prop · G603135 · 1982-12-31 00:00:00 — Därmed minskar också risken för att priserna pä jordbruksfastigheterskall drivas upp på grund av aUtför gynnsamma finansieringsvillkor. Samtidigl villjag dock betona alt JDriskontroUregeln i jordförvärvslagen (1979:230) är avseddatt motverka sådana effekter. Den föreslagnauppdelningen av hypoteksbankens upplåning i en prioriterad och en opriorileraddel gör det nödvändigt för hypoteksbanken att aktivt verka för atl dessupplåning av oprioriterade medel blir tillräckligt stor för att tillgodosebehoven. Jag anser därför inle alt det finns någon anledning atl föreslå någrasärskilda bestämmelser om skyldighet för hypoteksbanken att tUlse att säljarenplacerar visst belopp i hypoteksbankens reverser i samband med finansiering avfastighetsöverlåtelser. Detsystem jag förordar ansluter också nära till det som lillämpas avbankerna när dessa villkorar sin del av finansieringen av en överiätelse med eninlåning från säljaren. oprioriterade långivning tillfastighetsöverlåtelser kommer att ske i konkurrens med bankerna. Detta börenligt min mening leda fill alt hypoteksföreningarnas långivning blir fiexiblareoch anpassas till den särskilda situationen i de olika överlåtelsefaUen. 2.5Analys, samråd m. m. .Det är angeläget att finansieringsbehovet inom jordbrukssektorn kartläggs ochanalyseras. För della behövs uppgifter om jordbrukels skuldsättning,omfattningen av kreditgivningen till oUka ändamål och från olika institut samtden regionala fördelningen av krediter och kreditbehov. Den enda uppskattning avden totala skuldsättningen inom jordbrukssektorn som görs finns istatistiska centralbyråns (SCB:s) deklarationsundersökning. I denna redovisasdock inte skuldernas fördelning på olika kreditgivare eller efter lånevillkor.Förutom deklarationsundersökningen utför SCB en jordbruksekonomiskundersökning. Ur denna kan man fä fram uppgifter om bl.a. hur skuldernafördelar sig på olika brukarkategorier och vilka ändamål de avser. Uppgifterbeträffande långivningens omfattning och fördelning på olika kreditgivarefinns i kredit-marknadsslatistiken. I denna statistik är det å andra sidan svårlatt entydigt definiera och urskilja låntagarna, dvs. jordbruks- och Irädgärdsföretagen.Storleken av lånegarantierna framgår av lanlbruksslyrelsens statistik över garanlilån. Prop.1982/83:135 21 Utredningenhar funnit att det saknas en god statistisk bas för beskrivningen av jordbmketsfinansiella struktur. Den naturliga statistiska basen för en sådan beskrivningär SCB:s deklaralionsundersökning. Eftersom deklarationsundersökningen inte geren fullständig bild av jordbmkets skuldstruktur har utredningen föreslagit att deklaralionsundersökningenvissa år även bör omfatta en sådan analys. Denna bör göras så alt skuldsättningensstorlek och utveckling beskrivs med en fördelning på långivare, låneform ochräntevillkor. Remissinstanserna har lUlslyrkl förslaget. Föregen del får jag anföra följande. Jag delar utredningens uppfattning alt det ärav vikl atl fillräckligt underlag finns för analyser av jordbruketskapitalbehov och skuldsättning. Behovet av ytterligare statistik för detta ändamålfillgodoses emellertid under är 1983 genom SCB:s undersökning av jordbrukarnastillgångar och skulder. SCB planerar all ungefär göra en sådanspecialstudie i anslutning fill deklarationsundersökningen. är ett organ för samråd mellan lantbmksstyrelsen, hypoteksorganisationen.Svenska bankföreningen, föreningsbankers förbund och . 1 nämnden behandlas f.n. främst kredittekniska frågorrörande enhetliga ränte- och amorteringsvillkor, värderingsprinciper etc. förde lån med eller utan stafiig garanfi som kreditinstituten förskotterar iavvaktan på avlyft från hypoteksinsfituten. Utredningenhar föreslagit att lånegaranUnämnden utökas med representanter för även och att den utnyttjas för samråd i allafrågor som rör jordbmkets och trädgårdsnäringens finansiering. Vidare föreslåsatt samråd äger rum mellan hypoteksföreningarna och lanlbmksnämnderna. Remissinslansernahar så gott som genomgående tiUslyrkt förslaget. FuUmäktige i hardock ifrågasatt om ett samrådsorgan behövs om hypoteksbankensobligationsmonopol upphävs. RRV har å sin sida ifrågasatt om ett samrådsorganensamt är tillräckligt för att påverka atl prioriteringar och kreditgivningsker i linje med de jordbmkspoliliska målen. Föregen del får jag anföra följande. Det av mig i avsnitt 2.2 förordade prioriteringssystemetbygger på att landshypoleksföreningarnas kreditgivning skall utgä från de jordbmkspolifiskamålen. Övriga kreditinsfitut får möjlighet att i ökad omfattning medverka i jordbmketsfinansiering genom oprioriterad kreditgivning. Det är därför väsentligt att detfinns ett fomm där man med utgångspunkt i det av mig förordadeprioriteringssystemet kan diskutera kreditgivningens inriktning. Jag anser ilikhet med utredningen att en utökad iänegarantinämnd är ett lämpligt forum för 1982/83:135 22 Det kan ocksä finnas behov avsamråd om kreditgivningens inriktning mellan hypoteksföreningarna ochlantbruksnämnderna. Det får ankomma på lantbmksstyrelsen och hypoteksbankenatt i samarbete med de lokala organisationerna finna de närmare formerna fördetta samråd. 2.5.3 Analys och information Utredningen har lagil upp vissa frågor om analys av ochinformation rörande jordbmkets kapitalförsörjning. Dessa frågor får behandlas iannat sammanhang. 2.6 Belåningsgraden hos trädgårdsföretag har rått en principiell skillnad i behandlingenav jordbmksföretag och trädgärdsföretag i kredithänseende. Trädgårdsnäringensmöjligheter alt erhålla långfrisfig finansiering med bottenlån hos hypoteksinstilulhar varit begränsad till större företag med odling på öppen jord, vilketuteslutit bl.a. växthusföretag. Belåningsgraden, dvs. den andel av det äsattabelåningsvärdet som angett övre gränsen för bottenlånels storlek, har dessutomvarit mol för jordbmksföretag (40 § 2 jämförd med 44 § landshypolekslagen). Utredningen har ansett att nuvarande särbehandling av trädgärdsföretaginle är ändamålsenlig och har föreslagit ändringar i lagstiftningen som likställerjordbmksföretag och trädgårdsföretag i nu nämnda hänseenden. Skillnader i respekfivefastigheters långsiktiga värde bör återspeglas i belåningsvärderingen och intei belåningsgraden. Hypoteksbanken har inte någon erinran mot förslaget.Trädgårdsnäringens riksförbund () är tillfreds med alt Irädgärdsföretagenföreslås bli delaktiga av hypotekslån på samma villkor som jordbruksförelag ochanser bl.a. atl del är ytterst angeläget atl tillräckliga medelsnarast ställs till hypoteksföreningarnas förfogande med möjlighet förträdgårds-företagen till bättre låneplacering än f. n. Bankinspektionen har inlenägon erinran mot förslaget och pekar på betydelsen av tillföriilligavärderingar som beaktar de mer långsikfiga fömtsättningarna för lönsam drift. Ävenjag ansluter mig till utredningens förslag. Jagföreslär därför att 40 och 44 §§ landshypolekslagen ändras i enlighet med vadutredningen här föreslagit. Utredningen har ansett att låneansökningar som kommer inefter del att utredningens förslag presenterats kan behandlas enligt denuvarande reglerna men med dét förbehållet att omprövning av krediten kankomma att ske enligt de nya riktlinjerna. För de ansökningar som kommit ininnan 1982/83:135 / 23 utredningensförslag presenterats skulle däremot de nuvarande reglerna tillämpas utanundantag. Föregen del anser jag att del nya systemet i princip bör tillämpas fr. o .m.närmaste helårsskifte, dvs. fr. o. m. . Har hypoteksbankenanskaffat medel genom emission av obligationer eller annan upplåning som skettföre nämnda datum, bör medlen fä lånas ut enligl de nuvarande reglerna.Emitteras obligafioner efter den bör det nyaprioriteringssystemet gälla för utlåningen av de därigenom upplänade medlen. Idessa hänseenden torde det inte behövas några särskilda övergångsbestämmelser ilagen (1974:922) om kredilpolitiska medel. Däremot behövs det sådana såvittgäller frägan i vilken omfattning obligationer som utfärdats före den 1 januari1984 får räknas som likvida medel vid beräkning av likviditetskrav förbankerna. Obligationer som utfårdats av hypoteksbanken innan ändringen trätt ikraft bör fortfarande räknas som likvida medel, även om de upplånade medlendelvis använts för ändamål som är oprioriterade enligt de nya reglerna. Likasåbör vid konvertering efter ikraftträdandet de nya obligafioner som ersätterobligationer som härrör från fiden före ikraftträdandet få räknas som likvidamedel. Jag fömtsätter dock atl de nya obligationerna endast avser att ersättade äldre. De får inle innefatta någon upplåning utöver det inlöstalånebeloppet. Jag föreslår att övergångsbestämmelser av denna innebörd införs. Ändringeni 40 § landshypolekslagen kräver en övergångsregel. I mitt förslag harupptagits en sådan. De övergångsbestämmelser som behövs i övrigt behandlas i specialmofiveringen. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lagom ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoleksföreningar, 2. lagom ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. Lagförslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. 4.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbankoch om tandshypoteksföreningar Terminologini landshypolekslagen har i viss mån anpassats till jordabalkens terminologi. Bl.a.har ordet "jordegendom" bytts ul mot termen "fast egendom".Denna term kan avse en eller flera fastigheter. Säkerheten för hypotekslånbestår i många fall av panträtt i flera fastigheter som gemensamt bildar en brukningsenhet. Enav utredningen föreslagen ändring som saknar motsvarighet i departementsförslageiavser 46 § i lagen. Av denna paragraf framgår att villkoren 1982/83:135 \ 24 förde lån som en förening lämnar skall vara desamma som gäller för föreningensmotsvarande lån hos banken. Utredningen anser det naturiigt atl vUlkoren förföreningamas ufiåning, främst vad gäller amorteringstiden, anpassas tUllånesökandens situation och det aktuella kapitalbehovet. Pä gmnd härav harutredningen föreslagit att lagrummet ändras sä atl de genomsnittliga viUkorenför föreningarnas utlåning skaU överensstämma med villkoren för föreningarnasupplåning hos banken. Hypoteksbankenhar avstyrkt förslagel. Banken har därvid aiifört, att föreningama redan i daghar möjlighet alt för varje enskilt bottenlån välja bland de olika amorteringslånetypersomav banken ställts till föreningarnas förfogande. Det är föreningarnas samladeutlåning som skall stå i överensstämmelse med obligationslånensamorteringsplaner. Vid behov vidtar banken erforderliga anpassningar iamorteringsvillkoren för de bol-tenlånetyper som tillhandahålls. Utredningensförslag fordrar en mycket avancerad redovisningsteknik hos föreningarna utanatt medföra några fördelar genom större flexibUitet i ufiåningen. Inle heller sladshypotekskassananser att den föreslagna lagändringen bör genomföras. Sladshypotekskassanpåpekar att hypoteksbanken kan variera villkoren för sin ufiåning fillföreningarna så att villkoren i genomsnitt motsvarar de viUkor som gäller förupplåningen. Föregen del får jag anföra följande. Som framgår av hypoteksbankens remissyttrandeär det föreningamas samlade utlåning som skall stå i överensstämmelse med obligafionslänensamorteringsplaner. Utredningens förslag alt föreningama skulle fördela sina ulläningsmedelmellan lånta-.garna pä villkor som i genomsnitt motsvarar de vUlkor som gällerför föreningarnas lån hos banken skulle medföra att den direkta kopplingen mellanföreningarnas utlåning och föreningarnas län hos banken skulle upphöra. Vidsådant förhållande och då det föreslagna systemet skulle bli besvärligt atttillämpa utan att medföra avsedda fördelar delar jag hypoteksbankens och stadshypotekskassansuppfattning att förslaget inte bör genomföras. Jag lägger därför inte framnågot förslag lill ändring av 46§. Inteheller lägger jag såsom utredningen förordat fram något förslag om visst minstalånebelopp. Iparagrafen anges ändamålet med landshypoleksföreningarnas verksamhel.Föreningamas huvuduppgift enligt paragrafens nuvarande lydelse är sålunda attlämna dels långfrisfiga lån till fasl ränta mot säkerhet i jordegendom dels garanfilånför jordbmks- och skogsbruksändamål. Enligtförslaget skall landshypoleksföreningarnas lån över lag vara långfristiga länoch avse jordbmks-, skogsbmks- och trädgärdsändamål. Kravet på att lån alltidskall lämnas fill fasl ränla har slopats. Det kan i vissa fall finnas skäljustera räntesatsen. I princip bör dock gälla att ifrågavarande långfristigautlåning sker mot fast ränta. För andra lån än garantilån skall som tidigareställas säkerhet i form av panträtt i fast egendom (inleck-ningssäkerhet).Paragrafen har ändrats i enlighet med det sagda. Prop.1982/83:135 25 Idenna paragraf anges vilka jordegendomar en förening fär belåna. För att vara belåningsbarskall jordegendom utgöra en självständig produkfionsenhet och huvudsakligenanvändas för jordbmk med binäringar eller skogsbmk eller för sådanträdgårdsskötsel, specialodling eller annan därmed jämförlig produkfion, somdrivs i slörre omfattning på öppen jord och som självständig näring. Avavsnitt 2.2 framgår att kreditgivningen enligt förslaget skall inriktas påjordbruksföretag som inte bara vid lånetillfället är en självständig jordbmksenhetutan även är utvecklingsbara. Frågan om ett jordbmksföretag ärutvecklingsbart får gmndas på en bedömning av förhållandena vid lånelillfället.Vidare skall enligt vad jag föreslagit i avsnitt 2.6 långivningen tillträdgårdsnäringen inte längre vara begränsad till störte företag med odling påöppen jord. Paragrafen har ändrats i enlighet härmed. Enligt paragrafen i dessnuvarande lydelse fär endast den som innehar jordegendom med äganderätt ellerfideikommissrätt erhålla lån hos landshypoteksförening. Undantagna frånbestämmelsen är dock vissa sambmksföreningar och andelsladugärdsföretag under fömtsättningatt sammanslutningen fömtom på egen fast egendom ocksä bedriver verksamhet påjordområden som arrenderas av medlemmarna. Av 47 § första stycket framgårvidare att lån får beviljas endast mot inteckning för fordran i jordegendom somlånesökanden innehar med äganderätt eller fideikommissrätt. Enligt andrastycket i 47 § får dock som säkerhet för län tUl sambmksförening eller andelsladugärdsföretaggodtas gemensam inteckning i egendom, varav en del ägs av sammanslutningen ochåterstoden av medlemmarna i sammanslutningen. Beträffande lån med statliglånegaranti framgår av 58 § första stycket att lånesökande som erhållit sådangaranti kan beviljas lån även om han inte äger jordegendom som avses i 40§. jEnligt 22 kap. 2§ andra stycket jordabalken fär ansökan om inteckning avseflera fasfigheter endast om dessa är i samma ägares hand. En ansökan omgemensam inteckning kan sålunda enligt jordabalken inte beviljas i fastighetersom ägs dels av en sambmksförening eller ett andelsladugärdsföretag, dels avmedlemmarna. Däremot är dessa fasfighetsägare givetvis oförhindrade altalltjämt pantsätta äldre inteckningshandlingar. Sådana inteckningshandlingartorde dock vara ovanliga. Mot bakgmnd av det sagda anser jag alt tillräckligaskäl inte föreligger att i landshypolekslagen ha regler om lån motinteckningssäkerhet i fasfigheter som ägs dels av en sambmksförening eller ett andelsladugärdsföretag,dels av medlemmarna i sammanslutningen. 41 § andra och tredje styckena samt 47§ andra stycket bör därför utgä. Paragrafeninnehåller bestämmelser om jordegendoms belånings värde. Enligt andra stycket 2får belåningsvärdet ej omfatta värdet av maskin och 1982/83:135 26 annan utrusining, som hör lill egendomen enligt 4§ lagen(1966:453) om vad som är fast egendom. Det sistnämnda lagrummet motsvarasnumera av 2 kap. 3 § jordabalken. I avsnitt 2.6 föreslås atl belåningsvärdet för trädgärdsföretagskall vara lika stort som för jordbruksföretag, dvs. höjas från nuvarande lill75%. Paragrafen har ändrats i enlighet härmed. 47 § Se vid 41 §. De ändringar jag föreslagit i 40 § innebär, som framgåttav avsnitt 2.2 och specialmotiveringen, bl.a. att kreditgivningen bör inriktaspå jordbmksföretag som inle bara vid lånelillfället är en självständig jordbmksenhetulan även är utvecklingsbara. Detta för med sig alt vissa jordbruksföretagsom enligt nuvarande bestämmelser får belånas inte kommer att kunna belånasefter det att den nya bestämmelsen trätt i krafl. Så är fallet med jordbruk sompå sikt inte är en självständig produktionsenhet. För alt en förening inteskall behöva säga upp ett redan beviljat lån i egendom som inte längre fårbelånas enligt den nya bestämmelsen eller avslå en låneansökan belräffandesådan egendom som kommit in före ikraftträdandet men inte kunnat avgörasdessförinnan bör 40 § gälla i sin äldre lydelse om län beviljats eller ansökanom lån kommit in före ikraftträdandet. Jag föreslår en övergångsbestämmelse avdenna innebörd. Övergångsproblem beträffande 41 och 47 §§ se vid 41 §. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel Ändringen i 9 § andra stycket betingas av att enligtförslaget vissa fömtsättningar skall gälla för atl obligafioner som utges av hypoteksbankenskall vara prioriterade - dvs. aUtid räknas som likvida medel - enligl denkreditpolitiska lagstiftningen. Förslaget har närmare behandlats i avsnitt 2.2.Lagmmmel har jämkats redaktioneUt. Rörande övergångsbestämmelser se avsnitt 2.7. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslagen lill 1. lag om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om landshypoleksföreningar, 2. lag om ändring i lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Prop.1982/83:135 27 Sammanfattning av betänkandet (Ds E 1981:14) Jordbruketskapitalförsörjning Under senare hälften av 1970-lalet har flera utredningar'presenterats, som berör jordbmk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Näringarnasfinansieringsfrågor behandlas ej närmare i dessa utredningar eller i kapitalmarknadsulredningen. Utvecklingen haraktualiserat en kompletterande utredning om jordbrukets kapitalförsörjning. Då många jordbruk drivs i kombination med skogsbruk ochbildar en finansiell enhet tillsammans med skogsbmket, behandlar utredningenjordbruk, jordbruk som drivs i kombination med skogsbruk saml skogsfastighelersom ägs och förvaltas av fysiska personer. Tonvikten i utredningen är dock lagdpå det egentliga jordbrukets situation. Jordbruket, trädgårdsnäringen och skogsbruket Inomjordbmket finns ca 120 000 företag med merän 2 haåker. Sammanlagt bmkas vid dessa företag ca 2,9 miljoner ha åker och 4,5miljoner ha skog. Till detta kommer ca 6 miljoner ha skog som ägs av fysiskapersoner och dödsbon och inte drivs i kombination med det egentliga jordbruket.Inom trädgårdsnäringen finns ca 2000 företag med produktion i växthus. Frilandsodlingförekommer vid ca 4000 företag och drivs ofta på jordbruksfastigheter. UtveckUngstendenser och problem inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. Utvecklingen i jordbruket och trädgårdsnäringen under1970-talet hänger samman med den i samhället i stort. Tre grunddrag finns.Företagen inom näringarna är kapitalintensiva och därför har de ekonomiska villkorenpåverkats av de under senare är genomförda räntehöjningarna. De höjdaenergikostnaderna har påverkat fömtsättningarna, i synnerhet förträdgårdsnäringens företag. Ett tidigare uppdämt investeringsbehov i kombinafionmed vissa investeringsfrämjande åtgärder har medfört en hög investeringsnivåunder inom vissa delar av jordbmkel. Investeringarna har därefterminskat som följd av bl.a. den högre räntenivån och lönsamhetsproblem framförallt i animalieproduktionen. ' SOU 1977:17 Översyn av jordbrukspolitiken SOU 1978:6Skog för framtid SOU 1978:51 Svensk trädgårdsnäring SOU1978:11 Kapitalmarknaden i svensk ekonomi 1982/83:135 28 Statligtfinansieringsstöd tUl Jordbruket, trädgårdsnäringen och skogsbruket Utgångspunktenför jordbmkspoUtiken är att landets naluriiga resurser för jordbruksproduktionskall utnyttjas och att familjejordbruket skall vara den dominerande formen.Viktiga mål för politiken är att tillförsäkra dem som är sysselsatta inomjordbruket en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den somjämförbara gmpper uppnår, samt att tillgodose konsumenternas krav på säker fillgångtill livsmedel av hög kvalitet fill rimliga priser. Detstatliga finansieringsstödet är ett viktigt medel för jordbrukspolitikensgenomförande. Stödet har formen av lånegarantier, statsbidrag och lån meduppskjuten ränta. Målsättningen är att skapa och bibehålla utvecklade jordbmksföretagmed en effektiv produktion. Även för trädgårdsnäringenoch skogsbruket finns etl stafiigt finansieringsstöd. Utredningenhar med utgångspunkt från fillgänglig statistik beräknat stmkturen i jordbmketsskuldsättning. Beräkningsresultatet framgår av sammanställningen nedan. Andra krediter (inkl. res Därav jordbruk, skogsbruk drivet i kombination med jordbruk samt skogsfastigheler ägda av fysiska personer och dödsbon Mättmed som bas har hypoteksföreningarna och leverantörerna (i vilken gruppockså ingår bl.a. slakterier) ökat sin andel av krediterna. Bankernas krediter filljordbmkel har ej ökat i samma takt som jordbmkets totala skulder. Materialettyder dock inte på att jordbmkets genomsnitfiiga finansiella stmktur nämnvärtförändrats senare hälft. Jordbruketsoch trädgårdsnäringens kapitalbehov och finansiering Ensärskild projektgmpp har åt utredningen utfört en finansieringsanalys avjordbruket. Genom sammanställning av material från olika källor har en beskrivningav jordbmkets investeringar och finansiering gjorts 1982/83:135 29 Med samma uppställning och metod har en prognos utarbetats. Prognosenavser ett normalår . är beräkningarna gjordai löpande priser. Prognosen är framräknad prisnivå. Under1970-talet har investeringarna legat på en hög nivå. Etl uppdämtinvesteringsbehov i mjölkproduktionen samt, som en följd av bl. a. livsmedelssubventionerna,en ökad efterfrågan på animalieprodukler har bidragit härtill. Maskininvesteringarnahar, bl.a. som följd av ändrade skattemässiga avskrivningsregler och vissagenerella investeringsfrämjande åtgärder, legat högt. Inflafionen har medfört etlökat behov av rörelsekapital. Beräkningarnai prognosavsniltet är osäkra. En god lönsamhet ger en hög självfinansiering menökar ocksä investeringsviljan. En svag lönsamhet har troligtvis omvänd effekt.Förskjutningarna mellan åren kan bli stora. Den nuaktuella situationen indikerar en låg investeringsnivå . Med utgångspunkt frånflera antaganden har utredningen för etl normalår bedömtbehovet av kort- och medelfristiga krediter tiU ca . bmtto.Bedömningen lyder pä att det årliga kreditbehovet för finansiering avlångsiktiga investeringar och fastighetsförvärv uppgår tUl ca 1,6 miljarderkr. Förträdgårdsnäringen har på motsvarande sätt bedömts finnas ett årligt kreditbehovpä ca , varav ca . avser långsiktiga investeringar. Utredningenhar i sin beskrivning av den svenska kredUmarknaden utgått från jordbmkets, skogsbmketsoch trädgårdsnäringens situation. Av materialet framgår alt näringarna främstriktat sin efterfrågan på krediter mot hypoteksföreningarna ochföreningsbankerna. Denstora investeringsvolymen i jordbruket under 1970-talel och de begränsadeutlåningsresurserna i hypoteksföreningarna har gjort att en slor andel av delångfristiga krediterna interimistiskt placerats hos bankerna. I samband medbegränsningar i bankernas kreditgivning har man sökt få alla kreditersäkerställda med bottenpantbrev i jordbruksfastigheter slutligt placerade i hypoleksförening.Detta har lett fiU att efterfrågan på hypotekslån ökat kraftigt. SverigesaUmänna hypoteksbank och landshypoteksföreningarna Sverigesallmänna hypoteksbank anskaffar, genom obligationsförsäljning,medel för hypoteksföreningarnasutlåning tiU jordbmkel. Hypoteksföreningarna har en stor betydelse för jordbmketsfinansiering och svarar för av dess totala skulder. uppgickföreningarnas nyutlåning tUl . och har därefter successivt ökaltill . Trots ökningen har som följd av begränsningar i utlåningskapaci- Prop.1982/83:135 30