prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag anser att staten päriksplanet bör följa läkarnas vidareutbildning, inte minst avsjukvårdspolitiska skäl. Jag anser också att sambandet mellan läkarnasgrundutbildning och deras vidareutbildning fortlöpande måste beaktas. Jag föreslår att enmindre genomgripande decentralisering sker till samverkansnämnderna än vadorganisationskommittén har föreslagit. En sådan decentralisering kan infe leda till en försämring av utbildningenskvalitet. Jag har följandeprincipiella inställning till hur vidareutbildningsfrågorna bör lösas.Vidareutbildningskurserna bör liksom hittillsi sin helhet läggas upp av . Kursutbudet när det gäller densystematiska undervisningen bör upprättas med hjäl)-) av rådgivandeämnesexpertgrupper hos . Grupperna bör kunna föreslåkursansvariga lärare m.m. och kursorter i enlighet med de allmänna anvisningarför arbetet, som bör utfärda. Genomförandet av kurserna bör iden utsträckning som är lämplig och ekonomiskt försvarbar läggas ut på de nyasamverkansnämnderna, som förutsätts komma , och deras kanslier.Ingen decentralisering bör dock fä ske som innebiir krav på att ämnesexperterockså mäste anlitas på det lokala planet. Jag förutsätter att ett närasamarbete sker mellan samverkansnämnderna och respektive högskolor. Jag anserdet vara särskilt viktigt att den kompetens som dessa besitter tas till varanär kurserna genomförs. 1 avvaktan på att de nya samverkansnämnderna kan taöver verkställigheten - i samarbete ined respektive högskola - får nuvarandesekretariat fungera i stort sett som hittills.Socialstyrelsen bör genomföra decentraliseringen stegvis. börockså tills vidare ha ansvaret för att de enskilda läkarna undei fortsattvidareutbildning planeras in i den systematiska undervisningen. För läkarnasefterutbildning bör staten inte påta sig nägot principiellt ansvar. En annansak är att bör få disponera vissa medel, som gör det möjligtatt övergångsvis anordna viss efterutbildning. En satsning har ju skett för att fä fram välutbildadeallmänläkare till den öppna vården. Under specialistutbildningen skall läkaren deltai systematisk undervisning 1982/83:100 Bilaga 7 145 med kunskapsprov enligt de föreskrifter somsocialstyrelsen meddelar. Jag vill i detta sammanhang framhålla vikten av attsocialstyrelsen fastställer krav som överensstämmer med det ekonomiska utrymme,som statsmakterna anser sig kunna tillåtamed hänsyn till samhällets totalaekonomi. Mot bakgrund av den efterfrågan på vidareutbildning, som kan väntasunder nästa budgetår, är jag emellertid beredd att räkna upp anslagsposten tilldetta ändamål i viss utsträckning. Avsikten rried detta är att fler kurser änunder /83 skall kunna anordnas. Alla möjligheter tillbesparingar bör iakttas. Härigenom och genom olika rationaliseringar börkostnaden per kursdeltagare kunna hållas tillbaka. Jag räknar med att kostnadenper deltagare i varje fall inte skall behöva överstiga den som gäller förnärvarande. Alla frågor avprincipiell betydelse för läkarnas vidareutbildning skall beredas inom denrådgivande vidareutbildning hos innansocialstyrelsen fattar beslut. Jag anser ocksä att skallinhämta synpunkter från universitets- och högskoleämbetet innan ämnesexperterutses. Med hänvisning tillsammanställningen föreslår jag att anslaget tas upp med . Anslagetbör vara ett reservationsanslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vidareutbildningav läkare för /84 anvisa ett reservationsanslag av 27 642 000kr. Vidareutbildning av tandläkare m.m. Enligt beslutom ny tandläkarutbildning (prop. 1978/79:41, UbU 23, rskr 205) har den allmännautbildningslinjen för tandläkare moderniserats och förkortats frän tio tillnio terminer fr.o.m. . Vidare skall en ettårigallmäntjänstgöring för tandläkare införas den 1 januari 1984.Allmäntjänstgöringen förläggs till folktandvården och kommer att utgöra ettkrav för att få legitimation som tandläkare. För att de nyexamineradetandläkarna skall fä erforderlig handledning under allmäntjänstgöringen harvidare beslutats om en statlig handledarutbildning för klinikchefer eller andralämpliga handledare inom folktandvården. Utbildningen bör enligt propositionenomfatta och innehålla bl.a. sådana ämnen som socialodontologi,parodontologi, protetik och röntgendiagnostik. Enligt propositionen behöver ca300 klinikchefer m.fl. gå igenom utbildningen för alt behovet av handledningskall vara tillgodosett när allmäntjänstgöringen införs. 10 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 7 146 1 Tjänstledighet för kursledningen Det faktiskautbildningsbehovet av handledare beräknas numera till 6 300 kursveckor.Socialstyrelsen beräknar atl utbildningen behöver fortsätta även under budgetåret1984/85. Protetik -1- bettfysiologi + materiallära planerarvidare att anordna två veckokurser för tandvårdschefer och biträdandetandvårdschefer inom folktandvården för en orientering om handledarutbildningen. Antalet kursveckor somgenomförts t.o.m. /82 uppgår fill 1 770. För /83har planerats. Därefter återstår av de iiprop. 1978/79:41 angivna4 . Med utgångspunkt i huvudförslagetsamt med beaktande av viss pris- och löneutveckling under åren 1983 och 1984beräknar jag anslaget för nästa budgetår fiU , vilket innebär enminskning med . Denna utbildningsverksamhet kommer atl avslutas inomramen för de resurser som ställs fill förfogande. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Vidareutbildningav landläkare m.m. för /84 anvisa elt förslagsanslag av . Prop,1982/83:100 Bilaga 7 147 Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m.m. . . 1 897 883 Från detta anslagbekostas anordnandet av viss kompletterande utbildning och kunskapsprovför tandläkare och läkare med utländsk utbildning samt av konferenser m.m. I Kurser och provför hälso-och sjukvårdspersonal medutländsk examen 1 Kurserför tandläkare 140 000' 2 Visskunskapsprövning för läkare 147 000 3 Kurseroch prov i svenska språket 1 125 000 4 Kurseri svenska medicinalförfattningar 512 000 och barnmorskor 461 000 6 Prov i klinisk fysioterapi ocharbets terapi för sjukgymnaster 20 000 Summa 2 405 000 ' Medlen har av begärts underförslagsanslaget E 9. Vidareutbildning av landläkare m.m. II Övriga kurser m.m. 1 Vidareutbildning avlegitimerade sjukgymnaster inom rehabilitering och barnhabilitering 125 000 2 Uppföljning av visstrehabiliteringsprojekt 20 000 3 Seminarieravseende psykiatrisk reha- . bilitering och rehabilitering av läng- 4 Konferenser avseendelängfidssjukvård, vård av åldersdementa och primärvårds utbildning m.m. 110 000 1982/83:100 Bilaga 7 148 5' Regionala konferenser om mödra- och barn hälsovården i primärvärden 145000 6 Ytterligare medelsbehov 104000 Sammanlagt 2 969 000 bör anvisas för kurser för utländsk hälso- ochsjukvårdspersonal samt . för övriga kurser (-1- ). Pris-och löneomräkning m.m. uppgår till . / Kurser och prov för hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk examen Vissa tandläkare medutländsk examen bör genomgå praktiskt prekli-niskt prov i cariologi ochprotefik. I vissa fall behövs filläggsutbildning i något ämne. Vidare är kurs imedicinalförfattningar obligatorisk för dem som önskar svensktandläkarlegifimation. Medicinskaförkunskapsprov anordnas för läkare med ulomnordisk utbildning som vill arbetai . Proven ger underlag för bedömning av läkarens kompetens. Tväprovtillfällen bör anordnas under /84. Kurser i svenska språketför utländsk hälso- och sjukvårdspersonal anordnas i samarbete med föreningenKursverksamhet i enligt avtal. För särskilda prov i svenska språketberäknas . Kurs i svenskamedicinalförfattningar är obligatorisk för utländska läkare som vill ha svenskläkarlegitimation. Vidare planeras sådana kurser för sjuksköterskor medutbildning i , , och och för sjukgymnaster ocharbetsterapeuter med utländsk utbildning. Sjuksköterskor som saknaranställning kan få stipendier. Kompletteringskurserbehövs för sjuksköterskor med utländsk utbildning. Vidare avses en kursanordnas för barnmorskor med ulomnordisk utbildning. Barnmorskor utananställning kan fä stipendier. Barnmorskor frän de nordiska länderna bör fätillfälle att individuellt komplettera sin utbildning när det gäller bl.a.siensk medicinsk lagstiftning och socialmedicin. Vissa sjukgymnaster ocharbetsterapeuter med utländsk utbildning mäste genomgå särskilt prov i kliniskfysioterapi resp. arbetsterapi för att fä arbeta i landet. Sådana prov böranordnas för åtta sjukgymnaster och arbetsterapeuter. 1982/83:100 Bilaga 7 149 // Övriga kurser m.m. Tre kurser förlegitimerade sjukgymnaster bör anordnas, varav tvä om behandling av patientermed funktionsrubbningar i rörelse-och stödjeorga-nen eller med neurologiskafunktionsrubbningar. Den tredje avser utbildning i habiUtering avrörelsehindrade barn. Genom konferenserkan bl.a. föra ut nya idéer till olika personalgrupper när detgäller behandlingsarbete och samverkan. Kunskaper sprids härigenom effektivt.Vidare fär en direkt återkoppling av konkreta problem påfältet. Del är av stort värde för styrelsens tillsyn att fä en kontinuerliginblick i hur vård och behandling bedrivs på olika håll i landet.Socialstyrelsen avser särskilt att anordna sex regionala konferenser för attinformera om intentionerna ifråga om mödra- och barnhälsovården inför1980-1990-talen. Vidare kommer bl.a. en konferens för kuratorer/ socialarbetareatt anordnas. Organisationskommitténför har föreslagit att merparten av kursverksamheten förutländsk hälso- och sjukvårdspersonal bör föras över tillutbildningshuvudmännen och atl motsvarande delar av detta anslag bör överförastill huvudfitel. Det har i prop. 1979/ 80:6 omsocialstyrelsens uppgifter och organisation, m.m. (SoU 45, rskr 386)framhållits (s. 66) att i princip inte bör bedriva externutbildningsverksamhet och att en fortsatt decentralisering och avveckling avstyrelsens externa kursverksamhet bör genomföras. Jag delar denna uppfattning. böremellertid behälla uppgifterna att anordna dels kunskapsprov för läkare medutländsk utbildning, dels kompletteringsutbildning för tandläkare med utländskutbildning. Jag beräknar kostnaden för dessa uppgifter till . Genomkonferenser kan föra ut nya kunskaper och metoder somden kan tillgodogöra sig erfarenheter från fältet vilket underlättar dessfillsynsfunktioner. Att får medel under förevarande anslag tillsådana konferenser anser jag vara angeläget med hänsyn till socialstyrelsensnya roll. Jag beräknar att . kommer att erfordras för detta ändamål. I avvaktan pä att fråganom hur kursverksamheten skall kunna överföras till annan huvudman änsocialstyrelsen kan beredas beräknar jag medel under anslaget enligthuvudalternativet. Anslaget bör sålunda tas upp med . Jag hardärvid beräknat . för kurser och prov för hälso- ochsjukvårdspersonal rned utländsk examen samt . för övriga kurser m.m.Inom anslaget bör kunna göras de omdispositioner som utbildningsbehovet hos deolika grupperna av sjukvårdspersonal kan påkalla. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Efterutbildning av visssjukvårdspersonal m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m.m. 32 846 271 56 802 000 56 802 000 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Frän anslaget bekostasutgifter för investeringar i beredskapslager m.m. för den civila hälso- ochsjukvården i krig. Beräknad ändring 1983/84 Beredskapslagring av läkemedel, sera. + 5 238 000 Planeringen för hälso-och sjukvården, sarnt hälsoskyddet i krig utgär från deninriktning som anges i 1982 ärs försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 5) ochhar redovisats i programplan för perioden /84 -1987/88. Under anslagspostenberäknas medel för anskaffning av sjukvärdsulrustning och för ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för genomförda' ändringsarbeten i byggnader avsedda föroperationsannex. Anskaffning av utrustningtill operationsannexen beräknas fullföljas i stort efter fastlagd plan.Huvuddelen av anskaffningen sker i'samverkan med försvarets sjukvårdsstyrelse.Således kommer anskaffningen av utrustning fill operations-, anestesi- ochintensivvärdsenheterna att fortsätta för att vara genomförd under budgetåret1986/87. beräknarmedelsbehovet för ariskaffning av kompletterande utrustning tilloperationsannex tillT4,2 milj. kr. för /84.' Utgifterna förändringsarbeten beräknas till 1,8 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 151 För att säkerställaanskaffningsmöjligheterna och uppnå fördelaktiga inköpspriser hemställerstyrelsen om beställningsbemyndigande för den medelsram som anges i 1982 årsförsvarsbeslut. avserinvesteringar i läkemedel och läkemedelsrävaror. Vidare beräknas medel för beredskapslagring av sera och vacciner samt för reservanläggningar för vätskeproduktion. I syfte att skapa balansmellan läkemedel och förbrukningsmateriel med särskild prioritering avkrigsfallets behov föreslär styrelsen att 9,2 milj. kr. anvisas för vissasärskilt angelägna läkemedel. Den reservation som uppkommit under anslagetberor i huvudsak pä att det i flera fallinte har varit möjligt att fränutländska läkemedelsfabrikanter kunna inköpa önskade läkemedel m.m. För seraoch vacciner samt för reservanläggningar för.vätskeproduk-fion föreligger intenågot medelsbehov för /84. Enligt 1982 årsförsvarsbeslut skall uppbyggnaden av försörjningen med sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär ges hög prioritet. På basis av tidigare underlag (belastning, urval och mängder) liksom de preliminära resultaten av pågående studier om vårdnivåer, möjliga neddragningar av förbrukning etc, har en totalkostnad pä ca 170 milj. kr. räknats fram för krigsfallsbehovet prisnivå. Kompletterande studier erfordras emellertid vad gäller vissa diagnostikfunktioner liksom kirurgisk och aneste- siologisk verksamhel. Ytterligare underlag krävs vidare beträffande de speciella behoven efter insats av A- och C-stridsmedel. Styrelsen hemställer i enlighet med inriktningen i 1982 ärs försvarsbeslut att 37 milj. kr. anvisas /84. Mina beräkningar avanslagsbehovet för nästa budgetår utgår från den femåriga ekonomiska ram förprogrammet Hälso- och sjukvården samt i krig som har lagts fastgenom försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 5, FöU 18, rskr 374). Medhänsyn till den reservation som föreligger under anslaget förordar jag attanslagsbeloppet blir oförändrat under nästa budgetår. Med avseende på de långaleveranstiderna för viss sjukvårdsmateriel bör regeringen inhämta riksdagensbemyndigande att medge beställningar av sjukvårdsutmstriing m.m. utöveranvisade medel. Kostnadsramen bör fastställas till 20 riiilj. F.n. pågårförhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och Landstingsförburidet omsjukvärds-huvudmännens medverkan i hälso- och sjukvårdensförsörjningsberedskap. Den fortsatta planeringen och upphandlingen mäste därförske i nära samråd med de förhandlande parterna. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att medge att sjukvärdsulrustning m.m. får beställas inom enkostnadsram av . 2. till Beredskapstagringför hälso- och sjukvården m.m. för /84 anvisa ett reservationsanslagav . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. 40 24(3 000 Från anslaget bekostasförvaring och underhåll av beredskapsutrustning samt drift av beredskapslager avläkemedel m. m. för den civila hälso-och sjukvärdens krigsorganisation. 19;?2/83 Beräknad ändring 1983/84. + 3 178 000 + 5 199 000 Ersättning till sjukvårdshuvudmännen för vissa Sjukvärdens skydd i krig + 1 529 000 + 1 200 000 En utökadanskaffningsverksamhet medför också ökade kostnader för förvaring och underhäll av utrustning av varaktig sjukvårdsmateriel. Driftkostnaderna kommersåledes att öka utöver den årliga prisomräkningen. Godsvolymerna ökar vilketmedför ökade hanteringskostnader, kostnader för transport vid omstruktureringav förrådshällning, ökade kostnader vid maskinell databeräkning avmaterielredovisning m.m. (10. milj. Driftkostnader förberedskapslagring av läkemedel har beräknats efter samråd med överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Ränta pä investerat kapital utgör av driftkostnaderna (21,5 milj. 1982/83:100 Bilaga 7 153 Under delposten beräknasmedel också för driftkostnader för beredskapslager för sera och vacciner (). Kostnaderna för tillsyn ochfunktionskontroll för reservanläggningar för vätskeproduktion beräknas till . Styrelsen har beräknatdriftkostnaderna för beredskapslagring av förbrukningsmateriel enligt den ersättningsnorm som tillämpas för den försöksverksamhet som har pågått hos vissa sjukvårdshuvudmän, nämligen på materielens inköpspris. För dessa kostnader beräknas 5,6 milj. kr. Härtill kommerdriftkostnaden för det hos överstyrelsen för ekonomiskt, försvar redanexisterande lagret av förbrukningsmateriel. Denna kostnad har överstyrelsenuppskattat till 3,6 milj. kr. Även kostnaderna för drift av det s.k.försörjningsberedskapssystemet och den s.k. databasen tillkommer (0,4 milj.kr. Hos varjesjukvårdshuvudman finns beredskapsplanläggare med uppgift att hålla sammanberedskapsplaneringen. Planläggarnas arbetstid varierar mellan olikasjukvårdshuvudmän beroende på planläggningens omfatt-' ning. "'Generationsskiften" har skett avseende beredskapsplanläggarna,vilket i många fall har medfört högre lönekostnader. Inför försvarsbeslutet år1987 skall underlag för ett nytt planeringssystem för sjukvårdens skydd i krigutarbetas. Utrednings- och projektarbetet /83 - 1986/87 kommeratt genomföras i samverkan mellan styrelsen och civilförsvarsstyrelsen.Socialstyrelsen har ansvaret för den centrala projektledningsfunktionen samtför att genomföra det inventeringsarbete som skall ligga till grund förinriktningen och prioriteringen av olika former av skydd. Socialstyrelsenberäknar kostnaderna till 7,6 milj. kr. fördelade med 1,5 milj. kr. perbudgetår /84- 1987/88. Med hänsyn till vad jaghar anfört under föregående anslag och med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att till Driftkostnaderför beredskapslagring m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av40 . Utbildning av personal för hälso- ochsjukvård i krig m.m. Från anslaget bekostasutbildning av personal som avses tjänstgöra inom den allmänt civila hälso- och sjukvärdenskrigsorganisation. 1982/83:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1983/84 Utbildning av personal' för den civila hälso- och Försvarsmedicinsk tjänstgöring och vapenfri ut- Bidrag till Svenska röda korset för utbildning av civilsamariter och perso- Bidrag till kvinnliga bilkårers riks-' av Utbildnings- ochinformationsinsaterna syftar i enlighet med programplan förperioden /84 - 1987/88 till att vara en påbyggnad till den grundutbildningoch arbetserfarenhet som medicinsk, administrativ och teknisk persorial harskaffat sig för sitt arbete i fred. Styrelsen beräknar medel för sammanlagt 80kurser med ca 1 600 kursdeltagare. Som utbildningsmyndighetför vapenfria tjänstepliktiga inom hälso- och sjukvårdsområdet räknarsocialstyrelsen med att inkalla 400 vapenfria tjänstepliktiga i grundutbildningoch 40 vapenfria i repetitionsutbildning. Styrelsen harplanläggnings- och organisationsansvar för försvarsmedicinsk tjänstgöring förvärnpliktiga läkare som överförs frän försvarsmakten till den civila hälso- ochsjukvärdens krigsorganisation. Under /84 kommer ca 40 läkare attinkallas under en månad vardera för försvarsmedicinsk tjänstgöring. Tjänstgöringenkommer till stor del att ske genom medverkan i studie- och planläggningsarbetetav den civila hälso-och sjukvårdens krigsorganisation. För socialstyrelsenräkning utbildar Svenska röda korset civilsamariter för placering inom den civila krigssjukvården i första hand hemsjukvården och personal för krigsblodcentraler. Rekryteringsmålet är för riket satt till 12 000 civilsamariter. Behovet av personal inom krigsblodtjänsten beräknas tillca 1 000 personer. Hittillsvarande medelstilldelning har inte medgivit vare sig repetitionsutbildning för expeditioner för blodgivning eller grundutbild ning av personal vid mobila tapptiingsstationer. Denna verksamhet mäste säkerställas genom ökade resuser. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 155 utbildar bilförare för sjuktransport. Det årligagrundutbildningsbehovet uppgår till ca 400 personer. Till detta kommer att ca300 personer behöver repetitionsutbildas. Utredningen om sjukvårdeni krig har överlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1982: 42)Utbildning för hälso- och sjukvård vid katastrofer öch krig. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att. att till Utbildning avpersonaiför hälso- och sjukvård i krig m.m. för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 156 Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik En helt ny lagstiftninginom socialvårdsområdet trädde i kraft . De nya lagarna ärsocialtjänstlagen (SoL), lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)och lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Överförandet avhuvudmannaskapet för ungdomsvärds-skolor och nykterhetsvårdsanslalter m.m. tillnya huvudmän sker . Till insatserna inomsocialtjänsten hör omsorgen om barn och ungdom, äldre och människor medhandikapp. Dit hör också stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd åtfamiljer och enskilda som behöver det. Den enskilde har rätt till bistånd försin försörjning och sin livsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodosespå annat sätt. Till omsorgerna om barn och ungdom hör förskole-ochfriticishemsverksamheten. har ett särskilt ansvar att verka föratt barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden. Barn ochungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt skall fä det skydd och det stöd somde behöver. Om hänsynen till den unges bästa motiverar det skall socialnämndensörja för att den unge får vård och fostran utanför det egna hemmet. I socialtjänstlagen gessärskilda regler till skydd för underåriga. De ersätter framför allt reglerna omfosterbarnsvård i barnavårdslagen. Fosterbarnsbegreppet har avskaffats. I lagen stadgas enuttrycklig skyldighet för socialnämnderna att arbeta för att förebygga ochmotverka missbmk av alkohol och andra beroendeframkallande medel.Socialtjänstens insatser för att bekämpa missbruk förutsätts bli en viktig delav verksamheten. Insatser för att motverka missbruk bland barn och ungdom börfå särskild uppmärksamhet. Vård med stöd av LVUskall beredas den som är under 18 är, om brister i omsorgen om den unge ellerhans eget beteende medför risker för hans hälsa eller utveckling. För den sombehöver vård på grund av sitt beteende kan värd med stöd av lagen beslutas tilldess den unge fyller . Värd med stöd av LVU beslutas av länsrätten efteransökan av socialnämnden. LVM kompletterarsocialtjänstlagen på samma sätt som den särskilda lagstiftningen om vård utansamtycke av unga. Både missbrukare av alkohol och av narkotika kan beredas vårdoberoende av samtycke om vissa förutsättningar är uppfyllda. Missbrukaren skallvara i trängande behov av vård till följd av ett fortgående missbruk. Vård medmissbrukarens samtycke eller utan hans samtycke enligt annan vårdlagstiftningskall ha bedömts vara otillräcklig. Vidare fordras det att nussbrukarenantingen utsätter sin fysiska eller psykiska hälsa för allvarlig fara ellerbefaras komma att allvarligt skada sig själv eller nägon närstående. Värdenligt LVM skall enligt huvudregeln ges på ett landstingskommunalt ellerkommunalt hem för vård eller boende enligt 11 § LVM. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 157 Den tillkalladesocialberedningen (S 1 980:07) har erhållit nya direktiv sompreciserar och avgränsar utredningsuppdraget. Liksom enligt de ursprungligadirektiven skall beredningen genomföra en översyn av bestämmelserna om vårdoberoende av samtycke inom socialtjänst- och sjukvårdslagstiftningen samtfölja och utvärdera socialtjänstreformen. De delar avsocialtjänstlagstiftningen som är avsedda att utgöra ett grundläggande skyddför barn och ungdomar i risksituationer, främst LVU, blir därmed föremål förytterligare överväganden. Beredningen skall även följa upp tillämpningen av LVMoch särskilt överväga möjligheten att anordna en funktion som allmänt ombud isociala mäl vid länsstyrelserna. Översynen skall ocksä omfatta Lagen omberedande av sluten psykiatrisk värd i vissa fall (LSPV).