prop · G603155 · 1982-12-31 00:00:00 — medöverlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning; Regeringen överiämnar till enligtbifogade utdrag av regeringsprotokoll allmänna pensionsfondens Qärdefondstyrelses årsredovisning för . 1 1982/83. Skr.1982/83:155 2 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenLundkvist, , , , , , , , . , , , , R. , , Skrivelse till med överlämnande av allmänna pensionsfondensQärde fondstyrelses årsredovisning I enlighet med beslutskall en årlig redovisning av allmänna pensionsfondens Qärde fondstyrelsesplaceringar och övriga verksamhet lämnas till (NU 1974: 37, rskr253). Fjärde fondstyrelsen har den 3 mars1983 till regeringen överlämnat årsredovisning för som innehållerverksamhetsöversikt, förvaltningsberättelse med resultaträkning ochbalansräkning samt revisionsberättelse. 1 årsredovisningen har också tagits intabeller som visar allmänna pensionsfondens innehav per avaktier och av konvertibla skuldebrev. Av redovisningen framgår attnettoresultatet uppgick till 152,8 milj. kr. mot 91,1 milj. kr. Tillgångarna vid utgången av uppgick till 2029 milj. kr. Däravutgjordes 1 589 milj. kr. av aktier och 113 milj. kr. Vid utgången av uppgick tillgångarna till 1 700 milj. kr.,varav aktier 1 338 milj. kr. och konvertibla skuldebrev 94 milj. kr. Av fondens rörelseöverskotl harfondstyrelsen enligt numera gällande regler (prop. 1978/79:165, NU 10. rskr 62,SFS 1979: 1056) överfört till de övriga fondstyrelserna som bidrag tillpensionsutbetalningarna. utgjorde bidraget 98 milj. kr. mol 83 milj.kr. år 198), Den översikt av verkställandedirektören som är fogad vid årsredovisningen innehåller uttalanden omaktiemarknaden , fondens portfölj, den effektiva avkastningen på dessplaceringar m. m. Av översikten framgår bl. a. följande. Fondens nyplaceringarunder uppgick till 565 milj. kr. har värdepapper med eltanskaffningsvärde på 295 milj. kr. Värdepappersinnehavet mätt ianskaffningsvärden har alltså ökat med netto 270 milj. kr., milj. kr. till 1 702 milj. kr. Nettoplaceringarna har successivt ökat från en nivå påunder 100 milj. 1982/83:155 3 kr.per år 1978-1979. En starkt bidragande orsak till ökningen 1982 varplaceringarna i icke noterade värdepapper. Avöversikten framgår också alt vid slutet av 1982 var marknadsvärdet på fondensvärdepappersportfölj 1 952 milj. kr. högre än anskaffningsvärdet (jfrvärdepappersförteckningen i förvaltningsberättelsen). Vid slutet av föregåendeår var moisvarande övervärde 749 milj. kr. Ökningen avmarknadsvärdet i förhållande till anskaffningsvärdet var sålunda 1203 milj. kr.Om man till detta belopp lägger summa utdelningar och räntor på lån, 93 milj.kr., och netto realisationsvinster, 128 milj. kr., blir det totala ekonomiskautfallet av portföljförvaltning 1 424 milj. kr, Ställer man dettabelopp i relation till marknadsvärdet på portföljen vid årets början, 2 181milj. kr., betyder detta en effektiv avkastning på . Regeringen har tidigare denna dag pä föredragningav chefen för social departementet fastställt balansräkningen. Jag hemställer alt regeringen överlämnarårsredovisningen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr.1982/83:155 4 Allmänna Pensionsfonden Fjärde FondstyrelsenÅrsredovisning Allmänna Pensionsfonden Första, andra och tredjeAP-fonderna Allmänna Pensionsfonden (AP-fonden)tillkom i samband med att ATP-, systemet infördes . AP-fonden hartill uppgift att förvalta de avgifter som erläggs för all finansieraATP-pensionerna. Förvaltningen delades upp -på tre fondstyrelser (med eltgemensamt kansli), beroende på varifrån avgiflerna kom (avgifter för anställdai offentlig tjänst, för anställda i större privatägda förelag resp. övrigaavgifter). Del sammanlagda belopp somförvaltas av de tre första fondstyrelserna uppgick /83 till195 miljarder kronor. avser dels obligationer (),dels förlags- och reverslån (, huvudsakligen till ett antal s. k.mellanhandsintitul). Härutöver refinan-sierar försla-tredje AP-fonderna deåterlån hos bankerna, som arbetsgivare kan beviljas på grundval avinbetalningar av ATP-avgifter. Av det förvallade kapitalel har tvä tredjedelargått till staten, kommunerna och bostadssektorn, en Qärdedel till detindustriella näringslivet och återstoden till kraftverksbyggande och till lantbruket. På initiativ av en statligutredning, , beslöt 1973 att AP-fondensverksamhet skulle utsträckas till att omfatta även tillförsel av riskkapitaltill näringslivet. För att handha denna del av verksamheten inrättades enfjärde fondstyrelse med eget kansli, som trädde i funktion fr. o. m. Syftet med är"att tillföra förelagen mera eget kapital till gagn för industriellexpansion och ökad sysselsättning". De medel som enligt riksdagsbesluttillförs - och som överförs från första-tredje AP-fonderna -skall placeras i aktier, i konvertibla skuldebrev (dvs. skuldebrev som påvissa villkor kan bytas ut mot aktier) eller skuldebrev med optionsrätt atlteckna aktier. Placeringarna skall tillgodose kraven på god avkastning,riskbegränsning och tillfredsställande belal-ningsberedskap. 1982/83:155 5 Fonden får enbart köpa svenskaaktier (och skuldebrev utfärdade av svenska aktiebolag). Vidare gäller denbegränsningen, att fonden inte får äga bank- och försäkringsaktier. 1reglementet för AP-fondens verksamhet har fastställts en övre gräns för hurstort fondens engagemang får vara i elt enskilt företag fonden får inte ägaaktier moisvarande av röstvärdet för samtliga aktier i ett bolag.Samma typ av regel - med begränsning till gäller f. ö. förförsäkringsbolag. tillför näringslivetriskvilligt kapital direkt, dvs. i samband med nyemissioner. Lika viktigt äremellertid det stöd för aktiemarknaden som fondens nettoplaceringar i övrigtutgör. Fondstyrelsen fattade 1980 ettprincipbeslut att fonden skall kunna engagera sig också i icke börsnoteradeförelag, i första hand förelag som inom kan bli aktuella förbörsintroduktion eller annan form av notering. Sådana förelag är ofta merexpansiva än förelag som nått längre i tillväxtprocessen. ärmöjligheterna begränsade för onoterade företag att med bibehållensjälvständighet få tillskott av riskkapital utifrån. Genom delägarskap i s. k. venturecapilalföretag (lillväxtinveslbolag), som satsar riskkapital iutvecklingsprojekt och nystartade företag, kan bidra tillriskkapitalförsörjningen i företag som är alltför små och alltför riskbetonadeför elt direkt engagemang från fondens sida. Sedan tillkom harriksdagen beslutat att sammanlagt . skall överföras till fonden frånde övriga delfonderna. Av delta belopp har lyfts . kommer att lyftas under de närmasteåren. Fjärde fondstyrelsen har tolvledamöter (med lika många suppleanter) som förordnas av regeringen. Avledamöterna utses två som företrädare för kommunerna, tre för arbetsgivare ochfem för arbetstagare. , som sköter denlöpande fondförvaltningen, består f. n. av sex personer. Det ekonomiska resultatet av IjärdeAP-fondens verksamhet är sammansatt av aktieutdelningar, räntor påkonverteringslån och likvida medel samt kursvinster och kursförluster pä såldavärdepapper, allt minskat med förvaltningskostnader. Eftersom värdepapperen ifondens portfölj enligt reglementet skall tagas upp till anskaffningsvärdenkommer värdeförändringarna i portföljen på grund av utvecklingen påaktiemarknaden inle fram i resultaträkningen. 1982/83. Skr.1982/83:155 6 Av rörelsresultatet(aktieutdelningar och ränteintäkter minskade med förvaltningskostnader) återgår80% till försla-tredje delfonderna. Den aktuella bilden av fjärdeAP-fonden och dess verksamhet förmedlas av verkställande direktörens översiktoch årsredovisningen på följande sidor. Fondstyrelsens nuvarande ledamöter och suppleanterförordnades av regeringen för av , dvs. till dessfondens balansräkning för fastställts. , landshövding, ordförande , generaldirektör, vice ordförande Hans Werlhén, tekn. doktor , LO:s andre ordförande Hans Hellers, förbundsordförande GöstaRenlund, bankdirektör, ordförande , direktör ,ekonomichef , direktör StenWikander, verkställande direktör , vice verkställande direktörGunnel , kamrer AllmännaPensionsfonden, fjärde fondstyrelsen Besöksadress: Kungsgatan 44 IV Postadress: Box 3069, 10361 Telefon: Den starkt positiva kursutvecklingen påaktiemarknaden fortsatte . Efter ett omslag i slutetav januari sjönk aktiekurserna successivt med i genomsnittca . m. maj var kurslrenden åter uppåtriktad. hadekurserna stigit med genomsnittligt sedan bottenlaget och nåddedärmed sin högsta nivå . Mättmed lidskriften Affärsvärldens generalindex blev kursuppgången (1981:57%). DiagramI visar utvecklingen av generalindex (högsta resp. lägsta noteringarmånadsvis) 1980 och 1981 samt av generalindex och index för de viktigastedelbranscherna (med en sammanlagd vikt av i generalindex) 1982. Sedanoktober 1980, då kursuppgången satte in efter en lång stagnationsperiod undersenare delen av 1970-lalel, har kursnivån fram /83 stigitmed . /'-' Q Z _J 1982/83:155 9 Av de olika branschindexseriernavisar verkstadsaktierna den starkaste ökningen, . Det innebär att kursuppgången fortsatt i sam ma takt som 1981 (). I förhållande till utvecklingen på aktiemarknaden i övrigt ter sig denna ökning än starkare. Trots detta har verksladsaktierna ännu inte inhämtat den stora eftersläpning jämfört med generalindex, som inträffade . Den stora och helerogena gruppen "övn- ga" företag har utvecklats parallellt med generalindex. Efter en kraftig och mer långvarig försvagning under årets förra del steg kurser na för i/:o5fl/ff/cr mycket snabbt fr. o. in. som helhet blev kursuppgången . ' Av samma storleksordning blevkursuppgången för aktier i rena investmentbolag. Även omportföljsammansätlningen i ett investmentbolag kan föranleda betydandeavvikelser från generalindex (så t. ex. spelar verkstadsaktier en stor roll inågra av de "tyngre" investmentbolagen) bör index för gruppen somhelhet nära följa generalindex. Kursuppgången förinvestmentbolagsaklier har. emellertid också i ett längre perspektiv varitstörre än ökningen av generalindex. Den s. k. investmentbolagsrabatten hardärför minskat . Index för två delbranscher visadeen nedgång ; metall- och stålmanufaktur - och banker , det senareefter en uppgång med ' 1981. Aktieomsättningen på Stockholmsfondbörs ökade jämfört med . Sammanlagt omsattes på de bäggeaktielistörna 29,1 mdr kronor 1982 mol 18,6 mdr kronor föregående år. Avökningen utgjorde hälften faktisk volymökning medan återstoden berodde påkursuppgången. Omsättningen av konverteringslån minskade med en tredjedeljämfört med . i följd varkursutvecklingen på Stockholmsbörsen 1982 väsentligt mer gynnsam änbörsutvecklingen i andra länder. Tabellen nedan illustrerar tendensen på ettantal viktigare utlandsbörser: Den starka kursuppgången påStockholmsbörsen innebär att företagen fått en mer rimlig börsvärdering iförhållande till sina substansvärden. I fråga om andra grundläggande faktorerbakom kursutvecklingen - konjunkturer och penning- och kredilpolitik - avvikerSverige knappast positivt från västvärlden i övrigt. 1982/83:155 10 måste därför bero på tekniska och marknadsmässigafaktorer, som varit specifika för . De faktorer som starkast påverkadebörsutvecklingen i positiv riktning 1982 var i stort sett desamma som leddetill den kraftiga kursuppgången De pengar somtillfördes aktiemarknaden genom skattefondsparan-det ökade från 1-1,5 mdrkronor 1981 till ca 2 mdr kronor 1982. Marknaden räknar med en ytterligare ökning1983, trots en viss försämring av villkoren. Intresset från utlandet försvenska aktier mattades visserligen men log förnyad fart underhösten. Så viti kan bedömas var ncttoexporten av svenska värdepapper betydandeunder Liksom 1981 gällde det främstföretag inom områdena läkemedel och bioteknik men också några verkstadsföretag.Devalveringen skapade förväntningar om en förbättrad lönsamhet iföretagen 1983, framför allt i verkstadsföretag med stor exportandel, iskogsföretagen och inom läkemedelsindustrin. Tillkomsten av elt antal nyainvestmentbolag som vissa rörelsedrivande företagkompletterat sin verksamhet med portföljförvaltning - har inneburit eltbetydande efterfrå-gelillskoll i marknaden. Det är anmärkningsvärt alt ettantal åtgärder på skatteområdet, som bort ha negativ effekt på aktiemarknaden,av allt att döma knappast påverkat kursutvecklingen. Förutom den ovan nämndaförsämringen av vilU koren för skattefondsparandel är det främst slopandet fr.o. 1983 av de 1981 införda skattelättnaderna för aktieutdelningar men ocksåinbetalningen på särskilt investeringskonto av av företagens vinster för1983 och införandet av en avgift motsvarande av aktieutdelningen . Förelagens efterfrågan på nyttriskkapital var fortsatt hög . Aktiemarknadsutvecklingen gav utrymmeför en ytterligare ökning av nyemissioner och nyintroduktioner jämfört med1981. Summa kontantemissioner av aktier och konverteringslån riktade till densvenska marknaden steg från ca . 1981 till ca . 1982 (exkl.Atlas Copcos nyemission på ca ., riktad till AB ). Samtidigtminskade dock emissioner av svenska företag, riktade till utlandet, frånnärmare . 1981 till ca . 1 föregående årsberättelsepåpekades det nära sambandet mellan aktiekurser och nyemissionsvolymer. Dettasamband - som är ett uttryck för andrahandsmarknadens betydelse förnäringslivets riskkapitalförsörjning illustreras i diagram 2. Marknaden tillfördes 1982 intemindre än elt femtonlal nya företag, medan två bolag upphörde att varabörsbolag. Nyiniroduklionerna tog i anspråk sammanlagt inemot . (varavett företag - STC - ca 350 mkr.). Nettotillskottet till marknaden var därmedbetydligt större än 1981 (nio nya företag med sammanlagt ca ., sexavförda bolag). Till skillnad mot 1981 var fastighets-, finans-ochinvestmentbolagen 1982 i klar minoritet. AKTIEKURSER OCH NYEMISSIONER/ INDEX NYINTRODUKTIONER .r (KURVA) (STAPLAR AFFÄRSVÄRLDENS a/\ GENERALINDEX (= 100) n PLACERADE UTANFÖR 1 200- 1 i 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Tack vare en ändring i tillämpningen avvalularegleringen kunde aktier i utländska bolag introduceraspå Stockholmsbörsen. Av de nytillkomna bolagen var ett finskt och elt norsktmed ett sammanlagt introduktionsbelopp på ca . Somett resultat av utredningar om de mindre och medelstora företagensriskkapitalförsörjning (jfr fondens årsredovisning ) har aktiemarknadenockså i andra avseenden breddals . Ett antalminoritetsinvestmentbolag av en för ny typ - s. k. venture capilalföretag- har bildats efter amerikanskt mönster. Syftet med sädana företag är att påett tidigt stadium identifiera och i kommersiella former investera itillväxtföretag, företrädesvis av högteknologikaraktär. Vidare haren s.k.07"C-wflr/:«a("over-the-countermarknad") etablerats.OTC-marknaden innebär värdepappershandel vid sidan av fondbörsen, där en ellerflera fondkommissionärer (s. k. märket makers; terminologin på detta Skr.1982/83:155 12 område är alltjämt amerikansk) åtar sig att fortlöpandenotera köp- och säljkurser för en viss aktie. OTC-marknadens minimikrav påaktiekapital och totalt eget kapital är desamma som för börsens A: Il-lista,men börspostens storlek har minskals och spridningskravet mildrats. Fondens nyplaceringar under 1982uppgick till . (477). har värdepapper med ettanskaffningsvärde på . (298) sålts. Värdepappersinnehavet mätt ianskaffningsvärden har alltså ökat med netto . (179), från . Nettoplaceringarna har successivtökat från en nivå på , 1978-79. En starkt bidragande orsaktill ökningen 1982 var investeringar på ca . i icke noteradevärdepapper. Värdepappersomsättningen är enavspegling av kurs- och omsättnings-utvecklingen på aktiemarknaden. Marknadenhar liksom 1981 givit utrymme för "arbitrageaffärer" mellankonverteringslån och aktier, olika aktie-serier, fria resp. bundna aktier etc.Sådana affärer ingår i köp- och försäljningssiffrorna. Totala försäljningartill marknadsvärden (som ger en riktigare uppfattning om verksamheten änhistoriska anskaffningsvärden) ökade från . Vid slutet av 1982 ingick lolak 53(45) förelag i fondens portfölj med följande fördelning: Börs- Icke börs- Summa Enbart aktier 34 5 39 Aktier + konv- eller optionslån 9 4 13 Enbart konv lån 1 - . Summa .. ** 9 53 ' Formellt börsnoterade eller på annat sätt noterade'. Nya börsnoterade' företag iportföljen är Euroc, Fläkt, Kilaberg, Skånska Cemenlgjuteriet samt STC och.STCVenture. Fonden har avyttrat sina aktieinnehav i AEG. Pharos och Ralos. Nettoköp av aktier har gjorts i bl.a. ABV, ASEA, Cdpco, , , , , ,, , , , SKF och Sonesson. Försäljningar harskett i bl. a. , , , . Övrigaförändringar i aktieportföljen är marginella. ' Formellt börsnoterade eller på annat sätt noterade." 1982/83:155 13 Innehavet av konvertibla skuldebrevi har minskat netto efter konverteringar och innehavet i harsålts. Neltoköp har gjorts av AGAs och konvertibla skuldebrev i USDoch av SCAs konvertibla skuldebrev i USD i samband med emissionen på deninternationella kapitalmarknaden. De icke konvertibla förlagsbevis iVolvo som i föregående årsberättelse redovisades som en tillfällig placeringutanför värdepappersportföljen har avyttrats!. Som framgått av det föregående harfondens engagemang i icke börsnoterade företag utökats väsentligt . Fonden har i en riktad nyemissionförvärvat av aktiekapitalet i och lämnat förelagetett förlagslån förenat med Optionsrätter att förvärva' ytterligare aktier.Fondens totala engagemang i bolaget uppgår till . Inter Innovationtillverkar i och mark nadsför internationellt sedelhanteringssyslemmed inriktning främst på bankområdet. Koncernen har ca 400 anställda och enomsättning 1981/82 på ca . I en till ett antal institutionerriktad nyemission har fonden för . förvärvat av aktiekapitalet iGambro AB. Detta företag tillverkar medicinsk apparatur, främst engångsnjurar.Företaget är starkt internationellt inriktat och hade med ca 2000 anställda1982 en omsättning på . avses komma att börsintroducerasunder 1983. Venluraintressenter i Stockholm ABär kommanditdelägare i Ventura Kommanditbolag, ett bolag för investeringar imindre företag med hög tillväxtpotential (Ventura är alltså elt venturecapitalbolag eller lillväxtinveslbolag). Fonden har tecknat aktier för 1 mkr.i Venluraintressenter och förvärvat konvertibla skuldebrev i bolagel för . Näringslivet, banker och fackligaorganisationer i har bildal , elt regionalt tillväxtinveslbolag på kom mersiell bas. Aktier har också placerats hos allmänheten. Fonden har tecknat av aktiekapitalet i bolagel. På initiativ av bildades Koopei-ar lionsinvesl AB, elt företag meduppgift att tillskjuta riskkapital till kooperationen och denna närståendeförelag. Fonden har för . förvärvat av aktiekapitalet och 9,avrösträtten i bolagel. Slutligen har fonden köpt intefullt av aktierna i , ett av . Fondens deltagande 1982 inyemissioner i börsnoterade och icke börsnoterade företag och inyintroduktioner uppgick till ett sammanlagt belopp av . (65). Detinnebär atl en förhållandevis stor del av fondens nettoplaceringar under åretgått till nyemissioner. Marknadsvärdet på fondens portföljav börsnoterade aktier vid utgången av 1982 utgjorde 2,(2,) av det samladebörsvärdet av samtliga 1982/83:155 14 börsnoteradeföretag (exkl. banker och försäkringsbolag, vilkas aktier fonden inte får förvärva). Fördelningen på branscher av fondens portföljframgår av tabellen nedan. Ökningarna 1982 av andelarna verkstadsakiier och"övriga" aktier beror helt på kursutvecklingen, i det senare falletframför allt för läkemedelsföretagen. Kursutvecklingen har orsakat också denfortsatta minskningen av andelen för metall- och slålmanufakturbranschen.Andelsminskningen för investmentbolagen beror däremot på försäljningar. Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig pånågra punkter från aktiemarknadens fördelning på branscher. A ena sidan harfonden väsentligt lägre andelar fastighets- och byggbolagsaklier ochinvestmentbolagsaktier. Å andra sidan är andelarna för verkstadsaktier och förgruppen "övriga" aktier betydligt högre. I den senare gruppenredovisas fondens stora engagemang inom läkemedelsindustrin (och ).Enbart dessa förelag svarar för av portfölj värdet. Portföljens fördelning på branscher' Procent, mätt eftermarknadsvärden totalt börskapital' 01980-82 - Affärsvärldens branschindelning ' Exkl. banker Fondens fem största engagemang (aktier ochkonverteringslån samman tagna), mätt efter marknadsvärden, avsåg följande företag: . är fondens största enskildaplacering. De fem största innehaven svarade vid slutet av IS'82 för ()av det totala marknadsvärdet på fondens portfölj. Andelen har under en följdav år varit sjunkande. Ökningen 1982 beror i allt väsentligt på en betydligtstarkare kursuppgång för dessa förelag än för portföljen i övrigt. Inteheller den starka ökningen av det genomsnittliga engagemanget per företag är liågot uttryck för en strävan att koncentreraportföljen. I nedanstående tabell har det aktuella medelbeloppet per företag,ca . (marknadsvärde), räknats om för bakåt med hjälp avindex för kursutvecklingen för fondens portfölj. Som framgår av tabellen har deomräknade värdena myckel nära följt de faktiska medelengagemangsbe-loppen. 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Verkligt medelbelopp per företag, mkr 25 29 29 33 48 69 Omräknat belopp, mkr 23 27 25 30 44 - Fondens likvida medel uppgick vidutgången av 1982 till ., vilket innebär en ökning med 50 mkr.De motsvarade 8,' () av fondkapitalet medvärdepappersportföljen upptagen till marknadsvärden. Likviditeten har påverkatsav alt del till fonden överförda grundkapitalet också 1982 höjts med . Förändringen av de likvida medlen uppstod på följandesätt: Räntor på likvida medel Nettoplaceringar i värdepapper"* (resp. 1980) '' Försålda värdepapper har här upptagits tillförsäljningsvärden, och nettoplaceringarna har alltså påverkats avrealisationsvinster och -förluster. De likvida medlen är placerade ibankcertifikat och depositionsbevis och på specialkonto i bank. Dengenomsnittliga förräntningen var 13,(14,). Den lägreavkastningen 1982 är ett uttryck för att ränteläget för korta placeringar understörre delen av året var lägre än 1981. Fondkapital och bokföringsmässigt resultat Fondens grundkapital - dvs. detkapital som överförts från 1-3 AP-fonderna till AP-fondens fjärde fondstyrelsesförvaltning - utgjorde vid 1982/83:155 16 slutet av föregående år . Uppsamladeöverskottsmedel var ., och det totala fondkapitalet vid ingången av 1982var alltså . Genom riksdagsbeslut har dethögsta belopp som får överföras till fjärde fondstyrelsens förvaltning från deövriga delfonderna fastställts till . Inom ramen för detta beslut harfonden tillförts . Vid beräkningen av fondkapitalei;och i fondens redovisning i övrigt skall enligt reglementet för AllmännaPensionsfondens förvaltning tillgångarna tas upp till anskaffningsvärden. Detinnebär att det i resultaträkningen redovisade resultatet av verksamheten intehar påverkats av orealiserade kursvinster och kursförluster. Aktieutdelningarna ökade 1982 med idet närmaste . Utdelningshöjningen i deförelag från vilka fonden lyfte utdelning var i genomsnitt (ovägtmedeltal). Fondens utdelningsintäkter har påverkats negativt med ca 3,5 mkr.genom att aktier sålts före avstämningsdagen för utdelning och sedermeraåterköpts. Ränteintäkterna uppgick till totalt44 mkr. (40 mkr.). Av ökningen i förhållande till 1981 hänför sig hälften tillden ökade portföljen av konvertibla skuldebrev och den andra hälften till engenomsnittligt sett högre likviditet. Förvaltningskostnaderna ökade med16% till . och motsvarade därmed 0,av det genomsnittliga fondkapitaletunder året (0,om tillgångarna värderas till marknadsvärden). Arets verksamhet gav ett rörelseöverskott(aktieutdelningar och ränteintäkter minskade med förvaltningskostnader) pä 123mkr. (1Q3 mkr. Försäljningar av värdepapper 1982medförde netto realisationsvinster på . betalar fjärde AP-fondentill 1-3 delfonderna av sitt rörelseöverskotl som bidrag tillpensionsutbetalningama. utgör detta bidrag . Nettoresultatet för året, somtillföres fondkapitalet, blev . (91 mkr.). Tillsammans med det förutnämnda tillskottet på . till grundkapitalet ökade fondkapitalet alltsåmed .