prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Inom ramen för del nordiskakontaktorganet för atomenergifrågor (NKA) harbl. a. arbete ulförts inom ell gemensamt forskningsprograrh på kärnsäkerhetsområdel. Stöd till anordningar för att minska utsläppen av svavelvid förbränning av kol I min anmälan tillprop. 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. föreslog jagåtgärder för all öka investeringarna inom energiområdet. Inriktningenär bl.a. alt ca 25 koleldade förbränningsanläggningarskall uppföras. Jag framhöll i min anmälan all utbyggnaden av koleldadeförbränningsanläggningar bör ske på ell planerat sätt så all såväl energiför-sörjningsinlressel som hänsynen lill miljöntillgodoses. Koncessionsnämndenför miljöskydd har i de ärenden om koleldade anläggningar som hitfills harbehandlats ställt långtgående krav på miljöskyddsåtgärder vid nyaanläggningar. har i sitt uttalande (JoU 1981/82:35, rskr1981/82:321) med anledning av prop. 1981/82:151 om ålgärder motförsurningen uttalat atl denna skärpta praxis bör gälla för de 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 118 anläggningar som kan bU aktuella. Del är naturligtall detta uttalande ligger liU gmnd för regeringens agerande i dessa frågor. Deltaställningstagande när del gäller all värna om miljön får emellertid inle leda lill atlQärrvärmeproducenter av ekonomiska skäl avslår från all föra fram lillprövning förslag om sådana koleldade förbränningsanläggningar som är önskvärdamot bakgmnd av del oljeersällningsprogram som enhäUigt har antagit. Jag meddeladedärför i min anmälan till prop. 1982/83:50 alt jag kommer alt förorda allregeringen i budgetpropositionen föreslår inrättandet av den fond för stöd lillanordningar för alt minska svavelutsläppen som harfatlat principbeslut om vid sin behandling av den nämnda propositionen omålgärder mol försurningen. Jag meddelade också avsiklen all utnyttjaskalle- och avgiftspoliliken inom energiområdet sä atl bl. a. en övergäng fränolja till kol stimuleras. Med hjälp av skatte- och avgiftspoliliken kommer allsä långt som möjligl eftersträvas fasta prisrelalioner mellan kol ocholja. Därvid kommer de särskilda kostnaderna för all vidta ålgärder för allminska påverkan på miljön av koleldade förbränningsanläggningar atl beaktas. Jag betonade atl meddessa ålgärder bör de hårda miljökraven enligt min mening inteuppfattas som en ekonomisk belastning för fjärrvärmeproducenterna. De bör istället ses som etl slöd för en industriell utveckling på della område. Redannu ligger svensk industri långl framme i fråga om reningsmetoder ochmoderna förbränningsanläggningar. Det är väsentiigl atl skapafömtsättningar för svensk export på detta område i takt med all också andra länder tillämpar hårdaremiljökrav. Jag redovisade alt i elt senare skede, när erfarenheterhar vunnits, nya forskningsrön har vidgat kunskapsramarna och pågåendeuiredningar har avslutatsoch remissbehandlats, del finns anledning atl återkomma till kolets miljöaspekter. Vidare redovisade jagavsikten alt genom fortsatta insatserpå del inlernalionella planet, bilateralt och inom ramen för konventionen ombegränsning av långväga gränsöverskridande luftföroreningar, intensifieraarbetet för alt nå en allmän minskning av svavelutsläppen i . Jag ålerkommer nulill frågan om inrättandet av en fond för slöd lill anordningar för att minskasvavelutsläppen. Jag har härvid samrått med chefen för . Kostnaderna förrökgasavsvavling eller andra motsvarande åtgärder uppfattas som betungande av många kommuneroch industrier. Vid de första anläggningarsom byggs med ny teknik uppkommer ofta ökade kostnader jämfört med anläggningar som byggs med konventioneU teknik. Med hänsyn till vikten av all genomföraoljeersältningsprogrammel och all genom energiinvesleringar ökasysselsättningen är del angelägel alt den av beslutadekolinlroduklionen kommer lill slånd. Del är också elt allmänt intresse all så snart som möjligl erhållaerfarenheter av 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 119 den avancerade reningsleknik det här är fråga om. Ellstatligt investeringsstöd liU ålgärder för all minska utsläppen av svavel bördärför t. v. lämnas i enlighet med principbeslut . Slödbör kunna lämnas lill anläggningar som har tagits i drift efter den 1 juli1982. Stöd bör endasi kunna lämnas om anordningen för altbegränsa utsläppen av svavel medför längre gående rening än vad som behövs enligl de nuvarandebestämmelserna i förordningen (1976:1055) om svavelhaltigt bränsle. Tillanordningar för rökgasavsvavling bör stöd kunna lämnas i form av etl bidrag med högsl avinvesteringskostnaden. Stöd bör även kunnalämnas lill andra anordningar som vidtas för all minska utsläppen av svavel, t.ex. ålgärder för alt åstadkomma förbränning i s. k. sväv-bädd. Försådana anordningar bör gälla atl slödel lämnas i form av elt bidrag med högst av merkostnaden jämfört medkonventionell teknik. Om annat slafiigl stöd lämnas för enanordning, bör del nu aktuella slödelbegränsas så all det totala bidraget inle överstiger av investeringskostnadenresp. Slöd bör inle lämnas tilFdriftkostnader.Som jag har nämnt är avsiklen allutnyttja skalle- och avgifispoUfiken inom energiområdet bl. a. så atl en övergång från olja till kol sfimuleras.Därvid kommer driftkostnaderna för ålgärder för atl minska påverkan på miljönav koleldade förbränningsanläggningar alt beaktas. Stöd bör även kunnalämnas lill mer omfattande utrednings- och utveckUngsarbete rörandeåtgärder för att minska föroreningsulsläpp vid förbränning av fasta bränslen.I sådana fall bör slöd kunna lämnas i form av bidrag med högst av godkända kostnader. Del bör ankomma påregeringen all närmare fastställa de villkor som skall gälla för det nya stödet. Jag anser atl slödelbör ulgå från en fond av motsvarande konstruktion som oljeersältningsfondens.Fonden bör enligt min mening administreras av siatens energiverk.Samordningsvinster i handläggningen kan därigenom erhållas eftersom verkel även skallhandlägga ärenden om stöd tillenergiforskning och oljeersätlning samtärenden enligl lagen (1981: 599) om utförandeav eldningsanläggningar för fast bränsle. Siatens energiverk bör i frågor som gäller del nu föreslagna stödetsamråda med bl.a. . Efter samråd medchefen för budgetdepartementel förordarjag alt den nya fondenfinansieras på samma säll som gäller för oljeersällningsfonden. Jag beräknar all enavgift på . per m olja behöver tas ul för delta ändamål. Jagföreslår all den nya avgiften tas ul genom alt den särskilda avgiften föroljeprodukter höjs med della belopp. De inkomsler som svarar mol denna höjning avavgiften bör avskiljas och tillföras en särskild fond, kolmiljöfonden, hos riksgäldskonloret. Del nya slödel börkunna lämnas frän och med den . Med hänsyn lill all det är ungefär ellkvartals eftersläpning i förelagens inleve- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 120 ranser av den särskUda avgiften föroljeprodukter bör del höjda avgiftsuttaget träda i kraft . Chefen förjordbruksdepartementet har vid sin anmälan av anslaget IX H 12. Ålgärder molförsurningen anfört atl kostnaderna under detta anslag, i enlighet medriksdagens principbeslut vären 1982 (prop. 1981/82: 151, JoU 1981/82:35, rskr1981/82:321), bör finansieras med en höjning av den särskilda avgiften föroljeprodukter med . per m' olja. Den särskilda avgiften för oljeprodukterbör således höjas med sammanlagt . per m' olja. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomindustridepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter. Förslagel har upprättats i samrådmed cheferna för budgetdepartementel och . Med hänsynlill förslagets beskaffenhet är det enligt min mening inte motiverat attinhämta lagrådets yttrande över lagförslaget. Förslagel bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bihang 2. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenalt 1. antagaförslagel lill lag om ändring i lagen (1973: 1216) om särskild avgift föroljeprodukter, 2. godkänna de av migförordade riktlinjerna för stöd till anordningar för att minska utsläppen avsvavel vid förbränning av kol, 3. medge atl de inkomslersom svarar mol . per m' olja av den föreslagna höjningen av den särskildaavgiften för oljeprodukter fär fonderas hos riksgäldskonloret och disponeras ienlighet med vad jag har förordat, 4. medge att de inkomslersom svarar mot . per m' olja av den föreslagna höjningen av den särskildaavgiften för oljeprodukter förs till en ny inkomsttitel, 1435 Särskild avgiftför ålgärder mol försurningen. I beslul våren1981 om riktlinjer för energipoUliken (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60,rskr 1980/81: 381) betonas att ell kraftigt minskat oljeberoende är ettcentralt mål för energipolitiken. Motiven för alt minska oljeanvändningen genomenergihushållning och genom införande av andra bränslen än olja är dels avförsörjningskaraklär, dels av ekonomisk karaktär. Arbetet med all snabbt åstadkommaoljeersätlning bör enligl riktlinjerna främst inriktas på områden där oljanssärskilda egenskaper inle utnyttjas. Den tjocka eldningsoljan kan lättastersättas. På de områden där tjock eldningsolja används, dvs. främst iQärrvärmesyslem och industrier, kan inhemska bränslen och kol relativt snabbifä slor betydelse. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 121 För de lättareoljeprodukterna är det svårare att snabbt hitta ersättnings-bränslen. Dettagäller i synnerhet för bensin och dieselolja. Samtidigl är del just inom deområden där dessa produkter används, dvs. inom transportsektorn, som oljansenergitäthet och lätlhanlerlighel bäst las lill vara; Det framhålls all delfrämst är för sådan användning som oljan bör reserveras framöver.Tillgången av drivmedel bör på medellång sikt kunna tryggas genom enaktiv svensk oljeförsöijningspolitik. Med hänsyn lill den länga omslällningstid som krävs inomtransportsektorn är del enligt riktlinjerna i del energipolitiska beslutetangelägel all inleda en verksamhel som syftar lill introduktion av alternativadrivmedel. Del framhålls alt det pågår en omfattande utveckling avalternativa drivmedel i världen och att det f. n. inle kan avgöras vad dennautveckling kommer att resultera i. En plan för introdukfion av alternativadrivmedel måste därför utformas så alt inle aUlför långtgående bindningar lill enenda utvecklingslinje görs. Det alternativa drivmedel som enligt riktlinjerna bedömsvara lämpligast för inlroduklion i är metanol med hänsyn lUl främstfömtsättningarna för all tämligen snabbi införa delta drivmedel och lillmöjligheterna atl på långsikt tillverka metanol ur inhemska råvaror. Den av riksdagenbeslutade planen för utveckling och introduktion av alternativadrivmedel är framför allt inriktad på utveckling och användning av motorer för driftmed ell bränsle beslående av i del närmaste metanol (M 100).Genom atl intensifiera utvecklingen av motorer för M 100-drifl och utnyttjadem i geografiskt och på annat säll begränsade fordonsflottor kan etl första steg las mol en i elllångsiktigt perspektiv mera omfattandeanvändning av metanol som drivmedel. I delenergipolitiska beslutet behandlades också frågor om inblandning av metanoli bensin, s.k. M 15-bränsle. Införande av ell sådant bränsleskulle kräva såväl en omställning av bilmotorerna som etl nytt distributionssystem. Enligl riktlinjerna bör enallmän omställning av fordonen till ett biandbränsle inte ske f. n. Ensamordning bör ske med utvecklingeni andra europeiska länder i detta avseende bl.a. för alt trafik över statsgränsernaskall kunna ske obehindrat. Del finns ocksä anledning att ytterUgare utreda bl. a. miljöaspekterna vid enövergång lill biandbränsle. Sammanfattningsvis består introduktionsplanen föralternativa drivmedel enligt riksdagsbeslut äv dels en satsningpå utveckling och införande av fordon för drtfl med M 100-bränsle, dels en verksamhel föralt närmareklarlägga fömtsättningarna för introduktion av blandbränsle. EnUgt riktlinjerna börregeringen senast återkomma med en redovisning av det arbete som harbedrivits och med förslag fill fortsall inriktning. Oljeersällningsdelegalionen(I 1979:01; OED) har i tilläggsdirektiv (Dir. 1981:24 och 1982:43) fått i uppdragall, i avvaktan på atl statens energiverk inrättas, närmare planera och leda genomförandel avplanen för introdukfion avalternativa drivmedel. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 122 OED tillsalte för dennauppgift en särskild arbetsgrupp, drivmedelsplaneringsgruppen. I gruppen haringått representanter för bl.a. berörda myndigheter ochnäringsUvsorganisalioner. Den 2 november 1982överlämnade OED rapporten (Dsl 1982:12) Strategi för alternativa drivmedel.Ett utdrag ur rapporten innehållande OED:s slutsatser och förslag återfinns ibihang 3. Transportsektornsenergiförbrukning läcks till av oljeprodukter som importeras eUerframställs ur importerad råolja. Detta förhållande kan medföra en otryggförsörjningssituation. Med hänsyn lUl vikten av en väl fungerandetransportsektor bör ålgärder vidtas för atl skapa en tryggaredrivmedelsförsörjning. Ålgärder för all förbättra vårdrivmedelsförsörjning kan vidtas genom utbyggnad av konverteringskapacitel iraffinaderierna. När den av oljekonsumenternas förbund beslutade anläggningenför katalytisk krackning tas i bmk vid millen av 1980-lalel kommer Sverigestotala bensinproduklions-kapacitet att i stort setl motsvara denbensinkonsumtion som förväntas vid denna fidpunkt. På bör skapasandra möjligheter för atl öka försörjnings-tryggheten. Användning avalternativa drivmedel kan minska vår sårbarhet vid störningar på deninlernalionella oljemarknaden. Detta gäller i synnerhet om det alternativadrivmedlet kan produceras ur inhemska råvaror, vilket kan bli möjligt på långsikt. beslut våren1981 om riktlinjer för energipolitiken innefattande bl. a. en plan förintroduktionen av alternafiva drivmedel. I enlighet med dessa riktlinjer villjag nu lämna en redovisning av del arbete som har bedrivits och förslag lillriktlinjer för del fortsalla arbetet. Jag anser i likhet medOED all de statliga insatserna främst bör gälla att utveckla användningen avbränsle med i del närmaste metanol (M 100). De avgörande fördelarna frånsåväl försörjningstrygghels- som miljösynpunkt med användning av metanol somdrivmedel kan bara nås vid en inriktning på M 100. En övergång lill M 100fömtsätler.dock ett omfattande utvecklingsarbete. Nya bUmolorer måste utvecklasoch provas. Flera av de avgörande kostnadsposterna när del gäller M 100 är såosäkra alt ytteriigare erfarenheter och kunskap måste inhämtas innanfullständig klarhet kan nås om melanoldriflens fördelar resp. nackdelar. Fömtsättningarna för enmera omfattande övergång lill M 100 som drivmedel i är i hög gradberoende av den internationella utvecklingen. Jag finner del angelägel altvidareutveckla ell internalionelll erfarenhetsutbyte och en internafioneUsamordning. har fortlöpande kontakter inom området alternativadrivmedel med främst , och de nordiskaländerna. har anslutit sig lill ett europeisktforskningssamarbetsprojekl rörande användning av aUernativa drivmedel. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 123 I likhet med OEDanser jag att målet för de statliga insatserna bör vara all ge närmareunderlag för ell beslul i slutet av 1980-lalel i frågan om introduktion av M100 som drivmedel i slörre skala. Den närmare plan för del fortsattaarbetet som OED föreslår visar vilka ålgärder som behöver vidtas under de närmasteåren för all elt sådant underlag skall kunna finnas mot slutet av 1980-talel.Planen ansluler till riktUnjerna i riksdagsbeslutet . Jag kan därföri allt väsenlligl stödja den. Jag vill nu redovisa några av de viktigastepunkierna i den av OED föreslagna planen. Åtgärderna är av den arten all ansvaret förgenomförandel åvilar de berörda myndigheterna. Enligl planen bör försök i successivt mer omfallandeskala göras med användning av M 100 i fordon. och arbetar med statligtfinansiellt slöd med utveckling av M 100-motorer. Såväl som har lagil fram prototypersom monterats i provvagnar. Tester pågårunder och . Styrelsen för teknisk utveckling (STU) och OED har inlett förhandlingarmed och om framtagning av ca 20 provbilar för ell förstafältförsök. Det utvecklingsarbete som närmast behöver utföras gäller bl. a.optimering av motorkonstmktioner för att utnyttja drivmedletsegenskaper, optimering av startsystem förmotorer, undersökning av långtidseffekter som korri-sion och slitage saml optimering av materialval imotorer. Delinledande fältförsöket bör enligl planen utvärderas och därefter följas avfältförsök omfallande ca 200-300 fordon. Dessa försök bör omfalla gmpper av fordon med en viss geografiskspridning. Flera skäl talar för atldel är lämpligt atl arbeia med fordonsflottor hos statliga och kommunala myndigheter eller förelag eUer privataförelag med slörre fordonsparker.Fördelen med detta är dels atl försöken lättare kan genomföras och utvärderas, dels alt en senare övergångfill meianolanvändning i stora inlrodukfionsflotlor skulle kunnaunderlättas. Om metanol skallersätta också dieselolja som drivmedel för tyngre fordon erfordras särskildalösningar, t. ex. Ivåbränslesystem eller tillsals avtändningsförbättrande komponenter. Enligt planen bör denna fråga undersökas närmare.Inledningsvis torde ett 10-lal fordon behöva prövas. Försöken kan sedansuccessivt utökas liU 50100 fordon. Beträffande miljöfrågor sammanhängande med M 100konstaleras i OED:s rapport all M 100 har möjligheter alt ge färreavgaskomponenter och jämfört med dagens bensinkvalileler bättre emissionsbild. Tillnackdelarnahör utsläpp av formaldehyd och oförbränd metanol. Utsläppen kan reduceras genomkatalytisk avgasrening. Frånvaron av bly och aromatiska kolväten är yllerligarefördelar som uppnås vid M 100-drifl. Hanlerings-mässigl uppslår ändrade yrkeshygieniskaproblem såväl vid depåer som på bensinslafioner och verksläder. Inom detta områdeerfordras ell fortsall utvecklingsarbete. De ansvariga myndigheterna bör enliglplanen förberedaföreskrifter för melanoldrivna fordon. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 124 Under den inledandeförsöksverksamheten torde molorfabrikanlerna behöva arbeia med olika provisoriska lösningar påbränslefrågan, t.ex. M 90, dvs. metanol och bensin. En annanmöjlighet är atl använda M 100 ikombination med elt särskill slartbränsle. De leslbränslen som används för deförsta försöksfiottorna av fordon för metanoldrift utgör grunden för delspecifikafionsarbele som enligt planen behöver göras . bör enligt planen arbete bedrivas för alt ytteriigare klarlägga deproblem som finns med all distribuera och lagra metanol. börocksä en utredning klariägga kostnaderna för en begränsad anpassning avdistributionssystemet till all lagra M 100. Anvisningar för lagring, hantering och distribution avmetanolbränslen bör utarbetas . Melanolförsörjningenkan ske genom import, genom produktion i baserad på importerade råvaror elleri etl längre perspektiv genom produktioni baserad på inhemska råvaror. De relativt små mängder metanol som behövs för fältförsöken bör enligt planen importeras. Forsknings- ochutvecklingsarbete för all få fram kommersiellt acceptabel teknik för inhemskproduktion av metanol bör enligt planen även i fortsättningen vara en angelägenuppgift inom energtforskningsprogram-mel fram lill ställningstagandet fill enmer omfallande metanolintroduk-fion. Försök medförgasning ur torv och ved pågår med stöd från NE). En anläggning i () har lagils i drift. Elt försöksprogram skallgenomföras . OEDanser atl erfarenheter från denna anläggning bör avvaktas innan slällning las i frågan om uppförandet av enslorskalig försöksanläggning. AB Svenskalunskiffemtveckling () bedriver i forsknings-och utvecklingsarbeteom skifferanvändning. Försök med höglemperatur-förgasning har inletts. Resultathärav beräknas föreligga . energikommitté (1 1981:08) skall belysahur de svenska skiffertillgångarna långsiktigt kan komma all utnyttjas. Kommittén skall somett första steg utvärdera de resultat som har framkommit genom forsknings- och utvecklingsprogrammet i . Enligl planen börstatens energiverk följa kostnads- och teknikutvecklingen för olika alternativlill bensin. Inför fortsatta ställningstaganden är det angelägel altkostnaderna för metanol i förhållande liU andra drivme-delsalternafiv harklargjorts närmare. Del är också angelägel alt i delta arbete klarlägga hurmetanolförsörjningen kan ordnas med hänsyn lUl erforderiiga kvantiteter ochfördelningen på import och inhemsk produktion. De aspekter som rör försörjningstrygghet fördrivmedel bör också studerasytterligare. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 125 För att den av OEDföreslagna planen skall kunna genomföras måste flera ålgärder initieras redannu. Jag finner det viktigt atl OED fram lill energiverkels bildande akfivtleder genomförandet av planen för introduktion av alternativa drivmedel. Idelta arbete är del väsenlligl alt OED nära samarbetar med bl.a. de myndigheteroch organisationer som närmast berörs. Jag har erfarit atl OED:sdrivmedelsplaneringsgrupp har fåll i uppdrag av OED all fortsätta arbetethärmed. Gruppen skall enligt uppdraget i första hand verka för atl få lill slånd de åtgärder som enligt planenskall startas innan har bildats. Vid genomförandet av planen bör enligl minmening fömtsättningarna klarläggas för en - riktad mol svensk industri meromfattande teknikupphandling av specialfordon för drift med alternativadrivmedel all användas inom sektorer som försvarel och jordbruket samt avstatliga verk. Jag kommer all lämna förslag tillriktlinjer för organisationen av statens energiverk. En betydelsefull uppgiftför verket blir att leda genomförandel av planen för introduktion avalternativa drivmedel. Jag bedömer i likhet med OED atl det ekonomiskastöd som krävs för insatserna enligt den av OED föreslagna planen kanfinansieras inom ramen för befintliga resurser, främst genom det statligaenergiforskningsprogrammel och genom oljeersällningsfonden. STU är programansvariglorgan för delprogrammet Användning av alternativa drivmedel inomenergiforskningsprogrammet. Enligt regeringens föreskrifter skall STU samrådamed OED i fråga om dels uppläggningen av verksamheten i stort, dels viktigarebeslut om projekt. STU har inkommit till regeringen med enredovisning av planerad verksamhel inom delprogrammet under budgetåren 1982/83och 1983/84. Av redovisningen framgår atl den av OED föreslagna planen är etlunderlag för STU:s inriktning av verksamheten inom delprogrammet vad beträffarM 100. OED anser att staten ocholjeföretagen gemensamt bör verka för all undanröja nuvarande hinder förlåginbtandning av alkoholer i bensin. De avgörande hindren för atl införalåginblandning av metanol i bensin anges vara gällande skaltesubventionering avMTBE (melyl-iertiär-bulyl-eter) i kombination med vissa tekniska svårigheter. För egen del anser jag alt låginblandning avmetanol kan vara elt sätt att påbörja en inlroduklion av motoralkoholer.Erfarenheter kan härigenom erhållas av alt hanlera, lagra och distribuerametanol. Emellertid uppnås endast en myckel begränsad oljeersätlning. OED angervissa prov som bör kunna klarlägga omfattningen av de tekniska svårigheterna. Ifråga om beskattningen av MTBE vill jag efter samråd med chefen för budgetdepartementelanföra följande. Fram lill var skatten påmotoralkoholer densamma som skatten på bensin. En ändring i 2§ lagen (1961:372)om bensinskatt trädde dä i krafl. Ändringen innebar all en särskild skallesatsinfördes för 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 126 metanol, etanol, propylalkohol och isopropylalkohol.Skatten per volym-enhet blev då hätften så stor på motoralkoholer som på bensin. Motivetför ändringenvar all samma skattesats för metanol som för bensin skuUe försvåraintroduktionen av metanol på drivmedelsmarknaden eftersom metanolensenergiinnehåll endasi är ungefär hälften av bensinens (prop. 1978/79: 115, SkU 1978/79:44, rskr1978/79:430). utvidgades omfattningen av den särskildaskattesatsen lill att gällaalla högre alkoholer saml etrar av metanol och etanol (prop. 1980/ 81:121, SkU 1980/81:49, rskr 1980/81:292).