prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — /84 har jag beräknat högsl 4500 platser för gymnasiallärlingsutbildning. Försöksperioden för gymnasial lärlingsutbildning löper ut den 30 juni1983. I del följande (avsnitt 4.2.2) kommer jag all ta upp frågan omförlängning av försöksperioden med etl år. Jag utgår från att nägon form avgymnasial lärlingsutbildning kommer att finnas även efter den förlängda försöksperiodens utgång. I likhet medberäkningar för innevarande budgetär inrymmer mina beräkningar förslutliga och preliminära ramar elevplatser i intagningsklasser vidriksinternatskolorna och Bergsskotan i FUipstad. Dessa elevplatser skall alltså räknasav, när landets kommuner tilldelas elevplalser för sina gymnasieskolor.Medel till riksintematskolorna och i jag under anslagen D20. Bidrag till driften av riksinternatskoloroch D21. Bidrag till i . Innanjag går in påramama vill jag ta upp ytterligare ett parfrågor. Jag har erfarit att länsskolnämnderna i många fall utnyttjat sinalänsramar så långt möjligt men av olika skäl på vissa sektorer fått årselevplatser "över",vilka alltså inte räckt till en ytterligare klass 1982/83:100 Bilaga 10 300 inom resp. sektor. För att tilldelade resurser skallkunna utnyttjas maximalt bör en länsskolnämnd i sådana fall kunna göra denomfördelning man finner lämplig av överblivna platser mellan sektorerna. Påliknande vis bör länsskolnämnderna också, efter godkännande av SÖ, kunna göra viss inbördesomfördelning av överblivna årselevplatser för alt beviljade totalramar skallkunna utnyttjas bättre. Jag avser att återkomma fill regeringen med förslag omsådana ändringar av bestämmelsema om elevplatser i gymnasieskolan. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jaghar förordat i denna fråga. För alt nå enrationell utformning av hela gymnasieskolan är givetvis även organisationenav de högre årskurserna av vikt. 1 den översyn av statsbidragssystemetför gymnasieskolan som pågår (avsnUt 6.2) kommer bl. a. atl uppmärksammasfrågan om bortfall av elever . Tills denna fråga utretts fårdet elevplatsutrymme som uppstår vid etl sådant bortfall inte användas för att öka organisationen,räknad i årselevplatser (prop. 1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395). Jag viU dock redan nu la upp vad jag ser som eninkonsekvens för T-linjen i systemet förberäkning av årselevplatser. För denna 4-åriga linje används faktorn 4. Linjen kan dock som bekant avslutas medavgångsbetyg , ocherfarenhetsmässigt fortsätter endast ca 2/3 av de i årskurs 1 intagna elevernaupp i årskurs 4. Därför bör man enligt min mening vid beräkning avårselevplatser för T-linjen använda inte faktorn 4 utan 3,7. Jag har gjort så ide förslag som jag kommer att lägga fram i det följande. 1.3 Gymnasieskolans dimensionering /84 Arbetsmarknadslägetär fortfarande svårt för 16-17-åringar. Jag finner det därför rimligtatt intagningskapaciteten inom de gmndskolanknutna studievägarna om minst ettläsår höjs i förhållande fill den preliminärt beslutade ramen till 108,/84, särskilt som antalet s.k.äldresökande har ökat. I förhållande tillden preliminärt beslutade totalramen och fill SÖ:s förslag innebär detta enökning med 1000 platser. Grundskolanknutna studievägar om minst ett läsårbudgetåret 1983184 Antalet 16-åringarberäknas /84 vara ca 122300 (1400 färre än /83). Jag kommer att angemina dimensioneringsförslag i intagningsplatser för att underlättajämförelser med tidigare beslut och verkligt utfall i form av ufiagda platser.Jag kommer också att göra översättningar lill årselevplatser. Med detta sombakgmnd ger jag i del följande förslag till hur gymnasieskolansdimensionering med bibehållen inriktning mol mer yrkesinriktad utbildning börändras till alt bli mer anpassad till vad som synes möjligt att anordna på flertaletav sektorerna /84. Utgångspunkt är den reelladimensioneringen samt länsskolnämnders och Prop.1982/83:100 Bilaga 10 kommuners egna bedömningar av hur givna ramar kanfyllas. Förslagets principär, kort uttryckt, alt söka pressa så mycket "luftplatser" som möjligt ut ur systemet för atl ge så många sommöjligt en reguljär gymnasieutbildning. 1982 för bå 1982/83 Jämfö-' relse med BP 82 Föredragandens förslag, räknat i årselevplatser 20100 (20600)' 22300 + 500 + 650 22600 (23 600) 23 300 +3 300 + 850 5000 (3 500) 131800 (131800) 2,57 årselevplatser/ 16-åring ' Siffrorna inom parentes anger SÖ:s i förhållande lillBP 82 avvikande förslag i årets anslagsframställning. I fråga om antaletintagningsplatser bör, somjag nämnt, nivån höjas till 108,av antalet16-åringar, vilket jämfört med tidigare preliminära beslut innebär enökning med 1000 platser. SÖ har föreslagitatt Te-linjen skall avvecklas. Jag är inte beredd att redan nu taställning till detta. Jag anser emellertid att platserna /84 bör begränsasfill 700 intagningsplatser (1 400 årselevplatser). I stället bör Du-linjen tillåtas öka, tillvilket jag skall återkomma senare (avsnitt4.l.3). En ökning avTN-sektorn bör kunna främjas genom ett permanentande av varianter på N-linjenoch genom de förändringar som gjorts av linjen med färre språk och minskadämnessplittring. Variantämnena, bl.a. data-ochmiljövårdsteknik, har enligt SÖ:s utvärdering en rekryterande effekt. Jagskall återkomma till detta (avsnitt 4.1.2). Jag föreslår enjämfört med SÖ:s förslag mindre ram på 3000 ospecificerade platser,vilka i första hand bör få användas för TI- och TN-sektor-erna och i andrahand för EM-, VSK- och JST-sektorerna. För TN och TI harjag anpassat mina förslag till årselevplatser till vad kommunerna har förklaratsig kunna lägga ut /84. För JST har en viss ökning gjorts i förhållande till den faktiska utläggningenför budget- 1982/83:100 Bilaga 10 302 Ökningen har anpassats lill vad sombedömts möjligl att genomföra. För föreslår jag ca 1000 platser mer än sombegärts av kommunerna, vilket bör kunna tjäna som viss avlastning från HS. Jagvill något uppehålla mig vid den fortsatta begränsning som jag föreslår avHS-sektorn. har i upprepade prognoser räknat medatt det kommer att finnas elt stort överskott på gymnasieutbildade medhumanistisk, samhällsvetenskaplig och social utbildning och att det kommer altbestå . En undersökning av arbetssökande ungdomarsutbildningsbakgmnd bekräftar också att många ungdomar som genomgåttutbildningar inom HS-sektorn redan nu möter problem på arbetsmarknaden. Mellan 1978 och1980 ökade sålunda antalet arbetssökande ungdomar med HS-utbildningar från ca 3 100 fill ca 4600 (+48%). SÖ konstaterar också i sin långtidsbedömning att man viden diskussion om H S-sektorns omfattning även bör ta hänsyn lill alt många ungdomar som genomgåttlinjema H, S och So hamnar inom yrken, där en annan utbildning kanskehade varit att föredra. Av en sjuårsuppföljning av ungdomar som lämnadegmndskolan framgår sålunda bl.a. att av de ungdomar som inle gått vidare till högskolan arbetade av ungdomarna som genomgått H-linjen med kameralt och kontorslekniskl arbete. För elever som genomgått S- och So-linjerna varmotsvarande procenttal 35 resp. 19. En relativt slor andel () av de ungdomarsom genomgått So-linjen återfinnsinom den yrkesfamilj som benämns undersköterskor, sjukvårdsbiträdenm.fl. I absoluta tal innebär SÖ:s förslag, somjag alltsåföljer helt, att HS-sektorn kommer att minska avsevärt fram t. o. m. budgetåret1985/86.1 förhållande till årskullarnas storlek minskar intagningskapacitetenkontinueriigt . Till HS-sektorn hör också den tvååriga musiklinjen (Mu),vars dimensionering SÖ inför /83 ville utöka från 270 intagningsplatser till 400.I 1982 års budgetproposition anförde dåvarande statsrådet om bl.a. elevernas möjligheter lUl fortsatt utbUdning eller yrkesverksamhet direkt efter genomgångenmusiklinje. Ett eventuellt beslut om utökad omfattning av linjen borde därförföregås av en kartläggning av bl. a. berörda elevers verksamhet efterutbildningen. SÖ har redovisat en kartläggning . Vid etl försök att med hjälp av inkomna enkätsvar få entotal överblick över f.d. musikelevers verksamhet vid vissa tidpunkterfinner SÖ att Mu-linjen"träffar rätt" i större utsträckning än t.ex., somjag visade, H- och S-linjerna. SÖ finnerockså atl tidigare framförda motiv för en utbyggnad av Mu-linjen har oförändrad eller ökad aktualitet. SÖ konstaterar atten långsiktig plan behövs för musiklinjens utbyggnad. SÖ är beredd att -om regeringen medger ensuccessiv utbyggnad- i Prop.1982/83:100 Bilaga 10 303 samråd med intresserade kommuner utarbeta en sådan planför all nå det tidigare uppsatta målet ca 20 klasser (600 intagningsplatser). SÖskall före redovisa ett uppdrag som omfattar samtliga av gymnasieulredningenskisserade estetiskt-praktiska studieprogram och avser atl då återkomma i frågan omdimensionering och lokalisering av musiklinjen. Musiklinjen bör iavvaktan härpå /84 omfatta oförändrat 270 intagningsplatser, dvs. Övriga studievägar (den s. k. ramen) budgetåret1983/84 Jag har tidigarebeskrivit den s. k. lilla ramens uppdelning på olika typer av studievägar,bland vilka alltså de högre specialkurserna bör särdimen-sioneras. Vad dockförsl gäller den lilla ramens totala omfattning har den i planeringsramen /84 utvidgats till 35 130 årselevplatser (mot 34030 /83). SÖ föreslår här ingen förändring av vad redan preliminärt beslutat. Inle heller jag finner skäl för någon ändring utanföreslår alt den lilla ramen för /84 bör omfatta 35 130årselevplatser. Det tillskott som görs på 1 100 platser i förhållande tillföregående år bör helt reserverasför en ökning av de högre specialkurserna. För /84 bör sålunda för högre specialkurseravdelas en egen ram på 8630 årselevplatser.Mitt motiv för detta är bl.a. strävanall uppnå den avlänkning frånhögskolan, om vilken jag redan talat vid min anmälan av Vissa gemensamma frågor (avsnitt 4.3). Jag vill vidareredovisa följande. Utbildningsekonomiska utredningen (U 1981:03) har i enskrivelse presenterat en rad alternativa utbildningsvägar på eftergymnasial nivå iVäslernorrlands län. a. har föreslagils högre specialkurser ilivsmedelsteknik, förpackningsmaskinsteknik och datorservice. a. och redovisasutbildningsbehov rörande ekonomisk utbildning för tekniker, marknadsföring för nyaexportmarknader, utbildning för turistnäringen samt inom energi- och trä-förädlingsområdenaoch inom dataområdet. Sådana utbildningar bör enligt regionala önskemål fåfinnas antingen som högre specialkurser i gymnasieskolan eller som enstakakurser inom högskolan eller inom båda utbildningsformerna men på olika orter. Förslag till tim- ochkursplaner har enligt vad jag erfaritutarbetats eller är under utarbetande. Jag finner dessatre regionala initiativ till en anpassning av utbildningsutbudet till olika regionala behov mycketintressanta. Jag anser därför att, i defall del regionala samarbetet leder fram till nya utbildningar i form av högrespecialkurser i gymnasieskolan, tim- och kursplaner bör få fastställas avlänsskolnämnden i resp. och . För kurserna bör lämnas statsbidrag till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel och till förnyelse av undervisningsmateriel enligt de regler som normalt gäller förkaraktärsämnena på studie- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 304 vägar inom det tekniskt-industriella och deltekniskl-naturvelenskapliga området. Del bör därvid ankomma på resp.länsskolnämnd att upprätta normalulmslningslisla och falla övriga sådana beslulom bidrag som annars ankommer på SÖ. I de fall tveksamhet kan råda om lill vilketutbildningsområdeen ny kurs skall föras bör del ankomma på SÖ alt avgöra frågan. Det är angelägelalt detta utvecklingsarbete priorileras i olika avseenden. Jag förutsättersåledes att SÖ vid fördelningen av platser i den s. k. lilla ramen gerresp. län del fillskott av platser som behövs. Utvecklingsarbetet i dessa trelän skall ses som försöksverksamhet i syfte att få i gång regionalsamplanering och anpassning till näringslivets stmktur och behov. Jag vill här erinraom vad dåvarande statsrådet anförde i prop. 1981/82:113 omprogram för regional utveckling och resurshushållning beträffande vikten av ensamlad regional prövning av arbetsmarknadsläge och utbildningsbehov (prop. Ett utvecklingsarbete av detta slag bör också bli ett led i ansträngningarna att få fram nya högrespecialkurser inom det tekniska området -ett behov som påtalades redan i budgetpro-posUionen 1982. Jag avser senare föreslå regeringen alt ge SÖ i uppdragatl successivt följautvecklingsarbetet och rapportera erfarenheterna av det i sinanslagsframställning. Regeringen börbereda tillfälle att ta del av vad jag anfört om särskill försök med vissa högrespecialkurser. För kurser förinvandrarungdom bör liksom tidigare I 000 årselevplatser avdelas inom lilla ramen. Möjligheter till avsteg från ramarna för budgetåret1983/84 I hitlillsvarandesystem har SÖ efter bemyndigande av regeringen haft vissa möjligheteratt vid behov göra smärre omfördelningar inom stora och lilla ramen samtmellan dessa ramar. Jag anser att vissa motsvarande möjligheter bör finnas ävennär det gäller slutliga ramar enligt det nya systemet. /84föreslår jag följande. Om det visar sig nödvändigt för ett bättre utnyttjandeav det genom ramarna medgivna totala antalet årselevplatser (totalramen), bör smärre justeringar fågöras av platserna dels mellan sektorsramarna inbördes, dels mellan dessa ochlilla ramen. I det senare fallet bör omfördelning//-å/7 lilla ramen få utnyttjasför en utökning av i första hand TI- och TN-sektorerna och i andra handEM-, JST- och VSK-sektorerna. Ingen omfördelning bör dock få ske från vad somanvisats för högre specialkurser. Om en omfördelning //// lilla ramen bliraktuell, bör den göras med hjälp av platser i den ospecificerade gmppen och användas i första handför utökning av platserna för högre specialkurser. Det bör få ankommapå regeringen att avgöra i vad mån dessabefogenheter till omfördelningar börförbehållas regeringen och i vad mån de bör lämnas till SÖ. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 1 den månarbetsmarknadsskäl påkallar en utökning av totalramen bör, liksom , regeringen ha rätt att besluta omdetta. 1.4 Planeringsramar för /85 Jag har i det föregåendelagt fram förslag om gymnasieskolans dimensionering för /84enligt det nya planeringssystemet för gymnasieskolan! Enligt detta skall,somjag tidigare beskrivit, planeringsramarna täcka även två budgetår framåt itiden och fastställas med stöd av bemyndigande. Detta innebär attde planeringsramar som fastställts för /85 nu skall omprövas avriksdagen och att planeringsramar för /86 skall fastställas förförsta gången. Grundskolanknutna studievågar om minsl etl /85 Antalet 16-åringarberäknas /85 vara ca 114600 (7500 färre än /84). Som jag redan anfört börambitionsnivån i fråga om antalet intagningsplatser hållas oförändrad underden aktuella perioden. Det innebär att jag i det förslag jag nu kommer attpresentera ansluler mig till SÖ:s förslag till totaldimensionering av degrundskolanknutna studievägarna om minst ett läsår. Jämförelse med BP 82 Föredragandens förslag, räknat i årselev-plalser 17 600 (18100)' 21 100 (22 100) 21800 (22 800) 5000 (3 500) 123600 (124600) 108.7 108.7 114 630 ' Siffrorna inom parentes anger SÖ:s iförhållande lill BP 82 avvikande förslag i årets anslagsframställning. 20 1982/83 t saml. 1982/83:100 Bilaga 10 306 Här liksom i mitt förslagför /84 har jag som utgångspunkt den reella dimensioneringen desenaste åren saml regionala och lokala bedömningar av hur de förra åretpreliminärt beslutade ramarna verkligen kan antas bli fyllda. För , TN, TI och JSThar mitt förslag anpassats till vad som är känt om kommunernas beredskap attanordna de aktuella utbildningarna. Övriga studievågar (den s. k. lilla ramen)/85 beslutade våren1982 efter förslag budgetproposition om en utökad dimensionering avlilla ramen för /85 (36330 årselevplatser mot 35 130 /84). SÖ föreslår i sin långtidsbedömning ingen ändringhärvidlag. Även jag anser att antalet 36330 årselevplatser bör ligga fast för lilla ramen under /85.Tillskottet på 1 200 årselevplatser jämfört med /84 bör, som jagtidigare motiverat, helt avdelas för en ökning av de högre specialkurserna.För /85 bör sålunda för högre specialkurser reserveras en egenram på 9830 årselevplatser. För kurser förinvandrarungdom bör liksom tidigare 1 000 årselevplatser avdelas inom lillaramen. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande om planeringsramar för /85 i enlighetmed vad jag nu har förordat. 1.5 Planeringsramar för /86 För det sista budgetåreti den nya treåriga planeringsperioden, dvs. 1985/86, skall planeringsramar nufastställas . Jag bygger mina förslag på de dimensioneringarsom SÖ föreslår i sin långtidsbedömning (LB82). Jag vill erinra om vad jag idet föregående anfört om att den omläggning rörande ramarna somjag förordar fr.o. m. /86 inte kan beaktas i de förslag till planeringsramarsomjag nu lägger fram. Grundskolanknutna studievägar om minst etl /86 Antalet 16-åringarberäknas /86 vara ca 108900 (5700 färre än /85). SÖ hari sitt förslag ökat ambitionsnivån till 109,intagningsplatser i förhållandetill antalet 16-åringar. Jag har tidigare motiverat mitt förslag om ökningtill 108,under de nu närmaste två åren med arbetsmarknadsskäl. För det meravlägsna /86 vill jag avvakta utvecklingen på arbetsmarknaden ochanser det alltså ännu för tidigt att ta ställning till en ytterligare ökningutöver de 108,somjag utgår ifrån i det förslag somjag nu lägger fram. 1982/83:100 Bilaga 10 Föredragandens förslag, räknat SÖ har i sinlångfidsbedömning för budgetåren 1985/86-1987/88 enligt tidigare direktivangivit dels etl resursinriktal, dels ett arbetsmarknadsin-riktal alternativ till dimensionering. De ramar somtidigare i olika sammanhang föreslagils och beslutats för budgetåren framlill 1984/85 har genomgående anknutit till vad som SÖ i tidigare anslagsframställningar framfört som resursinriktadealternativ. Jag har tidigare i minamodifierade förslag för budgetåren 1983/84 och 1984/85 gjort anpassningar i riktning mot främstkommunernas resurser och möjligheteralt verkligen erbjuda utbildning lill 16- 17-åringarna. Jag finner det motdenna bakgmnd naturligt atl ulgå från SÖ:s resursinriktade alternativ.För HS- och VSK-sektorerna följer jag helt SÖ:s förslag, vilketinnebär fortsatt minskning resp. viss ökning jämfört med föregående år.Beträffande HS-sektorn vill jag kommentera SÖ:s arbetsmarknadsinriktadealternativ. Om detta skulle följas för /86, skulle del på ett årmed 5700 färre 16-åringar ge en minskning av HS-sektorn med 3200platser, eller . SÖ:s på arbetsmarknadsbedömningar gmndadeförslag för HS kan dock enligt min mening ange färdriktningen och motivera densuccessiva men mer dämpade begränsning jag föreslagit för HS här och i det tidigare. och TN bör ökasjämfört med SÖ:s förslag med 2700 resp. 500 platser, vilket ger en minskning motåret före med 1 800 resp. 1 230.1 andel av 16-årskuUen innebär detta en återgång till läget1983/84 för och oförändrat hög andel för TN. För TI gör jag, somtidigare, en viss nedskrivning,nu med 550 platser, JST-seklorn börminskas något, medan reserven i ospecificerade platser bör behållas påsamma nivå som året före, dvs. 1982/83:100 Bilaga 10 308 Övriga studievägar (den s.k. lilla ramen)/86 SÖ föreslår i sinlångtidsbedömning att den lilla ramen för /86 behålls på sammanivå som budgetåret före (36330 årselevplatser). Jag har inget att invända moten sådan dimensionering. Av de 36330 platserna bör liksom budgetåret föreavdelas en viss ram för högre specialkurser. Denna ram bör nu utökasytterligare och för /86 utgöra 10000 årselevplatser. För särskilda kurser förinvandrarungdom bör liksom avdelas 1000 årselevplatser. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande om planeringsramar för /86 i enlighetmed vad jag nu har förordat. har under desenaste åren i olika omgångar beslutat om tUlfälliga stimulansbidrag tillkommunerna för varje nytillkommen elev på de investeringskrävande utbildningarnainom industri och hantverk. Det senaste riksdagsbeslutet om stimulansbidragfattades (prop. 1982/83:50, UbU 1982/83: 12, rskr 1982/83: 109) ochinnebär att bidraget för senare delen av /83 utgår med i princip6000 kr. per nyinrättad och utnyttjad elevplats. Ett stort hinder för meryrkesutbildning är nämligen de för kommunerna höga utmstnings- ochlokalkostnaderna. På utrustningssidan har statsbidragen höjts förvissa yrkesinriktade utbildningar, som bör komma i fråga i första hand. I vissafall utgår fullt statsbidrag. När så inte sker, kan stimulansbidrag användasför täckning av utmstningskostnader. Stimulansbidrag har också stor betydelseför kommunernas möjligheter att hyra de ytterligare lokaler som behövs för attderas yrkesinriktade utbildning skall kunna utökas. Mot denna bakgmndföreslår jag att kommunerna skall kunna få stimulansbidrag för utbildningarinom industri och hantverk även för /84. Bidrag bör lämnas förelever pä sådana intagningsplatser på de aktuella utbildningarna, som utgörtillskott i förhållande till kommunens organisation för dessa utbildningarunder /83. Bidrag bör lämnas för varje elev i utbildning omminst . Liksom för senare delen av /83 bör bidragetulgå i förhållande till utbildningens längd, varvid utgångspunkten bör vara6000 kr. för utbildning som omfattar ett läsår. Detta belopp bör alltsåreduceras, om utbildningen är kortare. Däremot bör det inle höjas, omutbildningen är längre än ett läsår. Jag beräknarmedelsbehovet för sfimulansbidrag /84 till 12milj. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 309 2 Åtgärder för elever medsärskilda behov 2.1 Extra undervisning isvenska saml hemspråksundervisning och studie handledning på hemspråk för invandrare För elever igymnasieskolan som har minoritetsspråk som hemspråk och som behöver och önskardelta i extra undervisning i svenska anordnas sådan undervisning i form avstödundervisning eller undervisning i ämnet svenska som främmande språk.Föreskrifter om detta finns i förordningen (1982:490) om extra undervisning isvenskaför vissa elever i gymnasieskolan. Statsbidrag lämnas till kostnaderför per deltagande elev och läsår. Enligt SÖ:s beräkningardeltar ca 1900 elever i extra undervisning i svenska. För sådan undervisningberäknar jag i likhet med SÖ 7981 000kr. för /84. För de elever i gymnasieskolan som harminoritetsspråk som hemspråk anordnas vidare dels undervisning i hemspråk somämne, dels studiehandledning på hemspråket. Verksamheten ersäller undervisningav motsvarande omfattning i ett eller fiera obligatoriska ämnen på elevensstudieväg. Statsbidrag utgår per deltagande elev ochläsår. SÖ beräknar att 4 300 elever kommer att delta i denna undervisning /84. Jag beräknar i likhet med SÖ . för denna undervisningunder /84. Jag skall i det följandeta upp frågan om försöksverksamhet med finskspråkig gymnasial utbildning(avsnitt 4.2.1). 2.2 Försöksverksamhet medgymnasial utbildning för svårt rörelsehindra de och andra svårt handikappade m.fl. i I avvaktan påställningstagande tillintegrationsutredningens (U 1978:07) förslag räknar SÖ med oförändraddimensionering av försöksverksamheten vid gymnasium. Jag beräknari enlighet med SÖ:s förslag . för bidrag till vissa särskildakostnader för försöksverksamheten. Medel för inventarier och stadigvarandeundervisningsmateriel för verksamheten beräknar jag under anslaget D27. Bidragtill undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. 2.3 Gymnasial utbildningfördöva och gravt hörselskadade i /83 är gymnasieutbildningen för döva och gravt hörselska dade i dimensionerad för 290 elever. Antalet elever från landets specialskolor som beräknas söka tillutbildningen i väntas sjunka till 250 /84. Enligt avtal om gymnasialutbildning för döva och gravt hörselskadade i erlägger staten, utövervad som följer av för gymnasieskolan gällande bestämmelser eller särskildabeslut av regeringen, statsbidrag till kommun för varje läsår med f. n.30000kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 310 Jag beräknar i likhet med SÖ för budgetåret1983/84 8393000kr. för den gymnasiala utbildningen för döva och gravthörselskadade i . Kostnader för statsbidrag till löner för skolledning ochlärarpersonal ingår i de kostnader för sådan personal som beräknats förgymnasieskolan som helhet.