prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Sammanfattningsvis kan konstaleras alt den svenskaekonomins utveckling under den senare hälften av 1970-lalel inneburit all vi avlägsnatoss alltmer frän de viktigaste ekonomisk-politiska målen: En balanserad tillväxtav våra samlade resurser, full sysselsättning, låg inflation, balans iutrikesbelalningarna, saml en jämn fördelning av levnadsstandarden. Vår industriella bas, vars utveckling är avgörande sävälför vårt materiella välstånd som för våra möjligheter alt klara den fullasysselsättningen, har blivit allt mindre. Samlidigt har kraven pä densamma, iform av behovet av exportintäkter för all betala för importen, vuxit i och medall byiesbalansunderskolien ökat. Delta har medfört att vår utlandsskuld ökatsnabbt, som våra möjligheter atl betala räntor och amorteringar pådenna skuld blir allt mindre. Ekonomins produktiva sparande och industrins investeringarhar fallit drastiskt. Det betyder att vi avsätter en allt mindre del av vårasamlade resurser till atl bygga för morgondagen. Statsfinanserna har urholkatsoch därmed har avkastningen på finansiella placeringar stigit i förhällandetill avkastningen pä industriinvesteringar. Denna utveckling är uppenbart ohållbar och måste brytas.Ju förr detta sker, desto mindre blir de omslällningskoslnader i form avminskade realinkomsler som måste följa av en sådan kursomläggning. En fortsattutveckling i den riktning som gällt under de senasie åren skulle allvarligtundergräva välstånd och sysselsättning. 3 De ekonomisk-politiska alternativen Den nödvändiga kursomläggningen måste ta sikte pä allvärna sysselsättningen pä säväl kort som läng sikt genom all öka produktionenoch inves- Prop.1982/83:50 16 teringarna, i synnerhet inom den konkurrensulsatlasektorn, och nedbringa underskottet mot utlandet, dvs. öka det produktivasparandets andel av våra inkomster. Såväl när det gäller all höja sysselsättningen som attstimulera investeringarna är industriproduktionens utveckling helt avgörande.Om industriproduktionen ökar blir del möjligl dels atl stoppa den snabbaulslagningen av arbetskraft frän industrin, dels atl bygga ul såväl den privatasom den offentliga tjänsteproduktionen och därmed öka sysselsättningen även idessa sektorer. För investeringarnas del visar all erfarenhet allföretagens benägenhet atl investera i helt avgörande grad bestäms avefterfrågans och kapacitets-utnyttjandets utveckling. Som tidigare angivits ärdock efterfrågan på de internationella marknaderna svag, ochkapacitelsulnylljandet lågt. Någon avgörande draghjälp från den internationellakonjunkturen kan inte förväntas. Mol denna bakgrund måste del omedelbara målet för den ekonomiskapolitiken vara atl så kraftigt förstärka den svenska konkurrenskraften alt vipä egen hand förmår hejda den industriella nedgången, öka produktionen ochstärka den konkurrensulsatla delen av del svenska näringslivet. Den eftersträvade ökningen av produktion ochsysselsättning kan i princip ske efter tre vägar - genom expansion av inhemskefterirågan, genom en gradvis kostnadsanpassning saml slutligen genom en snabbkonkur-renskraflsförslärkning. Del finns anledning an jämföra dessa alternativ. 3.2 Expansion av inhemsk efterfrågan Etl länkbart säll all öka produktionen vore all lägga omfinanspolitiken i kraftigt expansiv riktning för alt öka den inhemskaefterfrågan, och då framför allt av dennas dominerande komponent, dvs. En sådan politik skulle ha varit möjlig om den svenskaekonomin i utgångsläget varit i jämvikt och den svaga internationellaeflerfrägeutveck-lingen bedömts som kortvarig. Som tidigare nämnts är densvenska ekonomin emellertid i fundamental obalans och den internationellaekonomin synes vara inne i en långvarig stagnationsperiod. En expansionspolitik byggd enbart eller främst pä inhemskefterfrågan skulle i detta läge fördjupa obalanserna i ekonomin i fleraavseenden. Budgetunderskottet skulle växa kraftigt med en ylleriigarelikvidisering av ekonomin som följd. Den åtföljande högre inflationen skulleförsämra vär konkurrenskraft, vilket skulle leda till lägre industriproduktion.Della, och de högre räntenivåer som skulle bli nödvändiga för all placera deökande budgetunderskotten, skulle motverka.den önskade återhämtningen av investeringarna. 1982/83:50 17 Den försämrade konkurrenskraften skulle leda lill allbylesbalansun-derskottel och utlandsskulden ökade yllerligare. Den eventuellaförstärkning av sysselsättningsläget som politiken i en inledningsfas skullemöjliggöra, skulle snart förbylas i en av bylesbalansskäl påtvingad hård åtstramning.Arbetslösheten skulle därtor långsiktigt stiga, och detta särskilt för de svagagrupper inle minsl ungdomar och kvinnor - som redan nu har svårt all hållaställningarna på arbetsmarknaden. är en liten, av omvärlden starkt beroende, öppenekonomi. Alla erfarenheter av 1970-talels slabiliseringspolilik visar altSverige kan hälla en högre nivå på efterfrågan än omvärlden endast om densvenska konkurrenskraften är tillräckligt stark. Under den s. k.överbryggningspoliliken i millen av 1970-lalel blev kombinationen av höginhemsk efterfrågan och i' förhållande lill omvärlden stigande kostnader orsaktill alt vår bytesbalans försvagades allvarligt. Denna politik bedrevs underjämviktsriksdagens besvärliga parlamentariska läge och i förhoppningen om eninternationell konjunkturuppgång, som vi skulle kunna haka pä. De dåvarandeborgerliga oppositionspartierna riktade kritik mol regeringens politik för allvara alltför stram. i efterhand kan vi konstatera, all den snarare blevalltför expansiv. Med dagens mycket slörre obalans i våra utrikes affäreroch den starkt försvagade industrisektorn kan vi inte föra en politik av detslaget. Som det socialdemokratiska krisprogrammel "Framlid förSverige" anger måste planen för den ekonomiska återhämtningen ges en annaninriktning än påspädning av den inhemska konsumtionen: "Den ökade efterfråganmåste lill slörre delen komma ur tvä källor: Dels frän utlandet och genom allvär egen efterfrågan vrids över från import mol svenska produkter, dels genominvesteringar, som stärker produktionsförmåga och konkurrenskraft". Den stimulans till den inhemska efterfrågan som kan kommai fråga är därmed främst sådana investeringsstöd och invesleringsutgifier sombidrar lill all ersätta import med inhemsk produktion (säsomenergiinvesleringar, vilka ersäller importerad olja med inhemsk energi) och somgenom utbyggnad av infrastruktur (anläggningar, vägar, broar, m.m.)underlättar industrins expansion. I övrigt måste den ökade efterfrågan kommafrän omvärlden eller genom all inhemsk produktion konkurrerar ut import pähemmamarknaden. En politik, som lar sikte på alt stärka näringslivetskonkurrenskraft i syfte all öka neltoeflerfrågan frän utlandet, kan emellertidgenomföras på tvä olika sätt: Genom en gradvis nedpressning av inhemsk köpkrafti syfte alt successivt förstärka konkurrenskraften, eller genom alt inledningsvisåstadkomma en så stor konkurrenskraftsförbällring all grunden läggs för en snaruppgång av produktion och sysselsättning. 2 1982/83. 1982/83:50 18 3.3 Den ensidiga åtstramningspolitiken Den politik som fördes av de föregående regeringarna sadessyfta till jämvikt i bytesbalansen genom en successiv, gradvis förstärkning avkonkurrenskraften. Dess tyngdpunkt lades emellertid på en åtstramning av deninhemska efterfrågan. Genom denna åtstramning skulle den inhemska inflationenpressas ned. Den försvagning av arbetsmarknaden som blev en följd härav skulledämpa löneutvecklingen och därigenom kostnadsutvecklingen och inflationstakten.Gradvis skulle den svenska konkurrenskraften stärkas och därmedindustriproduktion och investeringar stimuleras. Denna politik misslyckades emellertid i en rad hänseenden.Till följd av den otillräckliga konkurrenskraften kompenserades intenedpressningen av den inhemska efterfrågan av höjd efterfrågan frän ullandel.Resultatet blev alt kapacitelsulnylljandet i ekonomin sänktes med åtföljandelägre produktivitet, högre kostnader per producerad enhet och därmed en sämreutveckling av konkurrenskraften än beräknat. Den vikande eflertVägan bidrogockså lill atl dämpa förelagens invesleringbenägenhel. Investeringsvolymen,som redan förut var klart otillräcklig, minskade därför ytterligare. Medsjunkande industriproduktion och investeringsnivå motverkades även denstrukturomvandling av den svenska industrin som älslram-ningspolitiken sadessyfta lill. På sysselsättningens område blev följderna av den under detvå förda politiken fullt kännbara i är. I takt med all denoffentliga sektorns efterfrågan pä arbetskraft bromsades upp ochinduslrisysselsältningen minskade, ökade antalet arbetslösa. När så ävenambitionsnivån för arbetsmarknadspolitiken sänktes, blev följden en snabbtstigande öppen arbetslöshet. Sammanfattningsvis ledde den förda ålstramningspolitikenlill etl betydande underutnyttjande av arbetskraften och av vår industriellakapacitet. Den nedgång i del produktiva sparandel - investeringarnas ochulrikes-neltols andel av nationalinkomsten - som åtföljde denna politik bidrog,som tidigare framhållits, lill atl ytterligare fördjupa obalanserna i ekonomin. Denna ensidiga åtslramningspolitik medför mycket storavälfärdsförluster i form av ökad arbetslöshet, utslagning av induslrikapacileloch successivt sjunkande levnadsstandard. Den har också oacceptablafördelningspoliliska konsekvenser. Del är dessutom myckel tveksamt om den -trots dessa höga kostnader - över huvud taget skulle kunna leda till återställdbalans i den svenska ekonomin. Detta alternativ för den ekonomiska politikenler sig därför inle heller acceptabelt. 1982/83:50 19 3.4 Det produktionsexpansiva alternativet Omfattningen av obalanserna i den svenska ekonomin ochkraften i den långsiktigt nedåtgående trenden för produktion, sysselsättningoch investeringar var sädana all del framstod som nödvändigt allvända utvecklingen. Inte minst gällde det atl återupprätta förtroendet för densvenska kronan, vilken - till följd av den ogynnsamma industriellautvecklingen -varit myckel svag. Den nedskrivning av kronan, somden förra regeringen vidtog , var ej tillräcklig för alt återställaförtroendet för kronan. Valulaulflödet har under de 12 senasie månaderna, mednågra fä undanlag, legal på ungefär tvä miljarder kronor . Kravet påetl trendbrott förstärktes av den massiva spekulation mot kronansvärde, som och visade den negativa syn päden ekonomiska utvecklingen i som var förhärskande pä deinternationella marknaderna. Bara under den uppgickvalulaulflödet till . Om den nytillträdande regeringenhade försökt stoppa den spekulativa attacken mol kronan med hjälp avräntehöjningar och skärpt åtstramning hade följden blivit en dramatiskutslagning av induslrikapacilel och en än kraftigare ökning av arbetslösheten. Del enda sättet att snabbt bryta den industriellanedgången och skapa förutsättningar för att inom överskådlig tid vända den i ennödvändig expansion var därför atl devalvera. För all en devalvering skulle blitrovärdig och en gäng för alla göra slut på de senasie årens återkommandevalutakriser mäste den ges en sädan storiek atl den kan bidra lill all lösa delångsiktiga konkurrens- och strukturproblemen, som orsakat både underskott ochvalutakriser. Efter konsultationer med berörda parter, bl.a. övriga nordiskaländer, skrevs således kronans värde ned . Den ökning av konkurrenskraften som devalveringen medför,gör att det under kommande är blir möjligt all få lill sländ etl avgörandebroll med de nedåtgående trenderna för produktion, sysselsättning ochinvesteringar. Härigenom blir del möjligl all genomföra den strategi somförespråkades i krisprogrammel "Framlid för ". Även vid denytterligt svaga tillväxt av världshandeln som kan befaras kan den totalaefterfrågan som riktas mot svensk produktion öka. Efter någon lid bör del blimöjligl all hejda sysselsällningsnedgängen inom industrin. Genom att ökaindustriproduktionen skapas resurser för alt stärka sysselsättningen inom denprivata och offentliga tjänstesektorn saml för all värna de vikliga socialairansfereringssyslemen. Den konkurrensulsatla sektorn förstärks och därmedskapas förutsättningar för en återhämtning av investeringarna och enstrukturomvandling av näringslivet i riktning mot långsiktigt lönsammaverksamheter. Det omfallande industristödet till förlustföreiagen kan börja Prop.1982/83:50 20 avvecklas.Möjligheter öppnas atl väsentligt minska bytesbalansunderskottet och därmedutlandsskulden. Ett viktigt led isträvandena att göra industrin mer konkurrenskraftig är all bereda den tillgångtill en slörre hemmamarknad. bör mer aktivt än verka för altde nordiska ländernas industri stärks genom att få utvecklas med hela Nordensom hemmamarknad. är av särskild vikt för de små och medelstora förelagen.På grund av den ekonomiska stagnationen har erbjudit en allt sämreavsättningsmarknad för de nordiska ländernas export, vilket försämratförutsättningarna för del ekonomiska samarbetet i . Det är från dellaperspektiv av särskild betydelse all återvinner sin ekonomiska styrka.Endasi härigenom kan göra en fullgod insats i det nordiska ekonomiskasamarbelel. Del är av slor vikl atl påskynda de ansträngningar som görs inomNordiska för atl vidareutveckla den nordiska hemmamarknaden. Den kraftfulla omläggningsom devalveringen medfört är emellertid förknippad med vissa risker. Del ärviktigt atl identifiera dem, så atl de också blir möjliga all undvika. Den vanligaste orsakentill all devalveringar misslyckas är all de inle åtföljs av en ekonomiskpolitik i övrigt som förmår befästa den uppnådda förstärkningen avkonkurrenskraften, dvs. atl den inle är en del av ell helheisprogram. Dendevalvering som genomförts är emellertid endasi första fasen i en övergripandekrisplan, och den åtföljs av en rad kompletterande åtgärder, vilka tillsammansi en andra fas skall säkerställa atl devalveringen ger de önskade effekterna. 4 Den ekonomisk-politiska strategin 4.1Huvudlinjerna i den ekonomiska politiken Genomdevalveringen har goda möjligheter skapats all öka tillväxten ochminska obalanserna i den svenska ekonomin. Om dessa möjligheter skall kunnautnyttjas är del av avgörande betydelse att devalveringen följs upp genom enkonsekvent ekonomisk politik som främjar tillväxten i den konkurrensulsatlasektorn genom att tillse atl förbättringen av konkurrenskraften blir beslående. Huvudlinjernai en sådan politik måste vara: - altsamla hela nationen och effektivt utnyttja våra resurser i kampen för den fulla sysselsättningen, - atlbekämpa inflationen och återställa jämvikten i bytesbalansen, - attlåta de nödvändiga bördorna bäras av alla grupper i samhället efter deras bärkraft. Prop.1982/83:50 21 En grundläggande förutsättning för alt devalveringen skallbli lyckosam och ge långsiktigt positiva effekter på den svenska ekonomin äratt förbättringen av förelagens konkurrenskraft blir beslående och inle snabbiäts upp av en våg av pris- och kostnadsökningar. Del är också nödvändigt attförelagen utnyttjar konkurrenskrafisförbätlringen lill all sänka sina priser iförhållande lill världsmarknadspriserna eller pä annat sätt förstärka sinmarknadsposition. Därigenom kan de öka sin export och återta en del av demarknadsandelar som förlorats under senare är, vilket omgående verkarstimulerande pä produktion och tillväxt i den konkurrensulsatla sektorn. Itakt med atl kapacitetsutnyttjande och vinsler stiger skapas sä småningom ocksåförutsättningar för en investeringsuppgång i näringslivet. Möjlighelernaall snabbt fä igång en positiv utveckling enligt dessa linjer ökar om företagenredan från början anser sig ha skäl all räkna med allkonkurrenskraftsförbättringen blir beslående. Deras benägenhet all utnyttjaden förstärkta konkurrenskraften och bygga ut produktionskapaciteten bör dåvara väsentiigl slörre än om det finns risk för atl förbättringen avkonkurrensläget endasi blir temporär. Men för alt konkurrenskrafisförbätlringen skall bli beslåendemåste människorna i vårt land acceptera den engångssänkning av levnadsstandardensom följer av devalveringen. Det krävs all ingen grupp försöker kompensera sigpå andras bekostnad för den inflalionseffekl som devalveringen övergångsvisinnebär. Om detta villkor inte skulle uppfyllas, omintetgörs den förbättradekonkurrenskraften, de ekonomiska obalanserna skulle förvärras, och delofrånkomliga resultatet blir en stegring av arbetslösheten. 4.3 En rättvis fördelningspolitik Del är således av avgörande betydelse all alla gruppersolidariskt ger sitt bidrag för all stärka den svenska ekonomin. Det svåraekonomiska läget kräver uppoffringar av människorna i vårt land. 1 del lägetskärps kraven på fördelningspolitiken. Människorna är, av förståeliga skäl,endast villiga lill sådana uppoffringar, om de upplever att bördorna fördelasefter bärkraft och atl politiken värnar de svaga och utsatta i samhället. Likaså är del viktigt alt uppoffringarna upplevs sommeningsfulla; att människorna märker all de följs av åtgärder som syftar lillall ge de önskade resultaten. Därför är en krispolitik baserad på kraven om enrättvis fördelning den enda möjliga. Därför ställer regeringen ocksä fördelningspolitikeni centmm för krisplanens genomförande. Det viktigaste inslaget i fördelningspolitiken är kampenför den fulla sysselsättningen. Regeringen har redan avsatt betydande resurseri kam- Prop.1982/83:50 22 pen mot arbetslösheten och alla dess förödandefördelningspolitiska orättvisor. arbete kommer alt fortsätta. Framförallt eftersträvar regeringen all häva den höga arbetslösheten bland ungdomen. Denutveckling som under de föregående regeringarna hotat all medföra ökandeklyftor i del svenska samhället måste brytas. Regeringen kommer all infria defyra vallöftena, som syftar lill alt värna del sociala trygghetssystem sombyggts upp under arbetarrörelsens ledning: Värdesäkringen av pensionerna kommeralt återställas; beslutet om införande av karensdagar och försämradersättningsnivå inom sjukförsäkringen rivs upp; försämringen avdagersättningen inom arbetslöshetsförsäkringen samt försämringen avstatsbidragen lill barnomsorgen kommer all upphävas. I enlighet medutfästelserna i del socialdemokratiska krisprogrammel kommer vidare denfortsatta utbyggnaden av den offentliga servicen att prioritera barnomsorgenoch äldrevärden. Specielltvinnlägger sig regeringen i detta sammanhang om atl stödja barnfamiljerna.Omfattande insatser kommer atl sältas in för all skydda dem: Barnbidragen höjs,särskill för flerbarnsfamiljerna; de föriängda barnbidragen förgrundskolesluderande över 16 är höjs; studiebidragen lill gymnasiestuderandehöjs; och Uvsmedelssubventionerna höjs. Dessutom har beslut redan lagils omhöjning av bostadsbidragen, vilket också främst gynnar barnfamiljerna. Menfördelningspolitiken innefattar inle bara åtgärder för all mildrakrispolitikens bördor för de mest utsatta grupperna. Regeringen avser också allsäkerställa all de välbärgade medborgarna verkligen släller upp efter bärkraft.Skallen på förmögenheler, arv och gåvor kommer alt skärpas. Vissaskattelättnader som beviljats aktieägarna kommer att avskaffas. Höjd skallkommer all las ul på en del umbärliga varor. medför reformen avinkomstskallen all del blir mer lönsamt alt arbeia och spara men mindre lönsamtatl konsumera på kredit och atl missbruka avdrags-möjligheterna. Dessutomkommer regeringen atl intensifiera kampen mol skalleflykt och ekonomiskbrottslighet. Ingen skall fä kunna dra sig undan sina medborgerliga skyldigheter. Vinsternasutveckling och användning spelar en central roll i fördelningspolitiken. Ellbäde ofrånkomligt och önskvärt resultat av devalveringen är all vinsterna iden utlandskonkurrerande delen av näringslivet kommer alt stiga - i vissaföretag och branscher lill påtagligt höga nivåer. En sädan vinstutvecklingsläller bestämda krav både på företagen och på den ekonomiska politiken. För delförsta kan vinstökningen inle tillålas ge upphov till en onormalt höglöneglidning, som allvarligt skulle försvåra en återhållsam lönepolitik. Fördet andra måste så långt del är möjligl - garantier skapas för all vinsternaanvänds till produktiva investeringar. För det tredje måste strävan vara allförhindra all vinsluppgängen leder lill en ylleriigare koncen- 1982/83:50 23 iralion av förmögenheler och makt i näringslivet. Deåtgärder i fräga om företagens vinster som föreslås resp. aviseras i dennaproposilion har utformats för atl uppnå dessa tre syften. Genom en aktiv och medveten fördelningspolitik skapassåledes förutsättningar för all medborgarna solidariskt skall bära deuppoffringar som är nödvändiga för all ta värt land ur krisen. Men en beslåendekonkurrenskraftsförbällring släller inle bara krav pä en anpassning avreallönerna. 1 ell längre perspektiv måste inflationen begränsas lill högst dennivå som råder i våra viktigaste konkurrentländer. Dessutom måste ekonomins produktionsförmågastärkas genom all landels resurser i form av arbetskraft och kapital utnyttjaspå ell effektivt säll. Devalveringenav den svenska kronan medför via stigande importpriser en oundvikligengångshöjning av den allmänna prisnivån i landet. Sedan denna effekt slagitigenom måste inflationen pressas ned till en låg nivå. Låg inflation skapargynnsamma villkor för ekonomisk tillväxt samlidigt som en rättvis fördelning avinkomster och förmögenheler underiätlas. En målmedveten inflationsbekämpning ärocksä en förulsällning för all varakligl kunna nedbringa dagens rekordhögaräntenivåer. Enåterhållsam lönerörelse utgör en viktig grundslen i kampen mol inflationen. Omman skall kunna undvika alt hamna i en mycket svårhanterlig pris- ochlönespiral som pä sikt hotar växelkursen, fär inga grupper försöka kompenserasig för den standardsänkning som devalveringen på kort sikt medför. Denkommande avtalsrörelsen är härvid utomordentligt betydelsefull. Del är avavgörande vikl all den resulterar i en uppgörelse som befäster den förstärkningav konkurrenskraften som devalveringen gjort möjlig. Regeringen föreslär nu enrad åtgärder i syfte att skapa förbättringar för en sädan uppgörelse, bl.a. närdel gäller fördelningspolitiken och vinsternas användning. Av slor betydelseär även alt pensionärernas riksorganisation förklarat alt pensionärerna ärberedda att bära sin del av de uppoffringar, som blir nödvändiga för alt främjasysselsättning och industriell tillväxt. Löntagarorganisationerna har ocksådeklarerat all de är införstådda med alt del ekonomiska lägel inte ger utrymmeför höga nominella lönepäslag. I elt merlångsiktigt perspektiv har den marginalskattesänkning som beslutats för även1983-1985 skapat förbättrade förulsällningar för låga nominella löneökningar.Specifika krav ställs ocksä på utformningen av den ekonomiska politiken underkommande år. En alltför hög inhemsk efterfrågan skulle riskera alt medföraökade svårigheter att hålla kostnadssidan i schack, vilket i sin lur skulleleda lill atl konkurrenskraften försvagades och alt devalveringens positivaeffekter urholkades. En expansion i den konkurrensulsatla sektorn måste däiförkombineras med en återhållsam inhemsk konsumlionsulveckling. Prop.1982/83:50 24 Del största hotet mot en låg inflationstakt utgörsav den likvidisering av kredilmarknaden som de senaste årens stora och ständigtökande budgetunderskott medför. Bringas inle budgetunderskotten under kontrolläventyras den industriella återhämtning som är nödvändig för all rekonstrueraden svenska ekonomin. Därmed skulle själva kärnan i den nu inleddakrispolitiken hotas. Finanspolitiken mäste långsiktigt inriktas på atlförbättra statens finanser. Det måste ske genom slor återhållsamhet med statensutgifter men också genom inkomstförstärkningar vad gäller säväl skaller somavgifter. Väsentliga delar av de statliga utgifterna är en nödvändiggrundsten för all uppnå grundläggande sociala och mänskliga behov. I detutomordentligt kärva budgetläge som avtecknar sig måste emellertid allautgifter noga prövas. Även ytterst angelägna utgifter kan behöva ses över isyfte all pröva om de uppsatta målen på ifrågavarande område uppnås på eltstatsfinansidll acceplabell sätt.