prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Kapital som genereras av rörelsen måsteenligl bolaget i första hand reserveras för ålgärder för vidareutvecklingoch revilalisering av redan etablerad verksamhel. Nya produkt- ochmarknadsområden kräver ytterligare kapitalresurser. Dylika oftariskfyllda investeringar i utveckling och marknadsföring bör enliglbolagsledningens uppfattning inle belasta bolagels soliditet genom aktivering ibalansräkningen och upplåning. Därför äskas medel i form av ägartillskolt fördelta ändamål. Behovel för /84 beräknar bolaget liU lOmilj. Bolagets beräkningav medelsbehov under anslagel Bidrag lill verksamheten vid för /84 framgår av följande tabell (milj. 1983/84 15 Egen och branschrelalerad forskning Från atl fidigare havarit helt anslagsfinansierad har en successivt ökad del av verksamhetenvid , tidigare AB Atomenergi, kommit att finansieraskommersiellt genom intäkter från uppdrag och tjänster. De inlernalionella uppdragen har dessutomkommil att inta en betydelsefull roll i marknadsbilden. Samlidigt har bolaget ienlighet med statsmakternas intentioner gjort betydande satsningar utanför kärnenergiområdet, främstområdena kolleknik, förbrännings- och förgasningsteknik saml solenergUeknik. De planer föromstrukturering, rationalisering och andra resultatförbättringar som låg tillgrund för de betydande kapilaltiUskott som slaten har lämnal bolaget under budgetåren 1979/80 och1980/81, har i huvudsak uppfylltseller överträffals. Genom satsningar pä företagsutveckling har personal omskolals och utbildats, specialisterinom nya verksamhetsområden harrekryterats och strategiskt forsknings- och utvecklingsarbete har initierats. Bolaget har vidare förvärvat teknikoch andelar i företag för all därmed snabbare uppnå en marknadsposition.Kommersiellt lovande produktidéer har vidareutvecklats och vissa harsedan kunnat introduceras med framgång pä en internationell marknad. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 256 lönsamhet ochfinansiella slällning har väsentligt förbättrats. /82 lämnadeverksamheten elt rimligt överskoll. Marknaden för förelagets tjänster harkunnat breddas främst genom ökad försäljning lill ullandel av bränsleprovningoch industriell bestrålning. Delta tillsammans med avtalet med svenskkärnkraftindustri om utnyttjande av bränslelaboratoriet i Studsvik saml enmarknadsmässig prissättning av bestrålnings-tjänster från R2-reaklom, harskapat fömtsättningar för att på normall säll - i bolagels styrelse - fattabeslul om denna verksamhets fortsatta omfattning och inriktning. Jag anserdärför inle alt det nu längre är påkallat all vidta några åtgärder medanledning av uttalande om R2-reaklorns framtid (NU1981/82:38, rskr 1981/82:414). Jag beräknar mol bakgrund av vad jag haranfört medelsbehovel för /84 på följande sätt (milj. Bidrag till drift avR2-reaktom 15 Täckning av lokaliseringbetingade kostnader 5 Bidrag till drift av Sludsviks bibliotek 4.5 Medel för forsknings- ochutvecklingsarbete 18 Anslaget bör således föras upp med 42,5 milj.kr. Det bör ankomma på regeringen atl meddela de särskilda föreskrifter som kankomma all erfordras för anslagel. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen alt lill Bidrag tillverksamheten vid för /84 anvisa etlreservationsanslag av . Avveckling av forskningsreaktorer m. m. 1981/82 Utgift lOOOOOOO 1982/83 Anslag 16500000 1983/84 Förslag 5750000 Studsvik Energiteknik ABbeviljades under detta anslag 10 milj. kr. för budgelårel 1981/82 och 15 milj.kr. /83 för avvecklingen av forskningsreaklorn Rl. Därtillhar under samma anslag för /83 anvisats ytterligare 1,5 milj.kr. för projektering av avveckling av forskningsreaklorerna RO och KRITZ iStudsvik samt för vissa andra avvecklingsålgärder. Bolaget redovisar altnedläggningsarbelet med Rl-reaktorn har fortsatt planenligt såväl tekniskt somekonomiski och skall i huvudsak vara avslu- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 257 tal under innevarande budgetår.Nedläggningsarbetena med forskningsreaktorerna RO och KRITZ beräknas la sinbörjan under / 84, dä projekteringsfasen är slutförd. För dellaändamål begär bolaget /84 4 milj. kr. Dämlöver begär bolaget 4,75 milj.kr. för avveckling av vissa laboratorier samt för täckning av vissadriftkostnader för existerande avfall. I den sistnämnda posten har inkluderats3 milj. kr. för upparbetning av bränsleelement från Ågeslareaklorn. Utöver anvisade medel begär såledesbolaget sammanlagt 8,75 milj. kr. för budgelårel 1983/84. Jag noterar medlUlfredsslällelse all avvecklingen av Rl-reaktorn fortgår planenligt.Nedläggningsarbelet med forskningsreaktorerna RO och KRITZ bör fullföljas ienlighet med bolagels förslag. Förhandlingar pågår mellan bolaget och statensvallenfallsverk om ansvaret för restkoslna-derna med anledning av tidigareverksamhel med Ågeslareaklorn. 1 avvaktan på alt en uppgörelse träffas omdelta är jag inle nu beredd att tillstyrka de 3 milj. kr. som bolaget harbegärt för upparbetning av bränsleelement från Ågeslareaklorn. Mol bakgmnd av delanförda hemställer jag atl regeringen föreslår all lill AweckUng avforskningsreaktorer m. m. för / 84 anvisa etl reservationsanslagav . Anläggningar förradioaktivt avfall i Studsvik, m. m. 1981/82 Ulgift 14200000 1982/83 Anslag '13800000 1983/84 Förslag 44200000 ' Förslag i prop. 1982/83:101 bil. Under detta anslag har påtilläggsbudet IItillstalsbudgeten för budgelårel 1981/82 anvisats ett reservationsanslagavl4200000 kr. 1981/ 82:101 bil 8, NU 1981/82:22, rskr 1981/82:152).Medlen avsåg att läcka kostnader för förprojektering, projekteringsinsatser,visst beslällningsar-bele m. m. för anläggningar för hantering och förvaring avlåg- och medel-aktivt avfall i Studsvik (13,3 milj. saml vissauppslädningsinsalser av akut karaktär (0,9 milj. De anvisade medlenberäknades läcka kostnader l.o.m. De 13,3 milj. kr. som avsermedel för projekteringsarbete etc, har ställts till bolagets disposition somränte- och amorteringsfrill lån. De resterande 0,9 milj. kr. har utgått i formav bidrag. Studsvik Energiteknik ABhärav industridepartementet anmodats alt lill 17 1982/83. 1 saml.Nr 100. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 258 den inkomma med en uppdateradinvesteringsplan för avfallsanläggningarna i Studsvik. Studsvik Energiteknik ABinlämnade en ansökan om tillstånd enligl alomenergilagen(1956:306) för drift av de befintliga anläggningarna för bearbetning ochlagring av radioaktivt avfall i Studsvik. I regeringsbeslut den 17 december1981 erhöll Studsvik tillstånd för drift av dessa till utgången av är 1983. Förtillstånd till fortsall drift därefter krävdes alt Studsvik före utgången av år1982 inlämnar en redovisning av planerade ålgärder med tillhörande tidplan. I skrivelse den 29oktober 1982 föreslår bolaget en lösning av avfallsfrågorna i Studsvik ochhemställer om lån för finansiering av investeringar avseende bolagelsavfallsanläggningar. Bolaget redovisarföljande typer av ålgärder som krävs för fortsall drifllillslånd: - Uppförandeav nya anläggningar - Kompletteringoch upprustning av befintliga anläggningar - Behandlingoch hantering av lagrat avfall - Transportav avfall till slutförvaren för reaktoravfall (SFR) resp. slutförvaren avlånglivat avfall (SFL) - Slutförvaringav avfallet i SFR och SFL. Uppförande av nyaanläggningar krävs för att behandla främst medelak-tivt fast och välskeformigtavfall saml bränsleresler inför mellanlagring, transport och slutförvaring. Denya anläggningarna omfattar en behandlingsanläggning, ett i bergrum förlagtmellanlager saml en hamn anpassad för ell speciellt ro-ro-fartyg. Utöver dessa helt nyaanläggningar krävs viss komplettering och upprustning av befintligaanläggningar. Obehandlat avfallförvaras i Studsvik i olika lager. Säkerhelsmyndighe-lerna kräver nu vissbehandling och hantering av lagrat avfall. Det innebär atl bolaget måstebehandla allt avfall som ännu ej getts en form lämplig för mellanlagring,transport och slutförvaring. Fr. o. m. räknarbolaget med viss transport av avfall från mellanlager till slutförvaren SFRoch SFL. Eventuellt kan då ylleriigare behandling bli aktuell av tekniskaeller ekonomiska skäl. Allt avfall som kräver slrålskärmad transport fraktasper bål men övrigt avfall kan eventuellt köras med bU. Del är inte möjligl allredan nu specifiera de tekniska kraven på avfall för slutförvaring i SFR ochSFL. Bolaget planerar därför efter samråd med () och tillsynsmyndigheterna atl ge della avfall en förpackning somtillåter en senare slutbehandling. Kostnaderna somsammanhänger med moderniseringen av avfallsverk-samhelen i Studsvik är av fleraslag: 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 259 - investeringi nya anläggningar och utrustningar - reinvesteringari existerande anläggningar och utrustningar - behandlingskostnaderför ansamlat avfall i Studsvik Täckningen av de tvåsista kostnadsposterna är avhängig av pågående förhandlingar mellan staten,SKBF och . Som ell resullal av del svenskakärnkrafltekniska forskningsprogrammet har under en lång följd av år ansamlatsavfall som lagrats i Studsvik. Kostnader för atl behandla detta har intefonderats av Studsvik Energiteknik .AB. För erforderligainvesteringar och reinvesteringar redovisar bolaget följande beräknadeinvesteringskostnader i löpande priser exkl. moms fördelat på budgetår (milj.kr.) 5,5" Beviljat 81/82 -5,5= -2,8 "Av beviljade 13,3milj. avgår 5 milj. kr. Av resterande summa 8,3 milj.kr. kvarstår 2,8 milj. kr. Bolaget påpekar att dehittills beviljade medlen, 13,3 milj. kr., har utgjort ett tills vidare ränte-och amorteringsfritt lån. Av de fram till utgången av förbrukade medlen(10,5 milj. har ca 5 milj. kr. hänfört sig till utredningar, förstudieroch utvecklingsarbeten som ej kan klassas som anläggningstillgångar i bolagelsbokslut. Bolaget begär därför all 5 milj. kr. av lånet avskrivs. Bolaget framhåller vidareatl den fortsatta finansieringen måste utformas sä atl Sludsvikskoncernensresultat och lönsamhet inte påverkas negativt. Vidare bör de negativaefTekterna på koncernens soliditet minimeras. är av avgörande betydelseför koncernens framlida kommersiella verksamhel och den finansiering medfrämmande kapital som kan bli aktuell. Som framhållits i prop.1981/82:101 (bil. 8 s. 26) är del nödvändigt atl åtgärder vidtas förmodernisering av avfallsanläggningarna i Studsvik. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 260 Från bl.a. slrålskyddssynpunkl är del angelägel atl arbetetmed upprustningen av bolagelsavfallshantering kan ske utan onödigt dröjsmål. Genom bolagelsskrivelse föreligger nu det underlag som krävs för allstatsmakterna skall kunna la ställning lill finansieringen av de för uppruslningsarbelel nödvändiga investeringarna. En fullständiglösning av avfallshanleringsfrågorna i Studsvik kräver emellertid all enuppgörelse träffas mellan slaten och () om finansieringen av kostnaderna förtransport och slutförvaring. Vidarekrävs en uppgörelse om kostnadstäckning för erforderlig behandling av statensupplagrade avfall i Studsvik. avfall har i huvudsak uppkommit i sambandmed forsknings- och utvecklingsverksamhel inom del svenskakärnkraflprogrammet. Jag finner del således naturligt alt SKBF lar på sig en del av dessa kostnader.Förhandlingar pågår i dessa frågoroch jag beräknar atl en uppgörelse skall kunna träffas . Det ankommer påstatens kämkraftinspeklion (SKI) all efter hörande av siatensstrålskyddsinslilut (SSI) bedöma om de av bolaget föreslagna ål-gärderna förmodernisering av avfallshanteringen i Studsvik är tillräckliga för fortsalldrifllillslånd. En koncessionsansökan har inlämnats från bolaget lill SKI.Bolaget har fortlöpande haft kontakt med SKI och SSI, och bolagets förslagfill ålgärder har utarbetats i nära kontakt med dessa myndigheter. Jag finner i övrigtinvesteringsplanen för uppförande av nya anläggningar och kompletteringoch uppmstning av befintliga anläggningar väl avvägd och tillstyrker att definansiella fömtsättningarna skapas för genomförande av planen enligl bolagels redovisning. Jag kommer därförsenare denna dag vid min anmälan av tilläggsbudget II förbudgelårel 1982/83 - all förorda all 13,8 milj. kr. ställs till bolagels förfogande. Jag föreslår nu allylleriigare 44,2 milj. kr. anslås för budgelårel1983/84. Medlen bör ulgå i form av räntefria lån. Det ankommer på regeringen alt meddela de närmare villkoren förlånen. För atl klaraupphandlingen av den nya behandlingsanläggningen och mellanlagrel måstebolaget göra åtaganden som avser budgelårel 1984/85. Bolaget bör därförges ekonomisk garanti för atl få ingå avtal och fatta beslul rörandeinvesteringar avseende bolagels avfallsanläggning som innebär åtaganden om högsl 60 milj. kr. förbudgelårel 1984/85. För all minskabelastningen på bolagets soliditet förordarjag vidare i enlighet med bolagets framställning att del tidigare beviljadelånet på 13,3 milj. kr. avskrivs med 5 milj. kr. Med hänvisning lill vad jag har anförthemställer jag all regeringen föreslår atl 1. bemyndigaregeringen all i enlighet med vad jag har anfört ikläda staten garanti medsammanlagt högst . för ålaganden avseende budgelårel 1984/85 somStudsvik gör Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 261 i samband med upphandling av anläggningar föravfallshantering i Studsvik, 2. medgeall . av delpå tiUäggsbudgel II lill statsbudgeten för budgelårel1981/82 beviljade lånet får avskrivas, 3. fill Anläggningar förradioaktivt avfaU i Studsvik, m.m. för budgetåret1983/84 anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 262 G. STATSÄGDA FÖRETAG Flertalet av de statsägdaförelag som hör lill industridepartementets verksamhetsområde är dotterbolaglill eller . Utanför de båda koncernernaåterfinns bl. a. och (Ncb). Av de affärsdrivandeverken hör siatens vallenfallsverk, domänverket och förenade fabriksverken lillinduslrideparlemenlels verksamhetsområde. överlämnas en åriigredogörelse för de statliga förelagen lill . redogörelseöveriämnades (skr 1982/ 83:20). Beträffande StatsföretagAB hänvisas till den framlagda propositionen (prop.1982/83:68) om rekonstruktion av Slalsföretagsgruppen. väntas laslällning till denna proposilion . I propositionen föreslås bl.a. atl staten från Statsföretag skall fåförvärva AB Siatens Skogsindustrier (), ()saml för en köpeskiUing av 2400 milj. kr. Köpeskillingenkommer av Statsföretag all kunna användas för en ekonomisk rekonstruktion avden resterande förelagsgruppen. I propositionen föreslåsvidare all och inle längre skall ingå i Statsförelagsgruppen. ASSLsekonomiska/finansiella situation kräver en genomgripande rekonstruktion avföretaget. 1982/83:68 föreslås därför ett kapilaltiUskott till om 2000 milj. kr. Den allmänna konjunkturenhar varit fortsatt svag. Den förlängda lågkonjunkturen har bl.a. för inneburit ytteriigare leveransminskningarsamt varsel om uppsägningar. Särskilt överraskande harkonjunkturutvecklingen varit inom verkstadsindustrin. Efter en drastisknedgång i ordervolym och fakturering beräknar man nu ell resultat för deltaaffärsområde inom företagsgmppen på -160 milj.kr. Vissa förbättringar hardock skett i enskilda bolag inom kemi- och konsumenlseklorerna. En positivutveckling kan noteras för ABAB, Tobaksbolaget, , KabiVitrum ochSARA. Investeringarna inomSlalsföretagsgmppen har kraftigt minskals. Investeringarnauppgick till ca 1 060 milj. kr.jämfört med 1 844 milj. kr. Den under år 1982genomförda devalveringen har kraftigt ökat förelagsgruppens skuldbörda ochbidragit lill en försämring avresultatet för . Resultatet efter finansnetto beräknas till -1800 milj.kr. jämfört med -I 319 milj. kr. harföljande förändringar gjorts i Slatsförelagsgruppens sammansättning. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 263 I början av år 1982sålde sill engelska dotterbolag lill . har vidare Etri Fönster förvärvat frånSwedish Match i utbyte mol av aktierna i . Försäljning pågår avTöreboda Limträ. Den beslutade nedläggningen av ASSLs boardfabrik i haruppskjutits t. v. En omstruktureringav Eisers verksamhel pågår. Beslul har fattals om all avveckla bl.a.Eisers Mode, EiserTrikå saml Eiser Konfektion. Cewil-kos verksamhel i har överiålils fill enny ägare. Kockum har förvärvat ellmajoritetsinlresse i ,varigenom företagsgmppen tillförts en reparationsverkstad för järnvägsvagnar. Elt avtal har träffats mellan KalmarKockum och BM beträffandeöverlåtelse av av aktierna i , vilket innebär inledningenlill en samordning och omstrukturering av svensk dumpertillverkning. Industrierhar från förvärvat dess skogsmaskinverksamhet och haravvecklat sin fabrik i . SMT-Pullmaxgruppenhar delals upp i , och . Under är 1982 har Statsföretag öppnat ellrepresentationskonlor i . Inom Svenska Varvhar genomförandel av koncernens stmkturplan fortsatt. Verksamheten vid GölaverkenSölvesborg har upphört. Nedläggningen av verksamheten vid Öresundsvarvet var vid årsskiftetpraktiskt taget avslutad. har försåltslill ett förelag i Ryd-gruppen. Gölaverken Ångtekniks verkstad i kommer all läggas ned enligl ett beslul somfattals . Utsikterna förvarvsindustrin är även på mörka. Varv i ochArendalsvarvet i har beläggning för sin kapacitet i slort sett t.o.m. . UddevaUavarvet har en beläggning som sträcker sig över större delen avår 1983. Verksamheten vidkoncernens olika förelag har varit föremål för storaralionaliseringsinsatser. Särskill påtagligt har della varit på ochKariskronavarvet där har kunnat konstateras en betydande produktivilelshöjning. En anpassning pågårlill en långsiktig marknadsutveckling genom minskning av antaletanställda inom koncernen. Under är 1982 har varslat 300 personer om avsked. Koncernen kommeratt uppvisa ell resultat för året om ca -900 milj. kr. Orsaken härtill ärfrämst föriuslen i fartygsengagemangel i som påverkar koncernresullalel med ca-600 milj. kr. I övrigt beror resultatet påGölaverken Motors föriust på ca 130 milj. kr. samt negativt räntesaldo imoderbolaget. Varvsindustrin har under lång lid erhållit ell myckelslort statligt slöd. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 264 har del beslutadestatliga stödet lill varv och rederier uppgått lill ca . a. kostnader för infriandet av statliga kreditgarantier. Stödet harhela liden haft karaktären av temporära insatser för all övergångsvis stödjaindustrin i avvaktan på ökadefterfrågan och lönsamhet. Nedskrivningen avden svenska kronan och den därav följande kraftiga förbättringen avsvensk industris konkurrenskraft minskar behovel av subventioner lill enskilda branscher.Bl.a. av della skäl men också på grund avdel ansträngda stalsfinansiella lägel bör de temporära statliga subventionerna lill varven nu dras ned. Dennafråga får behandlas mot bakgrund av del utredningsmaterial som f. n. tas framangående viUkoren för svensk varvsindustri. Jag avser atl senare under våren1983 återkomma till regeringenangående varvsfrågorna. I fråga om subventionssystemets utformning kanjag emellertid redan nu avisera min avsikt atl renodla slödel till en eller några få stödformer. Som en konsekvens av dennainriktning kommer garanlisyslemel, och avgifterna inom delta, att utformas på sådant säll atl det kan beräknas varasjälvbärande och sålunda inle kräva några insatser från slaten. härtillviss del omstrukturerat sin verksamhel. Resullalnivån, främst inomkonsumentelektroniken, är dock fortfarande negaliv. Resultatet för år 1982beräknas bli en förlust på 55 milj. kr. Under del har antaletanställda minskat med ca 1 100 personer lill ca 1 500 personer. Även inom Ncb har enomstrukturering genomförts. Företagels olönsamma enheter i , ,och Johannedal har avvecklats. Moderbolaget och samtligadotterbolag visade års åtta första månader vinst efter avskrivningaroch finansiella kostnader. blev isamband med budgelreformen affärsdrivande verk. Nya riktlinjer förverksamheten fastställdes genom beslul av riksdag (prop. 1968:103, JoU 1968:32, rskr 1968:269). Verkel skall drivaskogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängande verksamhet, förvalta denfasta egendomen och andra tillgångar som hör till domänverkels fond samt förvalla och öva tillsyn över vissa andraallmänna skogar. Målet förverksamheten vid domänverket är atl gemensamt med AB () på lång sikt åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte och därvidprestera elt från förelagsekonomisksynpunkt rimligl årsresultat. Verksamheten viddomänverket och aktiebolag under verkels förvaltning skall bedrivas så atl den bidrartill atl målet för verksamheten uppnås. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 265 leds av en verksslyrelse. Chef för domänverketär en generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Koncernledningenbeslår av generaldirektör, överdirektör, skogsdireklör och ekonomidirektör.Till ledningens förfogande finns en koncernstab med ett antal sektioner. Direktunder koncernledningen finns sex skogsregioner, en nytljanderätlsdivision.Domänföretagen AB och en enhet för gemensam administrativ service, central service. Domänföretagen ABförvaltar aktierna i ell anlal dotterföretag. Domänverkelsskogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällens skogar, uppgår i mnt tal till 4 milj. hektarproduktiv skogsmark, varav ca 500000 hektarär belägna ovanför skogsodlingsgränsen. Verkels skogsmarksinnehav utgör närmare en femtedel av landelsproduktiva skogsmark. Del bokförda nettovärdet av verkels skogs- ochjordbruksfastigheter uppgick år 1981lill 977 milj. kr. Motsvarande taxeringsvärde uppgick lill 7 178 milj. kr. Domänverkelsomsältning omfattar intäkter för skogsprodukter, skogs-entreprenader, utarrendering av jordbruk,tomter, malerialinläkler, jakt och fiskesamt uthyrning äv bostäder. Försäljningen av skogsprodukter ulgör avomsättningen. Försäljningen av virke under de senasie fem åren framgårav följande sammanslällning. Milj. m fub' ' fub = fast mått under bark Domänverkels ekonomiska resultat underåren 1977-1981 framgår av följande sammanslällning (milj. -16,0 -26,8 -16,2 -12,7 -47,9 -16,8 -16,0 -33,6 skall i % av i medeltal Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 266 Av sammanställningenframgår atl omsättningen har stigit slarki . Under är 1982beräknas omsättningen komma atl uppgå lill ca 1 700 milj. kr. Domänverkelsresullal före bokslutsdispositioner och skatt beräknas bli ca 160 milj.kr. Domänverketsinvesteringar framgår av följande sammanslällning (milj.kr. 1977 1978 1979 1980 1981 Investering i maskiner och Till skillnad från övrigaaffärsdrivande verk erhåller domänverket inte några invesleringsmedel överstatsbudgeten. Verkels medelsbehov tillgodoses genom tillgäng lill rörligkredit i riksgäldskonloret, vilken f. n. fär uppgå lill högsl 500 milj. kr.,och genom disposition av tillgängliga vinsl-och fondmedel. Domänverkels ekonomiskaslällning vid utgången av vart och elt av framgår av följandesammanslällning (milj. 1977 1978 1979 1980 1981 exkl.lager 488,4 496,4 478.7 550,0 685,6 159,7 163,9 124,1 113,8 124,8 Finansiella anlägg- ningslillgängar 151,6 160,7 234,7 238,0 569,2 Övrigaanläggnings tillgångar 832,6 943,4 1078,6 1047,7 1194.1 Summa tillgångar 1632,3 1764,4 1916,1 1949,5 2573,7 Röriig kredit 143,6 195,6 105,0 Övrigakortfristiga skulder 402,1 461,8 464,3 418,0 651,7 Föriagslån - - 216,9 270,2 494,5 Särskildaavsättningar 84,5 95,6 86,0 133,9 148,9 Eget kapital (Domänfonden) 1002,1 1011,9 1043.9 1127,4 1278,6 egetkapital 1632,3 1764,4 1916,1 1949,5 2573,7 Antalet anställda inomdomänverket de senasie fem åren framgår av följande sammanställning. 1977 1978 1979 1980 1981 Anställda 6500 6500 6400 6400 6300 På grundval av en avdomänverket upprättad femårsplan för verkel har regeringen den 16 oktober 1980bestämt den inbetalning av vinst lill staten som verkel skall fullgöraför . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 267 verket skall lill staten inleverera 30milj. plus av årsvinsten, dock sammanlagt lägst 40 milj. kr. Under är1981 har dessutom regeringen vid två skilda lillfällen beslutat om en höjningav utdelningen med totalt 30 milj. kr. Den del avvinslen som återstår skall tillföras verkets disposilionsfond. blevinleveransen 104,1 milj. kr. Inleveransen beräknas bli 68 milj. kr.för .