prop · G603162 · 1982-12-31 00:00:00 — Beloppetbör korrigeras för ändringar i SSA:s ersättning till odlarna för denmelass och betmassa som bolaget har köpt av odlarna. Parterna har enats om att härvid ta hänsyn även till värdeändringenpå melass som odlarna har återtagit. I fråga om betmassa bör korrigering göras för halva värdeförändringen pä återtagenkvantitet. EftersomSSA på grund av förändringen av världsmarknadspriserna har sänkt äterköpsprisetför melass av 1982 ärs skörd med per bör odlarnakompensieras med för minskade intäkter av melass. Vidföregående överläggningar användes en preliminär index förkostnadsförändringen. Den definitiva siffran blev 0,02 procentenheterhögre varför odlarna bör tillföras ytterligare . Upprättadebidragskalkyler visiar att lönsamheten inom sockerbetsodlingen i förhållandetill annan jämförbar vegetabilie-produktion har minskat under senareär.Sockerbetsodlingen visar emellertid fortfarande en högrerelativ lönsamhet än jämrdrbara grödor. De speciella omständighetersom f n är förknippade med sockerbetsodling motiverar en något högre lönsamhet för dennaodling. Betodlarnabör i princip fä lika stor procentuell ökning av arbets-och kapitalinkomsterna i betodlingen som tillerkänns jordbruket i övrigt.Odlarna bör därför fä samma ökning somjordbruket fick per och . Motdenna bakgrund har parterna nu enats om att sockerbets-odlarnas inkomster för egetarbete och kapital bör räknas Prop.1982/83:162 51 upp ,vilket ger . Häri ingär ett engångsbelopp på . Totalt bör betodlarna säledes tillföras enligt följande: Tillkommerför intäktsminskningen för biprodukter Tillägg förrevidering av index-förändring Atttillföras betodlarna, totalt Medutgångspunkt frän det anfördabör grundpriset för sockerbetormed sockerhalt höjas med per , vilket motsvarar enpartiprishöjning av socker med per (4,). 4 ERSÄHNING TILL SOCKERBOLAGET 4.1 ål'''ä"_°v.e£S2kjt Prisregleringenbör liksom tidigare avse endast strösocker. Av verksamheten vid raffinaderiet i bör ingå raffineringenav såväl inhemskt som importerat räsockersamt konsumentförpackningen av strösocker. Nämnden förbehåller sigdock rätten att även beakta utfallet i foderrörelsen. SSAbör kompenseras för inträffade kostnadsökningar. Beräkningen av kostnadsändringarna (exkloljekostnaderna) baseras sä långt möjligt pä en generell branschkalkyl. 1oljekostnaderna görs preliminära justeringar av sockerpriset 3 när prisetpä olja har ändrats med /m . 1981/82görs nu en slutjustering. /83 görs slutjus- 1982/83:162 52 Alla beräkningar bygger päen normerad skördevolym och sockerhalt. Beräkningar och analyser som avser SSAutförs i huvudsak av SPK. 4.2 Korrigering av sockerpriset på grund.av ändringar. 1 £i£'"il* _._ . Sockerpriset börjusteras när oljepriset enligt ett löpande 30-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen(inkl bikostna-derna) har ändrats medminst - /m . Denna regel har under /83 lett till tvä prishöjningarpä sammanlagt per 100 kgsocker. 4.2.2 Definitiv justering av oljekostnaderna /82 SSA:s oljekostnader - oktober1982 har överstigit baskostnaderna med . A conto-ersättningen har enligt utförda beräkningartillfört SSA , varför SSA som ett engångsbelopp bör tillerkännas ytterligare . bortfallerförra årets engångsbelopp , varför bolagets kostnadskompensation bör minskas med .. 4.3 Korrigering av sockerprisetpå grund av ändringar i å"''å J0£t£ade£ än_o2jk£staad£rjia_ '_ _ Sockerpriset börden och 1984 justeras pägrund av ändringar i andra kostnader än oljekostnaderna enligt i huvudsak tidigaremodell. Denna inrebär att man utgår frånen normerad kostnadsvolym om totalt . Kostnadsändringen exkl lönerfastställs i procent genom jämförelsemellan produktionsmedel spriserna och resp oktober1982 och . Löneändringarna för kollektivanställd personal beräknasmed utgångspunkt frän branschavtalet 1982/83:162 53 mellanSAF (allmänna gruppen) och Svenska Fabriksarbetare-förbundet.Kostnadsändringen beräknas genom en jämförelse mellantvä tolvmänadersperioder (). Ändringarnaför de skilda kostnadsslagen vägs samman med resp kostnadsvolymer som vikter. Densä beräknade genomsnittliga ändringen - uttryckt i procent- multipliceras med den totala kostnadsvolymen. För beräknadproduktivitetsförbättring bör vid varje prisjustering dras av . Ersättningenför kostnadsökningarna exkl olja harberäknats till . Beräkningen av förändringen i personalkostnaderna har baserats pä en jämförelsemellan vägda genomsnitt för tolvmänadersperioderna1 - och - med 1 januari 1983som sista" mätvärde. Parterna har enats om att sista mätvärde bör avseden , varför korrigeringar bör göras redanden för löneökningar . Ikompensationsbeloppet ingär avskrivningar med och i fråga ompersonalkostnaderna engångsersättningar om . Avdrag har gjorts förtidigare erhållna engångsbelopp. Den totala kostnadskompensationen till SSA(definitiv kompensation för oljekostnaderna samt kompensation för övrigakostnadsökningar) blir . vilket motsvarar 10.50kr per socker (). Härtill kommer ev lönehöjningarunder samt effekten av ev oljeprisändringar. 4.4 Ersättning för merkostnaderna vid bruken pä £c]iGoUn Ikostnadskompensationen har även merkostnaderna vid öbrukenbeaktats. Den del av sockerpriset som tillerkännsSSA för dessa merkostnader for regleringsäret1983/84 beräknas till per socker, vilket vidnormal produktionsvolym blir ca . Dessutom tillkommer ursockerregleringsfonden. 5 Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:162 54 4.5 l'"lältmg_f£r_r£f f'ijien£g_av i'''£0£t£rat_räsce Ersättningenför raffinering och lagring av importerat räsockerhöjs för inträffade kostnadsökningar med 8,53procent (lika med de genomsnittliga kostnadsökningarnai sockertillverkningen) . Underskotteti sockerregleringsfonden var . Enligtnu gällande överenskommelse som har godkäntsav statsmakterna skall ifrågavarande underskott avvecklas under innevarandeoch de närmast följande tre åren genom bidrag frånde olika intressenterna enligt följande: Totalt, Mkr Per är, Mkr Under1982/83 skall säledes konsumenterna betala in . SSA 3,75 Mkroch odlarna . Konsumenternas bidrag tas frånde försäljningsavgiftsmedel som finns fonderade hos nämnden.Betodlarnas andel dras från betpriset. SSA svarar förinbetalningen av odlarnas och bolagets andelar. Föratt underskottet i sockerregleringsfonden inte skall öka1982/83 skall SSA och odlarna, om skörden överstiger312 vitsocker, inbetala ett belopp till sockerreg-leringsfonden sommotsvarar beräknade införselavgifter förden import som överskottet undantränger.Beräkningen görs i februari 1983och baseras pä en prognos av 1982 ärsskörd och de genomsnittliga världsmarknadsprisernapä räsocker . Prop.1982/83:162 55 Om skörden understiger vitsocker bör de Införselavgifter som flyter in för ökningen av importen sättas in i en särskildfond för näringen. Både inbetalningen av medel vid högre skörd än 312 000ton och de fonderade medlen vid lägre skörd bör fördelas pä odlarnaoch pä SSA. Enligtberäkningar som har gjorts i samband med överläggningarnager 1982 ärs betskörd vitsocker. Med utgångspunktfrån denna produktion och skillnaden mellan svenskt pris och världsmarknadsprisunder har beräknats attovanstående regel ger en inbetalning frän sockernäringen till sockerregleringsfonden på ca . Vidde nu avslutade överläggningarna har man - med hänsyn tillsyftet med 312 000-tonsregeln - enats om att följande inbetalningar skallgöras till sockerregleringsfonden i stället för tidigareöverenskomnainbetalningar. (Avbetalningen av skulden den upphör i ochmed 1982/83 ärs inbetalning.) Summa 62," Dettainnebär att underskottet i fonden avvecklas helt, att 1982/83 ärsunderskott täcks samt att ca (exkl ränta) finnsi fonden för kommande tvä ärs utgifter. 1982/83:162 56 Någrainkomster kan med hänsyn till överskottsskördarna 1981 och 1982 inte påräknas vidnormal skörd . Dessutombör betodlarna och SSA om fondens utgifter blir större än beräknade14,/84 och /85skjuta till medel så att fonden inte visar underskott.Denna garanti gäller för prisutjämning av olika slag samt i princip nu utgåendeformer av regionalstöd. I gengäld bör näringen - om 1983 ärs skörd bliravsevärt lägre än normalt () - fä ta upp överläggningarom definitiva bet- och sockerpriser ärs skörd med beaktande av förändringari regleringsekonomin. överenskommelsen innebär att betodlarna och SSA haråtagitsig att betala sockerfondens utgifter för regionalstödet för innevarande samt nästa regleringsår, nämligenper är Ersättningtill SSA för del av merkost naderna vid öbruken somde tre delegationerna anser i princip att stöd som har tydlig regionalkaraktär - t ex sysselsättningsstöd - bör täckas genom budgetmedel och har förutsattatt detta för sockernäringens del sker /85. Utöver detregionalstöd om som utbetalas frän fonden uttasca i regionalt stöd pä sockerpriset. Detta bärs säledesdirekt av sbckerkonsumenterna. Även detta belopp bör avlyftas /85.Sockerpriset kan då sänkas med per . Totaltutgår således per är i regionalt stöd till sockernäringen.Parterna förutsätter att detta belopp fr o m 1982/83:162 57 1984/85täcks med budgetmedel. SSA har lämnat särskilt yttrande ang regionalstödet (bil3). 6 JORDBRUKSNÄMNDENS FÖRSLAG TILL PRISREGLERING PA SOCKERBETOR OCH SOCKERFÖR REGLERINGSARET 1983/84 förslag tillsockerreglering för perioden - har till alladelar biträtts av konsumentdelegationen. SBC har godtagit förslaget ide delar det rör betodlarnas villkor och SSA i de delar som avserbo-: laget. Förslaget kan sanmanfattas i följandepunkter: 1 Sockerbetsarealenför 1983 ärs odling fär uppgå till Erforderlig kvotering av odlingen bör godkännas av nämnden.Cirka en tredjedel av odlingen bör kontrollmätas. Mätningen bekostas av SBC. Prisavdraget vid överodlingbör vara kraftigt. 2 Grundpriset påsockerbetor, som avser sockerhalt, föresläs bli26,per . 3 Till de odlare i ochBlekinge som levererar betor till bruket i föresläs utgå ett oförändratarealbidrag om /hektar kontrakterad areal. Till odlare pä föresläsarealbidraget bli oförändrat /hektar och till odlare pä Gotlandoförändrat /hektar. I de fall arealen vid arealkontrollen befinns vara mindre än den kontrakterade, börbidraget utgå efter den uppmätta arealen. Bidraget börfinansieras med medel ur sockerregleringsfonden. 4SSA:s nettopris för baskvaliteten i sortimentet, strösocker K5i säck om , föresläs vid oljepriset /m vara per . Priset justeras när oljepriset har ändrats med - 160kr/m . 5Gränsskyddet för socker bör utgä enligt de grunder som gällt.Detta innebär att en införselavgift tas ut för Prop.1982/83:162 58 importeradekvantiteter dä världsmarknadspriset understiger det fastställda avräkningsprisetpä socker ur svenska betor. De uppburna medlen bör -liksom - tillföras sockerregleringsfonden. Som världsmarknadsprispä färdigt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker. Denna noteringbör ökas med kostnader för frakt m m till svensk hamnsamt korrigeras för kvalitetsskillnad mellan den svenska baskvalitetenoch den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens ochkvalitetskorrektionens storlek bör fastställas av jordbruksnämnden. Som mätt pä världsmarknadsprisetpä räsocker bör gälla den nominella Londonnoteringen pä räsocker. Bådanoteringarna skall omräknas till svensk valuta enligt den säljkurssom gäller noteringsdagen. Införselavgiftenför färdigt socker bör utgöra skillnaden mellan enligt punkt 4och världsmarknadspriset på färdigt socker, mätt pä nyssangivet sätt. Införselavgiftenför räsocker föresläs anpassas sä att svensk raffineringsindustri, som köper in råsockertill gällande Londonnotering och säljer den raffinerade varan till SSA:s nettoprisenligt punkt 4, erhäller en ersättning för raffineringen som inkl ersättning för säckkostnaderoch viss utfrakt samt lagringsbidrag uppgår till per raffinad. Raffineringenbör härvid förutsättas medföra ett svinn om . Införselavgiftenför sirap, sockerlösningar och sockerkulör bör liksom hittillsmotsvara avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn tas tillproduktens torrsubstans-halt. Införselavgifternabör förutom vid svenska prisändringari princip justeras en gäng för ändringar i de internationella priserna samtdessutom vid större variationer i de utländska prisema. Prop.1982/83:162 59 6 Vid behov börjordbruksnämnden fä ta ut en försäljningsavgift pä allt socker som säljs inomlandet. Därvid kommer det inhemska partipriset att höjas medett belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De insamlade medlen bör användas för attsubventionera sockerimport när världsmarknadspriset är högre än detsvenska. 7 Sockerregleringsfonden föresläs fä användas för fraktsub-ventioneringtill de fyra nordligaste länen och med 1,2Mkr. Ur fonden bör dessutom tas dels arealbidraget till de odlaresom i enlighet med punkt 3 ovan levererar betor till öbrukentill en beräknad kostnad av 3.5 - , dels den ersättning om4,som skall utgä för SSA:s merkostnader för driftenvid dessa bruk. Vidare bör regleringsföreningen täckas ur fonden. Fondmedlen används också tillvissa kostnader inom prisutjämningen för varor innehållande socker. Vid tillverkning av vissa produktersåsom farmacevtiska halvfabrikat för export återbetalas införselavgiften för förbrukatsocker. I en överskottssituation bör exportbidrag i stället lämnas ursockerfonden. 8 Föreslagna prisändringarskall i princip gälla fr o m . När det gällersocker har erfarenheten visat att kännedom om prishöjningar resulterar iforcerade inköp närmast före höjningenoch motsvarande stark nedgång i inköpen närmast därefter.Jordbruksnämnden bör därför bemyndigas att medge att prisändringarnafördelas i tiden pä ett sådant sätt att minsta möjliga störninguppstår pä marknaden. Systemet börutformas sä att varken SSA eller dess kunder kalkylmässigt gör någon vinsteller förlust. 9 Det belopp som skall inbetalastill sockerregleringsfonden under innevarande regleringsår, om skörden överstiger Prop.1982/83:162 60 , ändras enligt följande. Betodlarnainbetalar och SSA till fonden. Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna . Hillbom, och föredragning av byråchefen i närvaro av avdelningschefernaSjöberg och . och har avgivit särskiltyttrande (bil 4). Bil1 Sockerregi erirgen 1983/84. "2 . " "3 Särskilt yttrande frän SSA "4 " " " och 1982/83:162 61 SOCKERREGLERINGEN 1983/81 Mapp l'' 'Statsmakternas beslutoch förhandlingsuppdraget Jämförelsemellan EG:s priser och de svenska priserna £r£gr_at_b£h£nl£ i2vir2ä£g£ijigarria_med_b£t£dJ[a£n£ lönsamheti förhällande till andra grödor Utveckling av produktionsmedelsprisindexför sockerbetsodlingen Kostnadskompensation ochinkomstföljsamhet att tillförasbetodlarna 1/7 1983 - 30/6 1984 Arealbidragen(Sockerbetsodlingens omfattning inom Mörbylångaoch sockerbruks tillförselomräden) emer[S£nima_f£ä50£ jFö£ e_tolrjia_0£h_b£lgt Den fortsattabehandlingen av de sockerbets- och fabrikspotatisarealer som 1981 och 1982byttes mot varandra Overheadbilder för socker (odlarna) STATENS PRIS- OCH KARTELLNÄMND SOCKERREGLERINGEN 1983/84 £räg2r_aM,_b£hanUvi £v£r2ä£gjiir>gar£a_med_socJcej2b£laiget Analys av SSA:sekonomiska situation Principer för SSA:s kostnadskompensation inom ramen för socker-regleringsavtalet Beräkning avsockerbolagets kostnadskompensation inom reglerad sektor inför /84 (exkl. oljekostnadsberäkning) Beräkning av sockerbolagets kompensation för ökadekostnader för eldningsolja Merkostnadernaför ö-bruken och Karpalund 1982/83:162 63 Bilaga3 Bilapa tillStatens skrivelse till Regeringen ang.socker-regleringen för åre.-i 1983/84 - 1984/8; Nåprasynpunkter från Sockerbolaget på "avlyftning" av regionalpolitiskastöd-åtgäröer från sockerregleringsfonden beslötSockerbolaget att - som ett fortsatt led i den strukturrationaliseringsprocesssom pågått - lägga ner sockerbruket i MörbylångE på . Detta förhindrades genom att statsmakternaträdde emellan och begärde att driften vid bruket skullefortsätta. För att detta skulle vara möjligt fick bolaget ett visst årligt bidrag till driften. vidtogs ett liknandearrangemang, då med syftet att även driften vid bruket i på skulle kunna fortsätta. har Sockerbolaget alltså uppburit ett visst stöd till driften vid de små - och därför mindre rationella - bruken på öarna. Stödet utgår dels i form av ett kontant bidrag(/år) som utbetalas från sockerregleringsfonden, dels iform av ett tillägg till sockerpriset (, under reglerings-året 82/83, beräknat.till /kg socker). riksdagsbeslut, i vilket självförsörjningsgrad för socker fastlades till ,togs frågan om nerläggning av Karpalunds sockerbrukutanför upp avSockerbolaget. Detta skulle nämligen vara möjligt,eftersom bolagets sammanlagda fabrikskapacitet efterhand trijBmats upp så att ovannämnda självförsörjning skulle kunna av medett av de små bruken nerlagt. Bolagets planer väckte protester, och ett antal åtgärder vidtogs för att kunna hålla Karpalund igång. Bland annat har betarealen höjts , varigenom bolagetsbrukskapacitet fått en bättre utnyttjning, vilket i sin turvarit en förutsättning för att bibehålla driften i Karpalund (och vid öbruken). Kombinationen ökad betareal och goda skördar har emellertid lett till att sockerregleringsfonden fått betydligt minskade intäkter i form av införsel-avgifter på importerat råsocker. Fonden har därmed kommit att uppvisa ett underskott.Vid sockerförhandlingarna öyerenskoms att sockernäringens parter gemensamt skulle,genom inbetalningar till fonden, täcka in detta underskott. Eftersom den huvudsakliga anledningen till att fondenuppvisar underskott är attfrån fonden betalats ut regionalpolitisktbetingat stöd till bolaget (och betodling-en) för att upprätthålla driften vid öbruken, anser vi från Sockerbolagets sida att fjorårets uppgörelse egentligen innebär att vi själva bekostat motsvarande del av regionalstödet. Vi menar att detta inte är rimligt och för att förhindra att en liknande situation inträffar även har vi (liksom de övriga parterna) vid årets förhandlingar begärt att regionalstödet avlyftes från fonden och för framtiden bäres av staten, inom ramen för något av de budgetanslag som är avsedda just för regionalpolitiska åtgärder. Dessa kostnader är av storleksordningen /år (till Sockerbolaget , tillbetodlingen och till de s.k. Norrlands-frakterna ). Regeringenhar i direktiven till angående årets sockerförhandlingar angivit att samtligasju betsockerbruk skall hållasigång, vilket innebär att Sockerbolagets mindrerationella struktur bevaras. Uppenbarligen är det arbetsmarknadspolitiska skäl som är anledningen till direktiven, ochdet måste därför anses som rimligt och riktigt attstatens budget för regionalpolitik står för de kostnader som hittillsbelastat sockerregleringsfonden. ' r"' ', .' särskiltyttrande rörande prisregleringen för sockerunder 1983/84 - 85/86 av och Denträffade uppgörelsen innbebär att sockerbolaget inte eirhällit fullkompensation för den faktiska löneglidningen. Enligt våruppfattning bör löneglidningen i detta sammanhang jämställas med övrigakostnadsökningar och kompensation utgå. Ett enskiltföretag har knappast några möjligheter att påverka löneglidningensstorlek. I detta sammanhang bör också framhållas att uppgörelsen är så utformad att sockerbolaget inte kan via norma?produktivitetsökning finansiera löneglidningen. 1982/83:162 65 Proposition ................ ................................... 1 Propositionens huvudsakUgainnehåll...... _ ........... 1 1 Inledning ....................................................... ... 2 2 Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område den 1juh 1982 - , m. m........ ........ ... 3 2.1 Justeringav mittpriser, m. m. den 1 juh 2.2 Justeringav mittpriser, m. m. 2.3 Sammanfattningav mittpriser, subventioner, m.m. fr. o. m. ................... 6 3 Föredragandensöverväganden ......................... ... 7 3.1 Allmän bakgrund.......................................... 7 3.2 Införselavgiftsmedel m. m.............................. 9 3.3 Prisregleringen på sockerbetoroch socker. 3.4 Lantbruksnämndernas ortsombud, m.m............ 17 4 Hemställan .............................................. . 19 5 Anslagsfrågor för budgetåret1983/84.................. . 20 6 Beslut............................................................ . 24 Bilaga1 Införselavgifter m. m........................... .. 25 Bilaga2 Förslag till prisreglering på sockerbetor och socker för regleringsperioden1983/84 - 1984/85 .... 46