prop · G60320 · 1982-12-31 00:00:00 — Genom beslut av skeddeen rekonstruktion av SU . I samband härmed överfördes aktierna iSU från fonden för statens aktier till . SU är en utvecklingsresurs åt Statsföretagsgruppen.Härjämte skall SU bedriva tekniskl-kommersielll utvecklingsarbete i övrigt,främst på områden som är angelägna för samhället. Slutligen är bolaget ocksåen kanal för utveckling av innovationer från enskilda uppfinnare eller företag. SUs verksamhet bedrivs inom två avdelningar: Avdelningen för teknisk och kommersiell utveckling,belägen i . Den är främst inriktad på projektverksamhet, dvs. teknik-och produktförmedling och sökande efter nya produkter saml på kommersiellutveckling, dvs. sökande av nya produkter och branschområden, bl.a. inomområdet bioteknik, av intresse för Statsföretag och samhället. Avdelningen för energi- och miljöteknik i . Denhuvudsakliga inriktningen är utveckling av nya produkter och processer avintresse för Statsföretag och samhället inom framför allt elektrokemi,heterogen katalys, membranet och materialteknik. I har bolagetverkstad och laboratorium. Bolaget hade en fakturerad försäljning av21.5 milj. kr. och i medeltal 53 anställda. Ökningen av försäljningen sammanhänger främst med att SUavyttrat sitt batteriprojekt. Under en följd av år har SU utvecklat ett batteriför bl. a. eldrivna fordon. Det av SU i samarbete med elt amerikanskt förelagframtagna järn-nickelbalteriet har vid tester i det amerikanska elbilsprogrammetvisat sig överiägset däri ingående batterier. Ett betydelsefullt steg togsunder , då det svenska företaget av SU förvärvade rätten attexploatera SUs batteriprojekl. Skr.1982/83:20 93 Bolagethar också sålt sitt projekt angående av vattning av torv tilldomänverket. Det är nu domänverket som inom den statliga sektorn ansvarar föranvändandet av torv som energiråvara. SUsförsäljning av elektrokemiska celler för organisk syntes, vilka utvecklatsinom bolaget, har fortsatt i snabbare takt än beräknat. Bolagetsverksamhet inom området bildbehandling intensifierades . Bolagethar här haft nära samarbete med Tekniska och under hösteninrättades en avdelning inom SU för bildbehandling i . InomStatsföretagsgruppen har bildats ett särskilt bolag för exploatering avresultat inom bildbehandlingsområdet - - till vilketSU i böijan av avyttrat verksamheten vid sin avdelning i . Äveninom det biotekniska området har bolagets verksamhet intensifierats underåret. SU har sålunda tillsammans med möjligheterna till ett närmare samarbete i syfte att tillverka ochmarknadsföra produkter och processer inom det biotekniska området. SUsfunktion för projektsamordning har tillfört på orter med vikande sysselsättning nya produkter. Pä uppdrag avindustridepartementet har bolaget försatt att förmedla licenser från utlandet,främst från och , pä produkter som kan tillverkas hos mindre ochmedelstora företag i inom regioner med sysselsättningsproblem. Bolagetsresultat för visar en vinst på 4,8 milj. kr. efter avskrivningar menföre finansiella intäkter och kostnader. Större delen av vinsten härrör frånförsäljningen av projekt. Efter finansiella intäkter och kostnader men förebokslutsdispositioner redovisar bolaget ett resultat av 6,6 milj. kr. Sedanbolaget lämnat ett koncernbidrag på 1,1 milj. kr. uppgår årets vinst till 5,5milj. Sedanvissa projekt avyttrats kommer bolagets verksamhet nu attinriktas mot delvis nya områden inom bl.a. elektrokemi och bioteknik. Forskningoch utveckling kommer att få en allt större betydelse för industrinskonkurrenskraft. SU strävar efter att medverka lill en industriell förnyelseinom svenskt näringsliv. Skr.1982/83:20 94 Översikt 1981 1980 (milj, kr.) (milj, kr.) -799,2 -721,3 -148,0 Antal anställda 1981 1980 Motbakgmnd av den allt sämre lönsamheten inom svenskhandelsstålsindustri beslutade alt låta göraen utredning om branschens framlida utveckling och struktur. Imars 1977 blev handelsstålsutredningen klar och startade förhandlingarom bildandet av ett gemensamt handelsstålsbolag för tre störstahandelsstålverk, , ochDomnarvets . Förhandlingarna slutfördes och i april1978 antog regeringens proposition om statligt engagemang inomhandelsstålsindustrin. Därmed kunde avtalet om samgåendet fullföljas och SSABövertog rörelserna med retroaktiv verkan från . Densvenska efterfrågan på handelsstål minskade med ytterligare årslåga leveransnivå beroende av framförallt inskränkningar i verkstadsindustri,byggnadsverksamhet och kundernas lager. Stålmarknaden uppvisade dessutommycket stora svängningar . Från en förhållandevis hög orderingång ibörjan av året sjönk den till . Uppgången underfjärde kvartalet betingades åtminstone delvis av förväntningar om prisökningar. Detotala leveranserna av handelsstål kunde i stort setl upprätthållas på 1980 årsnivå genom att exporten ökade ungefär lika mycket som bortfallet påhemmamarknaden. Importenav handelsstål fortsatte atl sjunka. Nedgången blev , dvs. lika mycket sommarknadens nedgång. De svenska verken hävdade således sin andel av den svenskamarknaden. SSAB-koncernensfakturerade försäljning uppgick till 7 176 milj. kr. (exkl. övrigarörelseintäkter) (7303). Den genomsnittliga prisökningen för sålda produkteruppgick till (7) medan volymen minskade (-2). Exklusive Tibnor varmotsvarande förändringar +7% respektive -. Skr.1982/83:20 95 Exportandelenuppgick tiU (25). Rörelseresultatetföre avskrivningar uppgick för koncernen till -324,3 milj. kr. (-211,9).Moderbolagets motsvarande resultat uppgick till -487,0 milj. kr. (-358,5).Koncernens resultatförsämring, -112,4 milj. kr., berodde främst av denminskade volymefterfrågan och att kostnadsökningarna inte kunde kompenseras avprishöjningar på färdigprodukter. Denogynnsamma resultatutvecklingen under slutet av fortsatte under år1981. skedde dock viss återhämtning i resultatutvecklingen.Anledningen var framförallt de prisökningar som kunde genomföras tack vare EGskrisåtgärder. Resultatetefter finansiella poster uppgick lill -773,6 milj. kr. (-584,3). Detfinansiella nettot uppgick till -167,5 milj. kr. (-120,2). Försämringen avräntenettot om 47,3 milj. kr. berodde framförallt på ökad skuldsättning. Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatt uppgick lill -799,2 milj. kr. (23,6) efterextraordinärt netto om -25,6 milj. kr. uppgick till -721,3 milj. kr. (-148,0) efter skatter om 9,7 milj.kr. (-7,3). Bland bokslutsdispositioner ingick upplösning av beskattad reservför avskrivning utöver plan med 57,2 milj. kr. Beloppet motsvarar avskrivningenligt plan av uppskrivning av maskiner. Lagerreserven förändrades med +10,8milj. (6,5). Återvunnen latent skatteskuld i samband med upplösning avförvärvade obeskattade reserver gav positiv skatt med 9,7 milj. kr. (-7,3). SSAB-koncernensinvesteringar uppgick tUl 840,1 milj. kr. (1 160,4), varav 668,5 milj.kr. (948,0) utgjordes av investeringar inom SSABs strukturprogram. Övrigainvesteringar om 171,6 milj. kr. (212,4) utgjordes av ersättnings-, miljö- ochrationaliseringsinvesleringar. Iseptember 1981 gjorde ägarna Statsföretag, och upp omkapitaltillskott till . Uppgörelsen innebar att staten överlog StoraKopparbergs aktiepost i . Därmed ägs till av Statsföretag, avstaten och av . Enligt överenskommelsen mellan ägarna ökades SSABsegna kapital med sammanlagt 1 500 milj. kr. 500 milj. kr. tillfördes i form avnytt aktiekapital, som härefter uppgår till 2500 milj. kr. Reservfonden ökadesmed 1000 milj. kr. Medelantaletanställda uppgick i koncernen till 17017 (17573), varav 429 (448) avsäganställda i utländska dotterbolag. Koncernen hade vid årets utgånganställningsansvar för 16927 personer vid de svenska arbetsplatserna - enminskning med 1 197. Denlåga efterfrågan pä stål väntas bestå . EGs krisålgärdermedförde en betydande prisuppgång under slutet av och början av år1982, förstärkt av den svenska kronans devalvering. Om denna prisförbättringbestår kommer med de produktivitetsökningar och fortsattarationaliseringar som Handlingsprogram 82 medför att väsentligt förbättraresultatet , det år då omstruktureringen skall börja ge effekt. Skr.1982/83:20 96 (milj.kr.) Antal anställda 1981 1980 är dotterbolag till , somäger av aktierna, medan ägs av det amerikanska förelaget CombuslionEngineering, Inc. Företagets omorientering mot nya affärsområden fortsatteunder . beslöt atl ge Uddcomb ett tillskott för atttäcka förluster, personalavveckling och insatser för att ge företaget den nyainriktningen. Beslutet innebär att Uddcomb avslutar deinneliggande nukleära orderna och successivt bygger upp en ny verksamhetinriktad på tillverkning av tunga konstruktioner, legotillverkning samtengineering och fältservice. Den nya verksamheten organiseras kring de tvådivisionerna () och Uddcomb (). Behov av tunga och medeltunga svetsade konstruktionerfinns inom ett flertal marknader i det för företaget naturliga geografiskaområdet, . Marknadsbearbetning sker nu av Uddcomb HeavyManufacturing mot processindustri, transportindustri och allmän tungmaskinindustri. tillbaka bearbetas även offshore-marknaden. Ansträngningarna att arbeta upp en ny marknad harförsvårats av lågkonjunkturen. Speciellt har marknaden för legoproduktionvarit mycket svår inom . Konsultverksamheten, Uddcomb , har under år1981 genomfört ett stort och komplicerat reparationsarbete i Ringhalskärnkraftverk, varvid även fältservicestyrkan engagerades. Marknadsföringenhar inriktats på att följa upp framgången. Arbetet med de inneliggande nukleära orderna har domineratverkstadsproduktionen . Arbeten har pågått med komponenttillverkningför svenska och tyska kärnkraftverk saml för tillverkning av transportbehållareför använt kärnbränsle. Färdigställandet av ovan nämnda order kommer även underår 1982 att dominera verksamheten. Resultatet kommer härvid att belastas medstora kostnader av omställningskaraktär. Årets resultat efter finansiella intäkter och kostnader är-12,7 milj. kr. (153,3). Den stora skillnaden mot föregående år är till störstadelen en följd av den mycket stora förlustreservering som gjordes förfärdigställandel av Skr.1982/83:20 97 Ytterligare förlustreserveringar i årets bokslut harinte erfordrats, eftersom verksamheten påtagligt förbättrats. Förutsättningarnaför det nya Uddcomb är i flera avseenden mycket goda. Svårigheterna ärförbundna med omställningen från den hårt bundna nukleära framställningens kravpå omsorgsfull kontroll och dokumentation till betydligt mindre bundatillverkningskrav på korta ställtider och enkla arbetsmetoder. 7 1982/83. 1982/83:20 98 (milj.kr.) -1600,0 -1461,2 -286,5 Antal anställda 1981 1980 bildades i samband med att statenövertog Salén-invests aktier i som tillsammans med tidigare helstatligaKarlskronavarvet och kom att ingå i den nya koncernen.Från år 1979 ingår också varvs- och rederirörelse i koncernen. Utgångspunkt för arbetet att omstrukturera koncernen harvarit den strukturplan som fastställdes av styrelsen ijanuari 1980. Koncernensföretag grupperades där i tre sektorer som haft följande utseende. bedöms nu ha goda förutsättningar förlångsiktig lönsam verksamhet och kommer därför att /82 överförastill den kommersiella sektorn. tillverkning av civila fartyg upphörde ioch med leveranserna av två produktfartyg /82. Vidareflyttades ansvaret för vindkraftsproduktionen från Karlskronavarvettill Svenska Varv , vilket inneburit att verksamhetsvolymen vidvarvet bantats till en nivå som motsvarar beställningar från den svenskamarinen. Skr.1982/83:20 99 Verksamhetenvid verken upphörde . Nybyggnad av fartygupphörde vid Varf i och med leveransen av ett ro/ro-fartyg i mitten avår 1981. Verksamhetsvolymen halverades därmed och företaget är nu ett renodlatreparationsvarv med kompletterande industriverksamhet. Koncernensstorvarv skulle enligt strukturplanen inriktas mot följande affärsområden: - Offshore () - Bulk-/Tank-/Enhetslastfartyg (Uddevallavarvet och ) - Gas-/Kemikaliefartyg () - Prefabriceradefabriksanläggningar (och ). GötaverkenArendal har inriktat sin verksamhet mot tillverkning av riggar för bostäder ochborrning vid prospektering av nya oljefyndigheter. Stigande oljepriser ochdärav ökande intresse att utvinna olja har skapat en mycket expansiv marknadför dessa produkter. har nått en etableradmarknadsposition och har fått beställning på fyra riggar av egen konstruktionför leverans år 1982-1983. Merparten av investeringarna inom offshore-områdetsker emellertid i själva produktionsfasen när olja utvinns från fyndigheterna.I och med förvärvet av ett engelskt offshoreföretag som arbetar inom dennasektor får ökade förutsättningar att bredda sin bearbetningav offshoremark-naden. Fartygsmarknadenhar varit fortsatt dålig och tonnageöverskottet i väri-den är nu så stort attnågra beställningar av tank- och bulkfartyg knappast behöver göras de närmasteåren. Såväl Uddevallavarvet som lyckades emellertid tecknaett flertal kontrakt pä fartyg. Uddevallavarvethar sålunda kunnat sälja ytteriigare fartyg i sin serie bränslesnåla 55000 dwtOBO-fartyg. Varvet tecknade dessutom kontrakt avseende en s. k. shuttle-tankerspeciellt avpassad för operation på . Kockumstecknade i internationell konkurrens en mycket uppmärksammad order på 4 stro/ro-fartyg till . Samtligaorder till storvarven av riggar, bulk-, tank- och enhetslastfartyg kundetecknas tiU priser som täcker varvens självkostnader. Detta är en avsevärdförbättring mot föregående år och mol senare delen av då prisernaendast täckte av varvens självkostnader. Marknadenför gas- och kemikaliefartyg har varit dålig . Några order påsådana fartyg bedöms inte kunna tecknas under den närmaste framtiden. Inteheller har något kontrakt tecknats avseende en prefabricerad am- 1982/83:20 100 moniak-/urea- eller metanolfabrik. Marknadsbearbetningenhar emellertid varit intensiv och förhandlingar förs avseendeammoniak-/ ureafabriker till , och . Hög prioritetkommer att ges arbetet att nå elt definitivt kontrakt på en förstaanläggning av någon prefabricerad fabrik. För att nå framgång i omstruktureringsarbetel avstorvarven måste den förbättrade marknadsinriktningen kombineras med kraftigaförbättringar av effektiviteten. Detta effektivitetskrav i strukturplanen harnu omsatts i ökad projektorientering av storvarvens organisationer kombineratmed etl ökat resultatmedvetande. Ansträngningarna har medfört betydandeförbättringar av effektivitet. Vidare har serieeffekternai Uddevallavarvets produktion kunnat tillgodogöras. Effektiviteten i Kockumsförbättrades avsevärt sedan order tecknats på fyraro/ro-fartyg. visade fortsatt stora förluster under år1981. Föriusterna var koncentrerade till den civila fartygsproduktionen ochlill utvecklingsarbetet i anslutning till framtagande av tvåvindkraftsprototyper. Som en konsekvens härav fattades beslut om att avveckladen civila fartygsproduktionen samt flytta ansvaret för vindkraftsutvecklingentill det nybildade systerföretaget . Verksamhetsvolymenhar nu anpassats till en nivå som motsvarar de beställningar svenska marinenväntas göra t. o. m. mitten av . Verksamheten vid avvecklades underår 1981. Varvets anläggningar överfördes till ett kommunalt industribolag föratt stödja de regionala insatser som gjordes för att skapa annan sysselsättningpå orten. Den försämrade fraktmarknaden gjorde att GötaverkenCityvarvet fick svårigheter att belägga varvskapacileten under hösten 1981.Varvet började därför som en konsekvens härav mer aktivt att bearbetamarknaden för större ombyggnader. Cityvarvet har dessutom under åretetablerat reparationsstationer i såväl som . Varfs markområde har avyttrats till regionalaintressenter. Den därigenom minskade kapitalbördan i kombination med enförbättrad regional reparationsmarknad möjliggjorde én fortsatt begränsadverksamhet på Varf. Nybyggnad av fartyg upphörde emellertid i och medleverans av det sista ro/ro-fartyget . Verksamhetsvolymen hardärefter halverats och företaget är nu ett renodlat lokalt reparationsvarv medviss kompletterande industriverksamhet. Strukturplanen innefattade en avveckling av verksamhetenvid Öresundsvarvet. Denna kunde emellertid inte påbörjas förrän ijuni 1981 korrigerat sitt beslut alt ge i uppdragatt fortsätta verksamheten vid varvet. anvisade drygt 1 000 milj. kr.för detta ändamål. Avvecklingen beräknas vara slutförd . 1982/83:20 101 Denkommersiella sektorn omfattade koncernens industriföretag. Dessaarbetade liksom tidigare med inriktning mot branscherna energi, cellulosa,petrokemi och rörinstallationer. Den påbörjade interna-tionaUseringen avverksamheten fortsatte och orderingången kännetecknades Uksom av ettstort inslag av paketleveranser. Calor-Celsiusavvecklade sina sidoaktiviteter och är nu ett renodlat rörföretag.Byggmarknaden försämrades men kunde hävda sinposition som ledande rörentreprenadföretag i . Investeringsbenägenhetenhos Ångtekniks traditionella kunder, de skandinaviskaceUulosaföretagen, har varit fortsatt mycket låg. Detta har nödvändiggjort enförändring av företagets produktprogram mot energiområdet, där företaget såltpannor för eldning med alternativa bränslen typ kol, bark etc. Bortfallet avde traditionella kunderna har även nödvändiggjort en ökad internationellsatsning främst i . Denna utveckling kommer att göra GötaverkenÅngteknik till ett mer engineer-ingbetonat företag, vilket nödvändiggör enminskning av den egna tillverkningskapaciteten. Beslut fattades därför våren1981 att avveckla verkstadsenheten i . GötaverkenÅngtekniks brasilienverksamhet har givit fortsatt mycket stora förluster pågrund av den låga investeringsbenägenheten i . Beslut har därförtagits i böijan av att i huvudsak avveckla verksamheten. GötaverkenMotor har fortsatt sin satsning på dieselkraftverk och kunde sålundaorder tecknas på tre sådana kraftverk. Den traditionella tillverkningen avmotorer för koncernens nyproduktion av fartyg har emellertid minskat kraftigtsom en följd av storvarvens omorientering. Någon extern marknad för sådanamotorer är dessutom svår att nä i rådande dåliga sjöfartskonjunkturer ikombination med en betydande global överkapacitet hos motortillverkarna.Verksamheten kommer därför, efter beslut , att koncentreras tillreservdelar och dieselkraftverk. Detta medför även en väsentligt minskning avverksamheten, vilken kommer att genomföras . Avstrukturplanen framgår att Aluminium saknar strategiskt värde förkoncernen. Företagets framtida utveckling borde därför bättre kunna tillgodosesi en annan ägargrupp. Ett preliminärt avtal träffades i böljan av medSwedefronl om försäljning av Gölaverken Aluminium . Koncernenär i stor utsträckning beroende av utvecklingen på frakt-marknaden för fartyg.Denna påverkar direkt driftsresultatet för koncernens fartygsengagemang menäven indirekt redarnas benägenhet att såväl Skr.1982/83:20 102 beställanya fartyg som att reparera äldre tonnage. Dessutom påverkar fraktmarknadenandrahandsmarknaden för fartyg och därigenom värderingen av koncernens egnafartyg och kundfordringsrisker. Fraktmarknadenför såväl tank-, OBO- som produkttankfartyg försämrades . Defraktnivåer som uppnåddes för OBO- och tankfartyg täckteinte driftskostnaderna och kunde därigenom inte lämna något bidrag till räntoroch avskrivningar. Den försämrade fraktmarknaden fick även effekt på prisernaför andrahandstonnage. Andrahandsmarknaden för såväl OBO- som tankfartygförsvagades. Priserna motsvarar nu i många fall de bottennoteringar som nåddesår 1977-1978. Detförsämrade prisläget i dollar motverkas emellertid till stor del avdollarkursens uppgång. Mätt i svenska kronor blir därför försämringen avprisnivån på andrahandsfartyg relativt begränsad. Prisutvecklingen i slutet avåret är emellertid mycket svår att bedöma eftersom den baseras på relativt fåavslut. Marknadsvärdetav koncernens totala fartygsengagemang (egna fartyg och kundfordringsrisker)vilket ligger till grund för värderingen av de egna fartygen ochkundfordringsriskerna i bokslutet blir därmed svårt att bedöma. Någon meromfattande försäljning av fartyg skulle i realiteten inte vara möjlig attgenomföra i rådande dåliga marknad. En värdering baserad på antagandet attfartygen avvecklas under kontrollerade former visar att värdet ligger iintervallet ca 2200 till ca 2800 milj. kr. Trotsden försämrade andrahandsmarknaden för fartyg kunde emellertid avvecklingen avkoncernens engagemang fortsätta i ungefär den takt som förutsattes istrukturplanen. har sålunda ett tankfartyg, fem och ettprodukttankfartyg försålts, vilket innebär att fartygsengagemanget nu tillövervägande del består av tankfartyg. Demedelstillskott, bidrag etc. som beviljat för koncernensomstmkturering redovisas normalt i resultaträkningen under rubrikenägartillskott. Ikoncernens strukturplan förutsågs omfattande förluster under omstruktureringsperioden.För att täcka dessa samt för att höja koncernens soliditet till (motsvarande elt eget kapital på ca 4500 milj. och därigenom ge koncernenmöjlighet att bära framtida risker begärde styrelsen ett kontant tillskott avägaren/staten. De ägartillskott som anvisades av och år 1981innebär att bedömda förluster täcktes. Däremottillgodosågs inte kravet på solidi-tetsförstärkning fullt ut. Riksdagsbeslutenåren och 1981 innebar dessutom en uppdelning av tillskotten i olika anslagtill moderbolaget enligt nedan: Föromstrukturering sammanlagt 2068 milj. kr. Skr.1982/83:20 103 - 600 milj. kr. i generelltvarvsstöd, vilket utbetalas successivt . - 800 milj. kr. - 606 milj. kr. för nedskrivningav anläggningstillgångar . Räntebärande skuldebrev utfärdas itakt med alt nedskrivningarna görs. - 62 milj. kr. för omstruktureringav Varf. För övriga ändamål totalt ca 130 milj. - ca 100 milj. kr. som avserkoncernens bedömda del av det u-landsslöd om totalt 125 milj. kr. som finnstillgängligt för svenska varvsföretag. - ca 30 milj. kr. försysselsättningsbefrämjande åtgärder vid . Dessutomhar I 004 milj. kr. erhållits för avveckling av Öresundsvarvet och 238 milj.kr. som ersättning för kostnader avseende den anställningsgaranti somriksdagen beslutade om . Koncernensomsättning uppgick till 7104 (6035) milj. kr. och resultatet föreägartillskott, bokslutsdispositioner och skatt till -1600 (-1461) milj. kr. Rörelseresultatetföre finansiella intäkter och kostnader har förbättrats till 546 (i-927) milj.kr. Förbättringen är emellertid i realiteten ca 500 milj. kr. större än vadsorn framgår av resultaträkningen eftersom effekterna av det statligabeställarstödet i stort sett upphört . Förbättringenav rörelseresultatet beror främst på att prisnivån för storvarvens orderingångavsevärt förbättrats. Några nämnvärda reserveringar för förluster i pågåendeproduktion belastar därför inte - till skillnad från föregående år -resultatet. Iresultatet efter finansiella intäkter och kostnader ingår föriusterna iÖresundsvarvet med 198 milj. kr. bokslut gjordes en reservering förbedömda kvarvarande förluster i samband med varvets avveckling. Dennaavveckling följer uppgjorda planer, vilket innebär att hela Öresundsvarvetsförlust elimineras genom motsvarande upplösning av förlustreservenredovisad som en extraordinär intäkt. Koncernensförbättrade rörelseresultat motvägs emellertid av etl kraftigt försämraträntenetto. Detta uppgår till -983 (-668) milj. kr. Det stora negativaräntenettot är en följd av hög kapitalbindning hänföriigt till koncernensomfattande fartygsengagemang i kombination med litet eget kapital och ettextremt högt ränteläge i såväl som . Härtillkommer att vissa av beslutade kapitallillskott inte hade utbetalatsår . Dettta gällde bl.a. de värdegaranlier uppgående till ca 2500 milj. kr.som staten utfärdat för att täcka tidigare gjorda reserveringar förkundfordringsrisker och för omvärdering av koncernens fartygsinnehav.Värdegarantierna har sålunda varit icke räntebärande fordringar på staten. 1982/83:20 104 Konstruktionenav värdegarantierna innebar därför atl koncernen trots de reserveringar ochomvärderingar som gjorts fortfarande måste finansiera bruttofordran respursprunglig kostnad för fartygen. Detta medförde en allvarlig belastning påräntenettot. Om värdegarantierna hade omvandlats till kontanta kapitaltillskotthade ränteeffekterna av dessa medfört alt årets räntenetto förbättrats med ca375 milj. kr.