget eljest enligt denna lag enligt dennalag först skolat fram- först skolat framställas. Återbetalas bidrag, somupptagits som intäkt, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Har bidraget använts för atl anskaffa tillgång, för vilkenanskaffnings05f/;rtc/e/( får avdragas genom årliga värdeminskningsavdrag,skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag såsom an-skaffningsfcosfMflrfanses endast så stor del av kostnaden som icke täckts av bidraget. Är bidragetstörre än det taxeringsmässiga restvärdet för tillgången, skall elt beloppmotsvarande skillnaden utgöra skattepliktig intäkt för mottagaren. Återbetalasstatsbidrag, som påverkat beräkningen av anskaffningskostnaden i nu avsetthänseende, får tillgångens avskrivningsunderlag ökas med vad som återbetalats,dock med högst det belopp varmed beräkningen påverkats. I den mån statsbidragenligt vad föreskrivits utgjort skattepliktig intäkt, får den skatlskyldigevid återbetalningen tillgo-doföra sig avdrag för den del som sålunda utgjortskattepliktig intäkt. Har bidraget använts för alt anskaffa tillgångar avseddaför omsättning eller förbrukning (lager), utgör bidraget skattepliktig intäkt,men skall å andra sidan vid tillämpning av 41 § och anvisningarna lill nämndaparagraf den del av lagret för vilken anskaffningsAro5WrtÉ'n täckts avbidraget icke medräknas vid värdesättningen av tillgångarna. Återbetalasstatsbidrag, som använts för anskaffande av lageriill-. gångar, fär denskattskyldige göra avdrag för det återbetalade beloppet. Tillgångarnasanskaffningsvärde skall därvid anses ökat med det återbetalade beloppet. Vadsom ovan sagts i della stycke äger motsvarande tillämpning för statsbidrag iform av amorteringsfritt lån (avskrivningslån). Återbetalas bidrag, som upptagits som intäkt fården skatlskyldige göra avdrag för det återbetalade beloppet. b) Har bidragetanvänts för att anskaffa tillgång, för vilken anskaff-nmgsvärdet får dras avgenom årliga värdeminskningsavdrag, skall vid beräkning av värdeminskningsavdragsåsom anskaffningsvÄrrfe anses endast så stor del av utgiften som inle täcktsav bidraget. Är bidraget större än det5/:affemässiga restvärdet förtillgången, skall ett belopp motsvarande skillnaden utgöra skattepliktigintäkt för mottagaren. Återbetalas statsbidrag, som påverkat beräkningen avanskaffningswdrrfer i nu avsett hänseende, får tillgångens avskrivningsunderlagökas med vad som återbetalats, dock med högst det belopp varmed beräkningenpåverkats. 1 den mån statsbidrag enligt vad föreskrivits utgjortskallepUklig inläkt, får den skattskyldige vid återbetalningen tillgo-doförasig avdrag för den del som sålunda utgjort skattepliktig intäkt. c) Har bidragetanvänts för att anskaffa tillgångar avsedda för omsältning eller förbrukning(lager), utgör bidraget skattepliktig intäkt, men skall å andra sidan vidtillämpning av 41 § och anvisningarna till nämnda paragraf den del av lagretför vilken anskaffningsvärrfef täckts av bidraget inte medräknas vid värdesättningenav tillgångarna. Återbetalas statsbidrag, som använts för anskaffande avlagertillgångar, får den skatlskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Tillgångarnas anskaffningsvärde skall därvid anses ökat med delåterbetalade beloppet. Prop,1982/83:94 (1966:368) och kontant arbetsmarknadsstöd utgörskattepliktig intäkt. Stöd som staten lämnar tiU förelag i form av lån, förvilket återbetalningsskyldigheten är beroende av förelagets framlidaresidtaiulveckling eller annan liknande omständighet, skatt inle anses somskattepliktig inkomst. Regeringen kan dock, om synnerliga skäl därtiUföreligga, på ansökan av företaget beslitta att lånebeloppet skall anses utgöraskattepliktig inläkt i företagels näringsverksamhet. I beslutet skall anges omlånet i sin helhet skall utgöra skattepliktig inläkt under del beskattningsårdå lånet ställes UU förelagets förfogande eller om utbetalat lånebelopp skallutgöra skattepliktig inläkt under beskattningsår till vilket utbetalningen ärhänförlig. Återbetalas lån, som i enUghet med bestulet upplagils såsomskattepliktig intäkt, får förelaget göra avdrag för del återbetalade beloppet Skall statsbidrag, som uppburits visst beskattningsår,användas för avsett ändamål först ett senare beskattningsår skall på yrkande avden skatlskyldige tUlämpningen av beslä/n/nelserna under a)~c) iföregåendestycke uppskjulas tUt taxeringen för det senare beskattningsåret. Lämnarslaten företagsstöd (i form av lån eller bidrag) för vUket återbelalningsskyldighelenär beroende av företagels fratntida resultatutveckling, den ekonomiska ellertekniska utvecklingen av ett visst projekt eller annan liknande omständighet,skall stödet inte anses som skattepliktig inkomst. Efterges återbelalningsskyldighelenför sådant förelagsstöd helt eller ddvis är del eftergivna beloppet inteskattepliktig inkomst om stödet använts för utgift för vilken rätt lUl avdraginle föreUgger vare sig direkt såsom otnkoslnad eller i form av årligavärdeminskningsavdrag. Har stödet däremot använts titt utgifter som äravdragsgilla vid taxeringen antingen direkt eller i form av årligavärdeminskningsavdrag, skall eftergivet stödbelopp las upp som intäkt. Harstödet använts för anskaffande av sådana tiUgångar för vilka avdrag för årligvärdeminskning beräknas enligt avskrivningsplan (punkierna 3 och 4 avanvisningarna titt 22 §, punkterna 2 a och 2 b av anvisningarna till 25 § ochpunkierna 7 och 16 av anvisningarna titt 29 § får den skanskyidige, utöveravdrag enligl avskrivningsplanen, tillgodoräkna sig ett extravärdeminskningsavdrag motsvarande vad som upptagits sotn intäkt. Detta avdragfår dock inle överstiga tillgångens skattemässiga restvärde. Kan denskatlskyldige inle visa vartill visst stöd använts skall det anses ha använtstitt direkt avdrags-giUa utgifter. Omställningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) Prop,1982/83:94 , 92 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse och kontant arbetsmarknadsstöd utgör skattepliktigintäkt. Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår isamband med arbetsplacering som utgör led i arbetsmarknadsstyrelsensomhändertagande av flyktingar. Skatteplikt föreligger ej heller för bidrag, somsfiflelsen till fullföljande av sitt ändamål utgiverför mottagarens utbildning. Enligt 46 § 2 mom. första stycket 4) föreligger viss rätttiU avdrag för bidrag lill barns underhåll. Sådant underhållsbidrag skall ickehänföras till skatteplikfig inkomst.