prop · G6036 · 1982-12-31 00:00:00 — omändring i lagen (1957:577) om prästval Regeringenföreslår att för sin del anta del förslag som har tagits upp ibifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås att de s. k. tredjegångstillsättningarna av kyrkoherdetjänsterflyttas över frän regeringen fill domkapitlen. I propositionen föreslås ocksä atlen möjlighet öppnas för regeringen att till domkapitlen delegera prövningen avärenden om dispens från vissa behörighetskrav. Prästernas nuvarande bundenhet fillsill hemslift under efter prästvigningen föreslås vidare bliavkortad till . Slutligen föresläs att sådana särskildakomministertjänster som får inrättas för andlig vård vid sjukhus alltidtillsätts utan val. Ändringarnaföreslås träda i kraft . 1982års allmänna kyrkomöte har för sin del godkänt förslagen. 1Riksdagen 1982/83. Förslagtill Lag om ändring lagen (1957:577) om prästval Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1957:577) om präslval dels att 35 § skall upphöra alt gälla, dels atl4, 5, 10, 11, 12, 36 och 42 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Kyrkoherdetjänst tillsattes utan val var tredje gängtjänsten är ledig, genom atl regeringen utnämner präst, som sökt tjänsten,eller till tjänsten förflyttar präst, som innehar domprost- eller kyrkoherdetjänst. En kyrkoherdetjänst skall tillsättas utan val var tredjegäng den är ledig. Tjänsten tillsätts antingen genom att utnämneren präst, som har sökt tjänsten, eller genom att regeringen fill tjänstenförflyttar en präst, som innehar domprost- eller kyrkoherdetjänst. Är jämlikt 16 § andra stycket eller 19 § andra stycketsärskild valförättning ej erforderlig, utnämner den präst som skallanses vald. Har under val jämte annan ställ präst, som kallals av deröstberättigade, utnämner regeringen en av dem som stått under val. Efter valtill kyrkoherdetjänst i annat fall än ovan sägs utnämner den somvid valet erhållit de flesta rösterna eUer, om flera fåll högsta röstetal, denav dem som finner böra erhålla företräde. ' Var tredje gäng komministertjänst är ledig i pastoratetsker tillsättningen utan val, antingen genom all utnämner präst,som sökt tjänsten, eller genom alt regeringen till tjänsten förflyttar präst,som innehar annan prästerlig tjänst. Var tredje gång komministertjänst är ledig i pastoratetsker tUlsättning-en utan val, antingen genom atl utnämner präst,som sökt tjänsten, eller genom alt regeringen till tjänsten förflyttar präst,som innehar annan prästerlig tjänst. Första stycketavser ej sådan särskilt inrättad komministertjänst, vars innehavarehuvudsakligen skall tjänstgöra vid sjukhus. Sådan tjänst skall alltidtillsättas utan val. Om tillsättning utan val i vissa fall, dä präst är ensam behörigsökande, stadgas i 16 § tredje stycket. Efter val till komministertjänst tillsätter domkapitlettjänsten enligl vad i 4 § fjärde stycket stadgas om kyrkoherdetjänst. Senaste lydelse 1975:1430. 2 Senaste Ivdelse 1975:1430. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Har präst under En präst, som inte under minsl tre fwllg\ort prästerligtjänstgöring inom år har fullgjort prästerlig ijänstgö- det sfift,fill vilket han efter prästvig- ring / det sfiftfill vilket prästen efter ningenförst knutits, må han endast prästvigningen först har knufils, får undervillkor, som regeringen före- endast påvillkor, som regeringen skriver,på grund av egen ansökan föreskriver, på grund av egen ansö- komma ifråga lill prästerlig tjänst kan komma ifråga till prästerlig tjänst / annat sfift. / bestämmelser som regeringen får föreskriva all den meddelarkan föreskrivas att dom- sominnehar en tjänst som domprost, prost,kyrkoherde eller komminis- kyrkoherde eller komminister och ter,som ej innehaft den tjänst, till som ej under en viss minsta lid har vilken hansenast blivit utnämnd, viss innehafttjänsten inte på grund av minstalid, ej utan regeringens till- egenansökan/nr komma i fråga lill ståndkan komma i fråga till annan annan prästerlig tjänst utan tillstånd prästerligtjänst på grund av egen avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. På förslag fill prästerlig tjänst skola behöriga sökandeuppföras efter som de, med hänsyn jämväl fill tjänstens särskilda behov, finnasäga företräde i förtjänst och skicklighet. Därvid böra tagas i betraktandesåväl del nit, del allvar och den skickUghet som sökande visat i honom dittillsanförtrott kall, jämte hans ijänslålder, som ock den lärdom han ådagalagt genomexamina, utgivna skrifter eller annorledes. Samma befordringsgrunder skola Samma befordringsgrunder skaU gälla vidavgivande av förord, som i gälla vid utnämning enligt 36 §. 35 § sägs,och vid utnämning jämlikt 36 §5 Är fråga om komministertjänst. ägerdomkapitlet, sedan yttranden terna i 34 § har kommit in eller enligtföreskrifterna i 34 § inkommit , därför bestämd fid har gått ut, får ellerdärför bestämd tid utgått, till utnämna en behörig tjänsten utnämnabehörig sökande. sökande lill tjänsten. 42 §« Talan mot beslut enligl 40 och 41 §§föres hos kammarrätten genom besvär. Tala mot annat beslut av ifråga om tillsättning av prästerlig tjänst föres hos regeringen genom besvär. 3 Senaste lydelse 1975:1430. 5 Senaste lydelse 1964:782. * Senaste lydelse 1975:1430. 1* 1982/83. Besvärshandlingen skall hava in-kommU frånden dag, då beslutet fillkännagavs genom anslag / lokal. Över beslut om förslag 5å ock över beslut om förord, som i35 § sägs, eller om utnämning jämlikt 36 § må besvär anföras endast av sökande;dock må besvär över beslut, varigenom präst, som kallals alt uppföras päförslag, förklarats obehörig därtill, anföras av den kallade och avröstberättigad. Besvärshandlingen skall ha kommu in frånden dag, dä beslutet tillkännagavs genom anslag på anslagstavla. Överbeslut om förslag eller beslul om utnämning enligt 36 § får besvär anföras endasiav den som har sökt tjänsten. Över beslut varigenom en präst, som har kallatsalt uppföras på förslag, har förklarals obehörig därtill får besvär dockanföras av den kallade och av var och en som är röstberättigad. Denna lagträder i kraft . Ärende som vidutgången av är 1982 är anhängigt hos regeringen handläggs enligt äldrebestämmelser. Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , Elmstedl, Ahrland Föredragande: statsrådet . Proposition om ändring i lagen (1957:577) om prästval Regeringen har i skrivelse till allmännakyrkomöte (skr 1982:4) begärt kyrkomötets yttrande huruvida kyrkomötet för sindel godkände etl vid skrivelsen fogat förslag till lag om ändring i lagen(1957:577) om prästval. Regeringens skrivelse och det därvid fogade utdraget avregeringsprolokoll bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Kyrkomötethar i skrivelse till regeringen anmält sitt beslut i frägan (KLU 1982:5, kskr1982:9). Kyrkomötets skrivelse och kyrkolagsutskottets belänkande bör bifogasprotokollet som bilaga 2. Kyrkomötetsbeslut innebär alt mötet för sin del har antagit det av regeringen framlagdalagförslaget med den ändring av 5 § som i bilaga till kyrkolagsutskotietsbetänkande anges såsom utskottets förslag. Ändringen är av redaktionell naturoch innebär inte någon avvikelse i sak från regeringens förslag. Jag kan därföransluta mig till kyrkomötets förslag. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl anla det av kyrkomötetgodkända förslagel lill lag om ändring i lagen (1957:577) om prästval. Regeringen ansluler sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposifion föreslå atl för sin del anla delförslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1982/83:6 6 Regeringens skrivelse till allmänna kyrkomöte1982:4 med förslag till lag om ändring i lagen (1957:577) omprästval; Regeringen överlämnar till kyrkomötet bifogade utdrag avregeringsprotokoll för det yttrande som föredraganden har hemställt om. I skrivelsen föreslås atl det i lagen (1957:577) om präslvalföretas vissa ändringar av praktisk natur, som kan genomföras utan att mandärigenom rubbar de principer som ligger lill grund för del nuvarande fiUsältningsför-farandet. Som ett led i strävandena till decentralisering föreslåsde s.k. tredjegängs-lillsällningarna av kyrkoherdetjänster bli överflyttadefrån regeringen till domkapitlen. Möjlighet öppnas också för regeringen atttill domkapitlen delegera prövningen av dispenser från vissa behörighetskrav. Prästernasnuvarande bundenhet till sitt hemstift under efter prästvigningenföresläs bli avkortad till . Vidare föreslås atl sådana särskildakomministertjänster som får inrättas för andlig vård vid sjukhus alllidtillsätts utan val. Ändringarna föresläs träda i kraft . Prop.1982/83:6 7 Lag om ändring i lagen (1957:577) om prästval Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1957:577) omprästval dels att 35 § skall upphöra att gälla, dels att 4, 5, 10, 11, 12, 36 och 42 §§ skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§' Kyrkoherdetjänst tillsättes utan En kyrkoherdetjänst skaU tillsät- val var tredje gång tjänsten är ledig, tas utan val vartredje gång den är genom alt regeringen utnämner ledig. Tjänsten tillsätts antingen präst, som sökt tjänsten, eller fill genom att utnämner en tjänsten förflyttar präst, som inne- präst, som har sökt tjänsten, eller har domprost- eller kyrkoherde- genom att regeringen fill tjänsten tjänst. förflyttar en präst, som innehar domprost- eller kyrkoherdetjänst. Är jämlikt 16 § andra stycket eller 19 § andra stycketsärskild valförrättning ej erforderlig, utnämner den präst somskall anses vald. Har under val jämte annan stått präst, som kallats av deröstberättigade, utnämner regeringen en av dem som stått under val. Efter val till kyrkoherdetjänst i annat fall än ovan sägsutnämner den som vid valet erhållit de flesta rösterna eller, omflera fått högsta röstetal den av dem som finner böra erhålla företräde. 5 §2 Var tredje gäng komminister- Om det i ett pastorat finns en tjänst är ledigi pastoratet sker tillsätt- särskiltinrättad komministertjänst, ningen utan val, antingen genom att vars innehavare huvudsakligen skall utnämner präst, som tjänstgöra vid sjukhus, skall tjänsten sökt tjänsten, eller genom alt rege- tillsättas utan val. ringen till tjänsten förflyttar präst. Var tredje gäng e« annan komminis- som innehar annan prästerlig tertjänsl är ledig i ett pastorat skall tjänst. tjänsten också tillsättas utarival. dessa fall tillsätts tjänsten .antingen genom attdomkapitlet utnämner en. präst, som har sökt tjänsten, eller genom altregeringen fill tjänsten förflyttar en präst, som innehar annan prästerligtjänst. Om fiUsättning utan val i visst fall, dä präst är ensambehörig sökande, stadgas i 16 § tredje stycket. Efter val fill komministertjänst tillsätter domkapitlettjänsten enligt vad i 4 § fjärde stycket stadgas om kyrkoherdetjänst. 1** 1982/83. Har präst ej under minst fern år fullgjort prästerligtjänstgöring inom det stift, lill vilket han efter prästvigningen förstknutils, må han endast under villkor, som regeringen föreskriver, på grund avegen ansökan komma i fråga till prästerlig tjänst inom annat stift. En präst, som inte under minsl har fullgjortprästerlig tjänstgöring i det stift fill vilket prästen efter prästvigningenförst har knutits, får endasi på villkor, som regeringen föreskriver, på grundav egen ansökan komma i fråga till prästerlig tjänst i annat stift. / bestämmelser som regeringen meddelar kan föreskrivas attdomprost, kyrkoherde eller komminister, som ej innehaft den tjänst, tiUvilken han senast blivit utnämnd, viss minsta fid, ej utan regeringetts tillståndkan komma i fråga till annan prästerlig tjänst på grund av egen ansökan. Regeringen får föreskriva att den som innehar en tjänstsom domprost, kyrkoherde eller komminister och' som ej under en viss minsta tidhar innehaft tjänsten inte på grund av egen ansökan får komma i fråga tillannan prästerlig tjänst utan tillstånd av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 12§ På förslag till prästerlig tjänst skola behöriga sökande uppföras efter somde, med hänsyn jämväl till tjänstens särskilda behov, finnas äga företräde iförtjänst och skicklighet. Därvid böra lagas i betraktande såväl det nit, detallvar och den skicklighet som sökande visat i honom dittills anförtrott kall,jämte hans ijänslålder, som ock den lärdom han ådagalagt genom examina, utgivnaskrifter eller annorledes. Sammabefordringsgrunder skola gälla vid avgivande av förord, som i 35 § sägs, ochvid utnämning jämlikt "36 §. Sammabefordringsgrunder skaU gälla vid utnämning enligt 36 §. Är frågaöm komministertjänst, äger , sedan yttranden enligt föreskrifterna i34 § inkommit eller därför bestämd tid utgått, fill tjänsten utnämna behörigsökande. Sedanyttranden enligt föreskrifterna i 34 § har kommit in eller därför bestämd tidhar gått ut, får utnämna en behörig sökande till tjänsten. 42 §* Talan mot beslut enligt 40 och 41 §§föres hos kammarrätten genom besvär. Talan mot annat beslut av ifråga om fiUsättning av prästerUg tjänst föres hos regeringen genom besvär. Besvärshandlingen skall hava inkommit frånden dag, dä beslutet fillkännagavs genom anslag i lokal. Över beslut om förslag så ock över beslut om förord, som i35 § sägs, eller om utnämning jämlikt 36 § må besvär anföras endast av sökande;dock må besvär över beslut, varigenom präst, som kallats alt uppföras påförslag, förklarats obehörig därfill, anföras av den kaUade och avröstberättigad. Besvärshandlingenskall ha kommit in från den dag, då beslutet fiUkännagavsgenom anslag på anslagstavla. Över beslulom förslag eller beslut om utnämning enligt 36 § får besvär anföras endasi avden som har sökt tjänsten. Över beslul varigenom en präst, som har kallats attuppföras pä förslag, har förklarats obehörig därtill får besvär dock anförasav den kallade och av var och en som är röstberättigad. Denna lagträder i kraft . Ärende som vidutgången av är 1982 är anhängigt hos regeringen handläggs enligt äldre beslämmelser. 'Senaste lydelse 1975:1430. Senaste lydelse 1975:1430. "Senaste lydelse 1975:1430. Senaste lydelse 1964:782. 1982/83:6 10 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , Åsling, Södet,, , , , , , , Elmstedl,Tilländer, Ahrland, Skrivelsetill allmänna kyrkomöte med förslag till lag om ändring i lagen(1957:577) om prästval Förfarandetvid tillsättning av ordinarie församUngspräster - d.v.s. domprost, kyrkoherdeeller komminister - i territoriella pastorat är reglerat i lagen (1957:577) omprästval (ändrad senast 1975:1430) samt den lill denna lag knutna prästvalsförordningen(1958:261, ändrad senast 1980:606). Om regeringen bestämmer det, gäller nämndaförfattningar även vid tillsättningen av motsvarande tjänster i icke-terriloriellapastoral. Framställningarom utredning i syfte att fä till stånd mera genomgripande förändringar avnuvarande fillsältningsförfarande har gjorts vid upprepade fillfällen undersenare år, bl.a. vid 1970, 1975 och allmänna kyrkomöten. Regeringenhar dock lämnat de nämnda kyrkomötesframställningarna utan åtgärd. 1979års allmänna kyrkomöte har med anledning av väckta mofioner också anhållit hosregeringen om förslag till en sådan ändring i prästvalslagen, att fiden förprästernas sliftsbundenhet avkortas från fem lill elt år (KLU 1979:7, kskr1979:7). Kyrkomötets framställning har remissbehandlats. Fräganom en översyn av prästvalslagen har på nytt aktualiserats dels av (mot. 1979/80:766, KU 1980/81:5, rskr 1980/81:15), dels i en den 9 mars 1981ingiven skrivelse frän de kyrkliga samfälligheterna i Slockholm, ochMalmö, dels i en skrivelse från . Idessa framställningar begärs sädana ändringar av nuvarande prästvals-system somberör väsentliga frågor av såväl principiell som praktisk natur. De kan inlegenomföras utan ett grundligt utredningsarbete. Prop.1982/83:6 11 för en bedömning av frågan om elt sådant bör komma till slåndmåste en undersökning först ske av del nuvarande systemet och hur dettafungerar i praktiken. Jag har för den skull förordnal en särskild sakkunnig attinom kommundepartementet biträda med denna undersökning. I avvaktanpä resultatet av undersökningen och de vidare åtgärder som den kan leda lillbör emellertid nii vissa ändringar i prästvalslagen företas, vilka är avpraktisk natur och inte innebär några väsentliga avsteg frän de principer somligger till grund för nuvarande tillsättningsförfarande. Jag lar idet följande upp frågor om delegation till domkapitlen av beslut vid s.k. tredjegångstillsältningav kyrkoherdar och förenklat tillsättningsförfarande beträffande särskildakomministertjänster för andlig vård vid sjukhus. Jag tar vidare upp frågor om avkortningav sfiftsbundenhelen för präster samt en möjlighet att lill domkapitlendelegera beslut om dispens från vissa behörighetskrav. 2 Tredjegångstillsättning av kyrkoherdetjänster 2.1Gällande bestämmelser m. m. Förfarandet vid tillsättningen av kyrkoherdetjänsterregleras i lagen (1957:577) om prästval (ändrad senast 1975:1430) och i prästvalsförordningen(1958:261, ändrad senast 1980:606). Kyrkoherdetjänstertillsätts två gånger av tre efter val av de röstberättigade i församling inompastoratet. Tredje gängen en kyrkoherdetjänst är ledig tillsätts tjänsten utanval genom att regeringen antingen utnämner en präst som har sökt tjänsten ellerfill tjänsten förflyttar en präst som innehar en domprost- ellerkyrkoherdetjänst. När enkyrkoherdetjänst filisätts efter va/väljer de röstberättigade mellan sökandesom har fört upp på förslag fill tjänsten. Efter valet utnämnerdomkapitlet den som har fält de flesta rösterna. Om flera har fått det högstaröstetalet, utnämner den som domkapifiet anser böra ha företräde. Deröstberättigade har rätt att före valet kalla en viss präst till tjänsten. Omdomkapitlet finner att den som har kallats är behörig, skall han eller honföras upp pä förslag. I sådana fall och om förslaget omfaltar minsltvå behöriga präster skall regeringen och inte efter valet utnämnaen av de föreslagna. I ärendet skall yttra sig fill regeringen. När enkyrkoherdetjänst skall fillsätlas utan val skall tjänsten inte ledigförklaras,om regeringen önskar utnyttja rätlen att till tjänsten förflytta en annan präst.I annat fall skall tjänsten ledigförklaras och sökas hos . Om någonbehörig sökande inte har anmält sig vid ansöknings-lidens utgång, skalldomkapitlet sälla ut en ny lid. Om del inle heller då anmäler sig någon behörigsökande, skall tjänsten kungöras ledig när del 1982/83:6 12 finns en möjlighet att tillsälta tjänsten. Så längetjänsten är ledig, skall dock kungöra den lediga tjänsten minst engång vartannat är. När del finns en eller flera behöriga sökande, skalldomkapitlet bereda kyrkoråden i pastoratets församlingar fillfälle att yttrasig om de sökande. Om ett kyrkoråd i sill yttrande förordar en viss sökande börkyrkorådet ocksä ange vilka av de sökande som kyrkorådet anser böra komma ifråga i andra och tredje rummen. Efter det att yttranden har kommit in frän samtUgakyrkoråd eller liden härför har gått ul skall med eget yttrandesända samtliga handlingar i ärendet till regeringen. I yttrandet skall domkapifietange vem av de sökande som förordar till tjänsten. får,om del finns skäl, ocksä ange vilka sökande anser böra komma ifråga i andra och tredje mmmen. Mot beslut i fråga om tillsättning av prästerligtjänst får talan föras hos regeringen genom besvär. Över beslut om förslageller om förord Uksom över beslut om utnämning får besvär anföras av desökande. Berätfigade att anföra besvär över beslut, varigenom präst, som harkallats atl uppföras på förslag, har förklarats obehörig är dels den kallade,dels de röstberättigade. Frågan om att flytta över beslutanderätten vid s.k. tredjegängsfiUsättning-arfrån regeringen till domkapitlen här aktualiserats i olika sammanhang. I enpromemoria (nr 99) den 12 febmari 1968 tiU ulbildriirigsdepartemenlel föreslog deparlementsulredningenatt regeringens befattning med iredje-gångstillsättningar av kyrkoherdetjänsterskulle upphöra och beslutanderätten tilläggas domkapitlen. I syfte att få enobjektiv och rättvis bedömning av de sökande tänkte sig utredningen möjlighetenatt föreskriva atl före beslutet skuUe samråda med en centralnämnd. Utredningen hade i ett annat sammanhang föreslagit att man skulle inrättaen sädan av vissa behörighetsärenden rörande präster.Promemorian remitterades. Remissyttranden avgavs av kammarkollegiet,statskontoret, , samtUga domkapitel, ärkebiskopen som hadehört övriga biskopar. och församlings-och pastoratsförbund. I sina yltranden fiUstyrkte samtliga instanser altbesluten i ärenden om tredjegångsfillsältningar flyttades över tilldomkapitlen. Flertalet remissinstanser avstyrkte däremot förslaget om att ensärskild nämnd skulle inrättas eller att denna skulle höras i dessa fillsättningsärenden. I anledning av väckta motioner anhöll allmännakyrkomöte (KLU 1970:9, kskr 1970:22) om en utredning om och förslag till sädanaändringar i gällande författningar rörande tillsättningar av ordinarieförsamlingspräster- Prop.1982/83:6 13 Ugatjänster som bl.a. skulle innebära en decentralisering av fiUsättningsför-farandetfrån regeringen till domkapifien. Genombeslut lämnade regeringen såväl departementsutredningenspromemoria som kyrkomötes framställning :Utan åtgärd. Isitt slutbetänkande (SOU 1972:36) Samhälle och trossamfund uttalade årsberedning om stat och kyrka att den fann del principiellt riktigt att tredjegångstillsättningarnaflyttas över fill domkapifien (s. 73). Enligt beredningenlåg en sådan överflyttning väl i Unje med huvudprincipen bakom beredningensförslag beträffande inomkyrkliga angelägenheter. Åvenvid 1975 och allmänna kyrkomöten väcktes mofioner om ändringar iordningen för fiUsättning av ordinarie församlingsprästerliga tjänster. Bådakyrkomötena anhöll hos regeringen (KLU 1975:8, kskr 1975:7 och KLU 1979:19, kskr1979:21) om en utredning som bl.a. skulle syfta fill att i samtligafall fillsäller tjänster som kyrkoherde och komminister. Kyrkomötesframslällningarnafömtsatte dock en mera genomgripande reform av präslvalslagsliftningen änenbart elt delegationsförfarande i fråga om tredjegångslillsältningarna. Genom beslulden lämnade regeringen de nämnda skrivelserna från 1975 och 1979års kyrkomöten utan åtgärd. Detär en allmän strävan att från regeringen flytta sädana grapper av ärenden somutan olägenhet kan handläggas av underlydande myndigheter. Kyrkoherdetjänsterär slafiigl reglerade tjänster som enUgt gällande tjänsteförteckningsavlal förkyrkliga tjänster (TFK) är placerade i lönegraderna F 14, F 15, F 16 eller . Tjänster på denna lönenivå filisätts i regel inte av regeringen, utan avunderlydande myndigheter. Det är därför naturligt att nu på nytt ta upp fråganom en decentraUsering av tredjegångstillsättningarna av kyrkoherdetjänster. Enligtmin mening kan ärenden om tredjegängsfillsättning utan olägenhet flyttas filldomkapitlen. Det kan med säkerhet antas att domkapitlens utnämning avkyrkoherdar inte skulle ske med mindre omsorg och objekfivitet än regeringensprövning av sådana ärenden. Under är utnämnde regeringen kyrkoherdar i 26fall. I tvä av dessa hade en präst kallals av de röstberättigade. Övriga 24fall gällde tredjegångsfillsältningar. I 17 av dessa ärenden fanns endast ensökande. I övriga sju ärenden fann regeringen endast i etl fall skäl atlutnämna en annan präst än den som hade förordat till tjänsten. Enöverflyttning av beslutanderätten till domkapitlen skulle inle bara svara motsträvandena att delegera ärenden från regeringen tUl underlydan- 1982/83:6 14 demyndigheter utan ocksä kunna medföra en viss fidsvinsl i de fall när en vakanshar uppstått på kyrkoherdetjänsten. Den nuvarande ordningen innebär attdomkapitlet avger förord fill i-egeringen och att det härefter löper en besvärsfidom regeringen kan ta upp ärendet fill prövning. Ombeslutanderätten flyttas, kan utnämna en ny kyrkoherdeefter det alt kyrkorådens yttranden över de sökande har kommil in. Det ärsjälvklart atl möjlighet skall finnas atl genom besvär fä en utnämning prövadav regeringen, i likhet med vad som gäller vid tredjegångslillsällning av komministerljänsler.Del finns knappast anledning att anta att antalet besvärsärenden skulle bli särskillstort.