prop · G60369 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83:69 omtjänstekonstruktionen för studie- och yrkesorientering i ochgymnasieskolan Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen föreslås att beslul om en ny typ av statligt regleradetjänster för syo-funktionen i och gymnasieskolan samt föruppföljande syo upphävs. Detta medför alt nuvarande syo-konsu-lent- ochyrkesvalslärartjänster behålls tills vidare. Vidare redovisas vissa utgångspunkterför fortsatta överväganden om tjänslekonstruktionen för syo. 1 1982/83. 1982/83:69 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , ,, , , , S. , , ,, , , , Propositionom tjänstekonstruktionen för studie- och yrkesorientering i ochgymnasieskolan. Ipropositionen (1981/82; 15) om studie- och yrkesorientering förordades attstudie- och yrkesorienteringen (syo) i grund- och gymnasieskola skulle kunnakombineras med undervisning. För atl åstadkomma detta föreslog föredraganden,dåvarande statsrådet , alt nya statligt reglerade tjänster skulleinföras i och gymnasieskolan. I tjänsterna skulle ingå dels syo,dels undervisning i något eller några ämnen. Vidare skulle SSA-sekrelerartjänstgöringkunna ingå. Även tjänster för enbart syo skulle kunna inrättas. I propositionenförordades vidare atl arbetstiden skulle vara densamma som för nuvarande syo-konsulenter,dvs. 40 limmars arbetsvecka och semester. Desom nu har yrkesvalslärartjänster tjänsterna utgör lärartjänster mednedsättning i undervisningsskyldigheten för syo - borde enligl propositionenfå behålla dessa tjänster och i dem inräkna tjänstgöring som SS A-sekreterare.De skulle också vara behöriga till tjänster av del nya slaget. Statsbidraglill verksamheten inom skulle ges genom en utökning av den ickeundervisningsbundna delen av förslärkningsresursen motsvarande hitlillsvarande specialdestineradestatsbidrag till syo. Statsbidragen tiU uppföljande syo och till de lokalaplaneringsråden skulle också föras över till nämnda del av förslärkningsresursen.Den del av tilläggsbidraget som läcker kostnaderna för yrkesvalslärarnasnedsättning av undervisningsskyldigheten skulle vidare överföras tUlförstärkningsresursen. Den del av syo-funktionärens lön som motsvararundervisning skulle täckas som för annan undervisning, dvs. i huvudsak viabasresurserna. 1982/83:69 3 nya statsbidragssystemet skulle innehålla en spärr så att syo-insatsernabehölls på lägst nuvarande nivå. Förgymnasieskolans del borde, enligl propositionen, statsbidraget lill syo knytastill det befintliga systemet. Bidraget skulle baseras på ell visst elevunderlagoch utformas så att del kunde inlemmas i den fria resurs som föreslogs ipropositionen (1981/82; 14) om förändringar i gymnasieskolans utformning ochsom godkände (UbU 1981/82:5, rskr 1981/ 82:112). Bidraget skulle haen omfattning som motsvarade hittillsvarande statliga kostnader för ändamålet.Föredraganden avsåg atl återkomma med förslag lill regeringen avseende slatsbidragskonstruktionenför gymnasieskolan, som skulle kunna föreläggas ibudgetpropositionen 1982. Där (prop. 1981/82:100 bil. 12) föreslogs sedermeraen övergångsanordning med ett schablonbidrag per elev. Förslaget avsåg /83, eftersom den nya tjänstekonstmktionen avsägs träda i kraftden . godkände (UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115) vadsom förordats i prop. 1981/82:15 om atl för syo-funktionen i ochgymnasieskolan samt för uppföljande syo skuUe konstrueras statligt regleradetjänster. beslöt att den nya organisationen i fråga om tjänsterskulle bölja tillämpas den . godkände de principer förstatsbidrag till syo som förordals i propositionen. godkände också (UbU1981/82:23, rskr 1981/82:252) vad som förordades i budgetpropositionen 1982 omprinciper för statsbidrag till syo all lillämpas fr.o.m. /83. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) fick i januari1982 regeringens uppdrag att lägga fram förslag till en ny utbildning för syo-funktionäreri skolväsendel. Enligt en till uppdraget fogad promemoria skulle utbildningenomfatta högst 120 poäng, innefatta syo, ämnesutbildning och praktisk-pedagogiskutbildning saml ha syo som huvudinnehåll. UHÄ har redovisat uppdraget i en skrivelse i september1982. UHÄ har vid sina bedömningar ansett del lämpligast all dennya utbildningen generellt ger behörighet till tjänst i såväl somgymnasieskolan. Ämbetet har funnit all del enda ämne som inom ramen 120 poängkan kombineras med syo är samhällskunskap, eftersom del ämnet, till skillnadfrån alla andra som kan komma i fråga, innehållsmässigt i slort seltöverensstämmer med och stöder syo-delen av utbildningen. UHÄ pekar påatt även med syo i kombination med samhällskunskap inom ramen för 120 poängkommer den ämnesleoretiska utbildningen all ha vissa brister. Det gällermomenten ekonomi och kulturgeografi. UHÄ anser emellertid inte att endast en kombination av syooch samhällskunskap bör komma i fråga. En sådan ordning skulle nämligen fä lillföljd att antalet studerande på ämneslärarlinjerna i någon kombination medsamhällskunskap måste minskas. Vidare skulle antalet lärare som undervisar ihela so-blocket (samhällsorienterande ämnen) på kraftigt 1982/83:69 4 minska.En risk för överskott på lärare i samhällskunskap skulle också uppstå. Del råderi dag endasi en mindre brist på sådana lärare. UHÄförordar därför atl syo även skall kunna kombineras med ämnena matematik,engelska, historia, religionskunskap och kemi. I så fall mäste emellertid, enliglUHÄ, utbildningen omfalla 150 poäng för alt ämnesmässigt motsvara vad somgäller ämneslärarlinjerna och ha syo som det huvudsakliga innehållet.Förutsättningen att utbildningen skulle anordnas inom givna resursramar kansåledes, enligt UHÄ:s uppfattning, inle uppfyllas. Vidare föreslår UHÄ ettalternativ med vidareutbildning om 60 poäng för redan yrkesverksamma lärare, bl.a.lärare med utbildning för och erfarenhel från de yrkesinriktade linjerna igymnasieskolan. (), , rektorsämbetena vid i ,högskolan för lärarulbildning i , i ,i , högskolan i , högskolan i ochuniversitetet i , viduniversitetet i , linjenämnden vid studie- och yrkesorienteringslinjen viduniversitetet i , Arbetsmarknadens yrkesråd. CentralorganisationenSACO/SR, och gemensamt. Svenska facklärarförbundet.Svenska föreningen för studie- och yrkesvägledning, lärarförbund.Studievägledarför-eningen vid i , studie- och yrkesorienieringslinjenselevkår vid i , studentkår, studerande vid sludie-ochyrkesorienteringslinjen i och syo-konsulenter vid gymnasieskolan iÖstersund har inkommit med skrivelser i ärendet. 2.1Upphävande av beslut om en ny tjänstekonstruktion för syo Etthuvudsyfte med den nya tjänslekonstruktionen för syo var atl motverka denofrivilliga deltidstjänstgöring som många syo-konsulenter tvingas till. Dettaär också enligt min mening angeläget. En av vägarna dithän är att kombinera syo-funktionenmed undervisning. UHÄ:s redovisning belyser flera problem som möter när detgäller att bygga upp en utbildning för den i delta syfte tänktatjänstekategorin. Endast kombinationen syo-sam-hällskunskap kan, enligt UHÄ,rymmas inom den för kombinationsutbildningen angivna ramen 120 poäng.Samtidigt anser UHÄ att även andra kombinationer - som då kräver sammanlagt 150poäng - bör komma i fråga. Enligt min mening ligger del myckel i att - om syoskall kombineras med vanlig ämneslärarundervisning - flera ämnen änsamhällskunskap skall kunna ingå i tjänsterna. Jag anser del emeUertid inleförsvarbart all i nuvarande ekonomiska läge ge utbildningen den längd som UHÄföreslår när del gäller kombination av syo och andra ämnen än samhällskunskap. Prop.1982/83:69 5 Förutsättningarna alt förverkliga den beslutade ordningenhar således på denna väsentliga punkt ändrats. Därutöver vill jag peka päföljande. I såvälgrundskolan som gymnasieskolan minskar nu underlaget för lärartjänster ganskamarkant som en följd av dels vidtagna besparingar, dels minskande elevunderlag.Enligl de prognoser som ligger lill grund för läramlbildningens dimensionering,kommer tillgången på behöriga lärare inom särskilt den samhällsvetenskapligasektorn atl vara god framöver. Det är inom den sektorn som nuvarande syo-konsulentermed hänsyn lill sin utbildning i slor utsträckning torde få sin lärartjänstgöringförlagd, förutsatt alt vidareutbildningsinsatserna i fråga om ämnesleori skallhållas på en rimlig nivå. Det är också nuvarande syo-konsulenter som under långtid kommer all utgöra den största gruppen nya syo-funktionärer. Risken ärdärför slor att underlag för de nya syo-funklionärernas undervisning kommeratt saknas i avsevärd omfattning. Mot denna bakgrund förordarjag att den beslutade ordningenmed nya tjänster för syo eller syo i kombination med undervisning upphävs. Mitt förslag medför att nuvarande syo-konsulent- och yrkesvalslärar-tjänslerbör behållas tills vidare. I övrigt får den förändring jag föreslår inle någrakonsekvenser i förhållande till riksdagsbesluten med anledning avpropositionen. Inte heller det reformerade statsbidragssystemet berörs av minaförslag. 2.2 Utgångspunkter för fortsatta överväganden omtjänstekonstruktionen för syo Som jag redan nämnt instämmer jag i syftet bakom förslageni prop. 1981/82:15 om studie- och yrkesorientering. Det är etl problem atl syo-konsulenternai stor utsträckning tvingas lill deltidstjänstgöring. Del är önskvärt att deknyts fastare, eller åtminstone i större omfattning, till skolans undervisandeverksamhet och mera kommer in i yrkesförberedande och syo-anknutna moment avutbildningen. Frågan hur della skall kunna göras måste övervägas ytterligare.Jag avser atl la initiativ lill en yllerligare beredning inomutbildningsdepartementet med sikte på alt etl nytt förslag skall föreläggasriksdagen senast i 1985 ärs budgetproposition. Jag vill här någol uppehålla migvid förutsättningarna för den fortsalla beredningen. Med den i prop.1981/82: 15 tänkta konstruktionen kan, som UHÄ påvisat, i flertalet fall intemer än ett undervisningsämne utöver syon ingå i utbildningen och därmed itjänsten. Lärartjänstgöringen kommer i det lägel atl bli ganska splittrad. Ensträvan på högstadium är atl så få lärare som möjligt skallundervisa i samma klass eller arbetsenhet. En ordning med syo-funktionärerundervisande som "eltämneslärare" skulle motverka detta. Vidare kanen sådan ordning försvåra dén eftersträvade integrationen av undervisningen isamhällsorienterande och naturorienterande ämnen i . Prop.1982/83:69 6 Arbelslivsförberedelsen i skolan förbättras enligt minmening inte i första hand genom all syo-funktionärerna blir "vanUga"ämneslärare. Däremot kan och bör de givetvis gå in i undervisningen i de falldå de reguljära lärarna anser sig ha behov av deras experlmedverkan. Den möjlighetenfinns och torde normalt utnyttjas inom ramen för syo-konsu-lentenstjänst. kan del också förekomma att syo-konsulenten mera direkt tar överundervisning och därvid förordnas som timlärare. Allaskolans lärare bör ha ett ansvar för arbetslivsförberedelsen. Men syo-funktionärernahar naturligtvis särskilt goda förutsättningar atl tillföra undervisningensåväl sakkunskap som verklighetsförankring härvidlag. Det är därför viktigt altde engageras i undervisningen på de områden där deras särskUda kunskaper kan nyniggöras.Denna medverkan bör utvecklas yneriigare. Det ankommer i första hand på delokala skolledningarna och lärarna att genomföra delta. Arbetslivsförberedelseni vid mening är en av skolans viktigaste uppgifter. Inle minst i dagensarbetsmarknadsläge måste eleverna i skolan få goda kunskaper om vilkamöjligheter som står till buds i fråga om utbildning och arbete. Lika viktigär kunskapen om hur arbetslivet fungerar och vilka villkor som gäller där. Delkan inte nog betonas hur väsentligt det är att ungdomar som går från skolan lillarbetslivet vet vad de ger sig in på. Härtill kommer alt en väl genomfördarbetslivsanknytning av undervisningen i sig har en sludiemotiverande effekt.Eleverna bör i skolan inte bara fä kunskaper, utan också få klart för sig vadkunskaperna skall vara bra för. Skolan ochkommunerna har fått ta på sig etl ökat ansvar för alt komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten. Detta ansvar kan förväntas öka ytterligare.Många kommuner engagerar sig med egna insatser och medel i kampen molungdomsarbetslösheten. Hanteringen av dessa frågor från mera personella ochadministrativa utgångspunkter kan givetvis variera från kommun till kommunberoende pä kommunstoriek, befintliga resurser och problemens skiftande art.Det kan dock, allmänt sett, vara en fördel om kommunerna mera flexibelt färförfoga över de tillgängliga resurserna. Frågan om utnyttjandet av syo-konsulenternabör ses även i det perspektivet. Sammanfattningsvisbör alltså förändringar i Ijänstekonstruklionen för syo - la hänsyn lillde mål och del arbetssätt som gäller för skolan i stort, - motverkaofrivillig deltidstjänstgöring, -tillgodose behoven av arbetslivsförberedelse i och syo-anknytningav undervisningen, - underlätta ett flexibelt och rationellt utnyttjande avde samhälleliga resurserna för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. I någon utsträckning kan dessa mål för en ändrad tjänstekonstmktionför syo te sig motstridiga. Den kommande beredningen av hithörande frågor 1982/83:69 7 fårvisa i hur hög grad så är fallet, liksom om det ändå kan finnas förulsällningaratt komma till rätta med problemen. 2.3Breddat innehåll i syo-konsulenttjänsterna Iavvaktan på resultatet av den fortsalla beredningen av frågan om en ändradtjänstekonstruktion är det angeläget alt inom nuvarande system göra vad som ärmöjligt för all motverka den ofrivilliga deltidstjänstgöringen bland syo-konsulenterna.En väg är att syo-konsulenterna engageras ytterligare i den kommunalaungdomsuppföljningen eller annan renl verksamhel. Medhänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att upphävabeslutet om en ny typ av statligt reglerade tjänster för syo-funktionen i gmndskolanoch gymnasieskolan saml för uppföljande syo, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om utgångspunkter förfortsalla överväganden om tjänslekonstruktionen för syo. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposilionförelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd och det ändamålsom föredraganden har hemställt om.