prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Förmögenhets-,arvs- och gåvoskatten har skärpts. Vissa skattelättnader till aktieägare haråtertagits resp. minskats. En utdelningsskatt pä aktier har införts, liksompunktskatter pä vissa umbäriiga varor. Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 46 Politikensutformning har bidragit till att avtal har kunnat träffas på arbetsmarknadenför , som ger en god grund för en fortsatt återhämtning i ekonomin. Av stor betydelse är ocksåde åtgärder som.regeringen har vidtagit eller planerar med syfte atteffektivisera skatteuppbörden och intensiflera kampen mot ekonomiskbrottslighet och skatteflykt. Även i fortsättningenmåste fördelningspolitiken sättas i centmm för krispoliflken. Dels måste kampenför full sysselsättning och låga prisökningar drivas med all kraft. Dels måsteen fortsatt översyn av transfererings- och skattesystemen ske för att främjafördelningspolitiska mål. Regeringen kommer fortlöpande att redovisa arbetet pädessa områden. Regeringen avser vidare att lägga fram förslag i syfte attförenkla och effektivisera systemen för stöd ät barnfamiljerna, eftersom dessautgör den grupp som fått bära de tyngsta bördorna av den ekonomiskakrisen. Prop.1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 47 Ibudgetpropositionen redogjorde jag för vissa allmänna utgångspunkter förbudgetarbetet inför /85 och åren framöver. Jag framhöll bl. a.att åtgärder måste vidtas för att minska automatiken i utgiftstillväxten ochöka statsinkomsterna. Vidare betonade jag vikten av förändringar som förbättrarstatens kassahållning. För de reformer som i undantagsfall kan bli aktuellamåste utrymme skapas genom omprioriteringar. Riksdagenhar därefter ställt sig bakom vad jag då anförde om de allmänna riktlinjernaför budgetregleringen. Vidare har ansett det vara önskvärt attregeringen redovisar konsekvenserna av automatik inom statsbudgeten ochsocialförsäkringssektorn samt inom jordbruksprisregleringen. Till budgetpropositionenförelåg ingen aktuell information om budgetutvecklingen efter budgetåret1983/84 baserad på kalkyler för den samhällsekonomiska utvecklingen. Som jagtidigare redovisat föreligger nu sädana kalkyler över vad alternativautformningar av den ekonomiska utvecklingen för samhällsekonomin under denärmaste åren kan innebära. Dessutom flnns beräkningar i långtidsbudgeten förbudgetutvecklingen t.o.m. /88 enligt där gjorda antaganden. Meddessa dokument som underlag bör de långsiktiga budgetpolitiska riktlinjernakunna läggas fast. Den konkreta utformningen av budgetpolitiken för resp.budgetår måste dock äga rum inom ramen för den reguljära budgetprocessen.Endast genom en samlad budgetprövning kan utgiftsanspråk inom olika områdenvägas samman på ett systematiskt sätt. offentliga sektorn produceras eller förmedlas en betydande del av densamhälleliga välfärden. Den ekonomiska tillväxten under efterkrigstidenmöjliggjorde en långvarig expansion av den offentliga sektorn. Genom ettrelativt högt sparande inom stat och socialförsäkringssektor kunde reformerinom det sociala trygghetssystemet och på en rad andra områden genomföras. Enviktig förutsättning för dessa reformer var att de genomfördes i den takt somdet samhällsekonomiska utrymmet tillät. Underden senare försvagades statsfinanserna kraftigt.Huvudorsakerna till denna utveckling är: - Den svaga ekonomiskatillväxten. - Den höga inflationstakten. - Den dåliga kontrollen överutgiftsutvecklingen. Prop.1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 48 Underskotten i statsbudgeten var under början av1970-talet av ringa storlek. Som andel av BNP uppgickbudgetunderskottet /71-1975/76 till . Dessaunderskott uppvägdes dock av ett betydande sparande inomsocialförsäkringssektorn. Sammantaget fanns ett positivt flnansiellt sparande iden konsoliderade offentliga sektorn. Den internationella ekonomiska bilden kom efter år 1973att utmärkas av en avtagande tillväxt och en accelererande inflation. Detta komi hög grad att påverka även . Åren efter 1976 kom de statliga budgetunderskotten att ökadramatiskt. Mätt som andel av BNP ökade budgetunderskottet från budgetåret1976/77 till 11,/82. Under dessa budgetår försämrades ävendet flnansiella sparandet inom socialförsäkringssektorn. Den svenska industrindrabbades av en rad strukturkriser. Statsutgifterna förarbetsmarknadspolitiska och industripolitiska åtgärder ökade kraftigt underdessa år. Vissa av dessa omständigheter, som hängde samman med de allmännarecessionstendenserna, drabbade de flesta industriländer. Emellertidförvärrades den svenska utvecklingen pä en rad punkter till följd av den fördapolitiken. Subventionerna på budgeten till förelagssektorn ökade frånca . /77 till . budgetåret1981/82. Statsutgifterna i övrigt, som till betydande del styrs genom olikaformer av automatik, tilläts öka oberoende av statsinkomsternas utveckling.Utgifternas utveckling översteg således vida tillväxten i den svenskaekonomin. /77-1981/82 ökade statsutgifterna med 15,4%åriigen i löpande priser, vilket kan jämföras med BNP som under samma periodökade i löpande priser. Den svaga ekonomiska tillväxten bidrogtill att statsinkomsterna i reala termer stagnerade senaredel. De ökade budgetunderskotten medförde en starkt stegradlikviditet i den svenska ekonomin och bidrog därmed till att såväl priser somräntor steg. Ökningen av statsskulden drev upp räntekostnaderna påstatsbudgeten. Från att ha uppgått till endast . budgetåret1976/77 beräknas de till . för /84. Dettainnebär att en ökande del av statsinkomsterna måste finansiera ränteinkomsternaför tidigare års underskott. Den förda budgetpolitiken under slutet av 1970-taletkommer att lägga restriktioner pä den ekonomiska politiken även framgent. 7.3 Det aktuella budgetläget Statsinkomsternas utveckling är starkt beroende av dentotala produktionstillväxten i samhället. I min kalkyl över budgetutvecklingenhar jag 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 49 utgåttfrån de bedömningar som jag tidigare redovisat för vid min redogörelse för deekonomiska utsikterna . har lönesummans tillväxtsålunda justerats upp jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen.Prisökningarna har vidare antagits uppgå till 9,, vilketär mindre än vad som beräknades i budgetpropositionen.Statsinkomsterna för /83 väntas uppgå till ,vilket är . mer än vad som beräknades i budgetpropositionen.För /84 beräknas statsinkomsterna till ,vilket innebären ökning med vad som antogs i budgetpropositionen med 4,0 miljarderkr. Vad gäller budgetåret1983/84 förklaras ökningen till en del av att vissa inkomster tidigareredovisades pä utgiftssidan under posten tillkommande utgiftsbehov, netto. Ibudgetpropositionen redovisades under denna post en ökning i riksbankensinlevererade överskott med . Därmed skulle inleveranserna uppgåtill . beslöt riksbanksfullmäktige attinleveranserna skulle uppgå till nämnda summa. Somett led i att förbättra den statliga kassahållningen kommer jag i det följandeatt föreslå att den genomsnittliga kredittiden vid upphörd skatt på tobak, vin,sprit, malt- och läskedrycker förkortas. Denna förändring av kredittidernabygger på förslag från skattekreditutredningen. I beräkningarna i budgetpropositionenredovisades effekterna av denna åtgärd likaledes under posten tillkommandeutgiftsbehov, netto. De förändringar som föreslås bör ge en positivengångseffekt /84 på . Åtgärderna ger enbestående långsiktig effekt i form av en minskning av statsskuldräntorna pä 100milj. för helår räknat. Undervåren 1982 beslutade om en inkomstskattereform, vars kostnader kanuppskattas till totalt ca . Reformen skall genomföras . Kostnaderna för reformen skall i sin helhet finansieras,vilket utsädes i den överenskommelse som socialdemokraterna, ochfolkpartiet träffat. har en allmän löneavgift om införts för attfinansiera kostnaden. Isyfte att finansiera kostnaderna för reformen kommer jag attföreslå höjningar av vissa indirekta skatter. Det är främst skatterna päbensin, olja och el som föresläs bli höjda. har, pä grund avde fallande världsmarknadspriserna på olja kunnat noteras sjunkande priser päolja och bensin i konsumentledet. De föreslagna höjda skattesatserna kommerdärvidlag att i stort motsvara dessa prissänkningar. Tillföljd av förändringarna av skatten på olja och bensin föreslås även vissahöjningar av kilometerskatten för att erhålla en jämnbördig skattebelastningmellan dieseldrivna och bensindrivna fordon. Inom energiområdet föreslås ävenatt skatten på elkraft bör höjas. Totalt beräknar jag att inkomsterna på grundav de höjda skattesatserna kommer att för helår räknat uppgå till ca 3,5miljarder kr. Härvid har avräknats vissa medel för kommande insatser inomenergiområdet. Sammantaget kommer således 4 1982/83. Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 50 kostnadenför inkomstskattereformens genomförande under är 1984 att genom dessaskattehöjningar vara finansierad. Effekternaav skattehöjningarna har jag beaktat vid min beräkning av posten tillkommandeutgiftsbehov, netto. Somjag redogjort för ämnar jag till nästa föreslå vissaförändringar inom företagsbeskattningens område. Några färdiga förslagföreligger inte f. n. Ibudgetförslaget beräknades de totala statsutgifterna för /84till . föreliggande bedömning slutar på 298,0 miljarderkr. För /83 beräknas nu utgifterna till ,att jämföra med budgetpropositionens bedömning om . Ibudgetförslaget för /84 aviserades ett antal förslag som dä intekunde redovisas i detalj. Medel för dessa förslag beräknades överslagsmässigtunder posten tillkommande utgiftsbehov, netto. Sammantaget redovisade jag ibudgetförslaget under denna anslagspost tillkommande utgiftsbehov på 3 miljarderkr. Tidigareaviserade förslag har presenterats för , bl. a.avseende åtgärder i , stöd till varven, stöd till tekoindustrin samtbidrag till kommunsektorn. Till detta kan läggas att jag i det följande kommeratt lägga fram förslag om storleken på och finansiering av det stöd för år 1984till kommuner och landstingskommuner som jag redovisade konstruktionen av iprop. 1982/83:90. Medel för dessa ändamål är nu beaktade under utgiftsanslagoch ingår inte längre i tillkommande utgiftsbehov, netto. Detta är denviktigaste förklaringen till att de totala utgifterna ligger på en högre nivåän i budgetproposiflonen. Utgiftsstegringen är sålunda väsentligen betingad avdet förhållandet att utgifter och inkomster som i budgetpropositionenredovisades netto nu redovisas pä budgetens utgifts- och inkomstsida. Härutöverhar ett antal förändringar skett jämfört med förslagen i budgetpropositionen.Detta gäller bl. a. förslaget till finansiering av , som till följdav ökad svensk andel i projektet innebär att utgifterna överstiger detmedelsbehov som redovisades, i budgetförslaget med ca 226 milj. kr. Vidarekommer regeringen senare att lägga förslag om sysselsättningsfrämjandeåtgärder för /84. Sammantaget innebär dessa åtgärder attutgifterna ökar med ca . Det belopp som kommer att belastastatsbudgeten har jag beaktat i min beräkning av utgifterna under postentillkommande utgiftsbehov, netto. Insatserna är finansierade dels genom attenergiskattehöjningen genomförs ett halvt är fldigare än vad som erfordras föratt finansiera kostnaderna för inkomstskattereformens andra steg, dels genomatt medel som finns avsatta i tillkommande utgiftsbehov, netto ibudgetpropositionen, nu tas i anspråk. Prop.1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan I tabell 7 sammanfattas beräkningarna över statsbudgetensinkomster och utgifter. Budgetunderskottet för innevarande budgetår beräknade jagi budgetpropositionen till . Min nuvarande beräkning överbudget-saldot visar pä ett i det nämnda lika stort underskott. För /84 minskar budgetunderskottet jämförtmed mina beräkningar i budgetpropositionen med . till 89,9miljarder kr. Förändringen är sålunda begränsad och beror pä att utgifterna förstatsskuldräntor, bl. a. till följd av de beslutade räntesänkningarna, kanberäknas minska jämfört med mina beräkningar i budgetpropositionen. Statsbudgetens utveckling budgetåren1982/83-1983/84 (Miljarder kr.) -230,1 -232,8 -237,8 -242,6 Det kan således noteras att budgetunderskottet mellanbudgetåren 1982/ 83 och 1983/84 som jag beräknade redan i budgetförslagetberäknas minska något. Detta skall dock inte tolkas så att behovet avytterligare budgetför-stärkande åtgärder minskat. Underskott i statsbudgeten avdenna storleksordning innebär ett hot mot ett framgångsrikt genomförande avden uppdragna ekonomiska politiken. måste det konstateras att detendast pä sikt är möjligt att på ett avgörande sätt vända utvecklingen. Som andel av landets samlade produktion av varor ochtjänster (BNP) kommer budgetunderskotten mellan de två budgetåren, så som bedömningennu kan göras, att minska frän innevarande budgetår till 12,/84. Jag kommer, vid min anmälan av särskilda frågor, att lämnaen mer detaljerade redogörelse för de faktorer som ligger bakom den nya beräkningenav statsutgifterna och statsinkomsterna för budgetåren 1982/83 och 1983/84jämfört med budgetförslaget. Långtidsbudgetens (bil. 1.3) syfte är att kartläggakonsekvenserna för budgetutvecklingen pä av redan fattade beslut ochgjorda åta- Prop.1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 52 ganden.I långtidsbudgeten görs alltså inte några försök att förutse vilka beslut somstatsmakterna kommer att fatta . En sådan karfläggning kan sedanutgöra undertag för en analys av de statsfinansiella förutsättningarna under denärmaste åren. Långtidsbudgeten omfattar, förutom beräkningar av statsbudgetensinkomster och utgifter, beräkningar rörande socialförsäkringssektorn samt enredovisning av utvecklingen inom kommunsektorn och vissa andra verksamheter somdirekt eller indirekt styrs av statliga beslut. Härutöver behandlas i åretslångtidsbudget resultaten av vissa ytterligare analyser. Befolkningsutvecklingenhar stor betydelse för utvecklingen av de offentliga utgifterna. I åretslångtidsbudget redovisas befolkningsförändringarna såväl underlängtidsbudgetperioden som under en betydligt . Den bild som visasutgör enligt min mening ett värdefullt undertag även för bedömningar pä längresikt än den här aktuella långtidsbudgetperioden. Beräkningarnai långtidsbudgeten grundas pä oförändrade skatteregler och avgiftssatser i denmån förändringar inte har beslutats eller förutskicr kals. a. har hänsyntagits till att den beslutade skattereformen för skalltotalfinansieras. Olika antaganden har gjorts avseende vissa centralaekonomisk-politiska parametrar. I långtidsbudgeten har valts att efter är 1984utgå frän att priser och löner mycket schematiskt kommer alt öka . Dessa antaganden har bl. a. valts för all lättare kunna diskuteraeffekterna av alternativa antaganden i s.k. känslighetsanalyser.Långtidsbudgetens kalkyler är nämligen mycket känsliga för förändringar igjorda antaganden. Jag kommer i det följande att kommentera de resultat somuppkommer om ändringar görs i antaganden för centrala variabler. Statsinkomsternasårliga.procentuella tillväxt skulle enligtlångtidsbudgetkalkylen kommat att uppgå till i löpande priser. Dennaökningstakt beror bl. a. på lönesummans och den privata konsumtionensutveckling. Ilöpande priser beräknas den artiga genomsnittliga ökningen av statsutgifternaexkl. Dennarelativt låga utvecklingstakt får ses mot bakgrund av långtidsbudgetmetodiken. Statsskuldräntornaväxer mycket snabbt och uppgår för slutåret till ett belopp sommotsvarar av budgetunderskottet. Sammantaget beräknas de totalastatsutgifterna i löpande priser ärligen komma atl öka underlängtidsbudgetperioden. Statsutgifterna, exkl. statsskuldräntorna, ökade ifasta priser med /78-1981/82.Långtidsbudgetkalkylen resulterar i en minskning ärligen. Riksdagenhar begärt att regeringen för redovisar konsekvenserna avautomatiken förutom för statsbudgeten även för socialförsäk- Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 53 ringssystemet och jordbruksprisregleringen. I långtidsbudgetengörs en utförlig redovisning av automatikfaktorerna bakom utgifternas tillväxt.Sålunda illustreras omfattningen och karaktären av automatik både förutgifterna på statsbudgeten och socialförsäkringssektorn. Dessutom lämnas enredogörelse av automatikfaktorerna i jordbmksprisregleringen. I grova tal är av statsbudgetens utgifter av sådan karaktär att de ökar i takt med pris- ochlöneutvecklingen. Jämfört med föregående är har statsskuldräntornas andel ökatsamtidigt som övriga utgifter - hit hör de som styrs av fullständig automatiksamt resterande pris- och löneomräknade utgifter minskar sina andelar. Försocialförsäkringssektorns del är av transfereringarna att hänföra tillgruppen fullständig automatik. Av tabell 8 framgår vissa huvudresultat avlångtidsbudgetberäkningarna. Beräkningarna utgår från de utgifter somredovisades i budgetpropositionen /84. Utgiftsstyrande faktorer i statsbudgeten ochvissa delar av socialförsäkringssektorn (Miljarderkr., löpande priser) Totala utgifter Procentuell enligt budget- fördelning prop. Fullständigautomatik 198 55 varav ' Gruppen "resterande" omfattar posternaOförutsedda utgifter. Ökad disposition av rörliga krediter och Tillkommandeutgiftsbehov, netto. I långtidsbudgeten konstateras att automatiken i ettsamhällsekonomiskt perspektiv är av mycket stor betydelse, eftersom de utgifteröver statsbudgeten och socialförsäkringssektorn som ökar i takt med pris- ochlöneutvecklingen (inkl. statsskuldräntor) motsvarar av BNP. Det ärockså till en helt avgörande del historisk kostnadsutveckling som ligger tillgrund för uppräkningarna. Denna mekanism medverkar till att historisk inflationfortplantas framåt i tiden. 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan Jagvill erinra om att jag i årets flnansplan framhöll att det är nödvändigt attvidta åtgärder för att bryta automatiken i den statliga utgiftsutvecklingen.Riksdagen har också slagit fast att olika typer av indexeringar etc.som resulterar i att inflationen byggs in i statsbudgeten bör avskaffas ellermildras. Vidare konstateras att möjligheten att komma till rätta med underskotteni hög grad är beroende av i vilken utsträckning man lyckats brytautgiftsautomatiken. Inom flera områden måste de automatiskt verkande reglernaersättas med särskilda politiska beslut om utgifternas storlek. Vidmina överväganden om den kommunala ekonomin . 1982/83:90)framhöll jag i fräga om statens bidrag till kommunerna att den automatiskapris- och löneomräkning som ägt rum bör ersättas av enförutsättningslös diskussion om vilka bidragsniväer som kan medges med beaktandeav de samhällsekonomiska förutsättningarna. Jag kommer i det följande attredovisa vissa av de åtgärder som redan initierats för att komma till rätta medautomatiken i statsutgifterna vad gäller bl. a. subventionerna tillnäringslivet, effekterna av devalveringen och bidragen tillkommunerna. Jag återkommer till vilka ytterligare åtgärder som kommer att blinödvändiga både för att nedbringa ökningstakten i de statliga utgifterna direktoch för att stödja en framgångsrik anti-infla-tionspolitik. Föratt belysa hur de statliga utgifterna direkt och indirekt ställer anspråk påreala resurser är del av intresse att analysera utgifterna i real-ekonomiskatermer, dvs. fördelade på konsumtion, investeringar, transfereringar ochfinansiella transaktioner. I tabell 9 redovisas statsutgifternas utveckling ifasta och löpande priser fördelade på realekonomiska katego- Statsutgifternas utveckling fördelade pårealekonomiska kategorier (Miljarder kr.) Genoms centuell 1983/84- Andel av totala statsutgifterna -1987/88 Summa statliga konsumtions- och investerings-utgifter -1,3 -1,1 -0,8 + 2,1 + 4,4 + 12.9 1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 55 Statens utgifter för konsumtion och investeringar, dvs.statens direkta efterfrågan pä varor och tjänster, uppgår för budgetåret1983/84 till . och utgör därmed av statsbudgetensutgifter. Enligt långtidsbudgeten skulle dessa utgifter i fasta priser minskamed . I löpande priser ökar utgifterna för statlig konsumtion ochstatliga investeringar . Den låga ökningstakten ilångtidsbudget-beräkningen jämfört med det historiska utfallet är i stor utsträckningen följd av långtidsbudgetens beräkningsteknik. Tillämpningen av denna beräkningsteknik,som innebär att hänsyn endast tas till fattade beslut och gjorda åtaganden,innebär bl. a. att investeringsutgifterna i långtidsbudgeten minskarallteftersom beslutade investeringar slutförs. När det gäller den statligakonsumflonen utgår beräkningen i princip från förutsättningen om oförändradambitionsnivå. För myndighetsanslag och liknande anslag har i samband med denlöpande prisberäkningen flllämpats det s. k. huvudalternativet, vilket innebäratt anslagen efter pris- och löneomräkning normalt minskar per är. Transfereringar och finansiella transaktioner, dvs.överföringar till andra sektorer av ekonomin, innebär inte ett omedelbartianspråktagande av resurser. Indirekt ger de dock upphov till en efterfrågan avreala resurser genom effekterna pä bl. a. mottagarnas disponibla inkomster.Transfereringar och finansiella transaktioner beräknas för /84uppgå till . och utgör därmed av budgetens utgifter.Liksom i tidigare långtidsbudgetkalkyler uppvisar transfereringarna enbetydligt snabbare ökningstakt än konsumtions- och investeringsutgifterna.Transfereringarna beräknas således öka med +1,i fasta priser ochmed +5,i löpande priser. Även beträffande transfereringarna harlängtidsbudgettekniken inneburit en undervärdering av den sedermerafaktiskt realiserade utvecklingstakten. Pris- och löneomräkningar görs såledesendast på de anslag som genom indexbindningar eller regelsystem blir föremålför automatiska justeringar, exempelvis folkpensionerna och räntebidragen påbostadsområdet. Beträffande t.ex. barnbidragen flnns inga sådana kopplingaroch någon uppräkning härav med hänsyn till prisutvecklingen har därför inteskett. Trots att beräkningarna också för transfereringarna är snävt gjorda,framgår det klart att det är transfereringarna som svarar för merparten avutgiftstillväxten i långtidsbudgeten. Transfereringsutgifternas utveckling underlångtidsbudgetperioden påverkas i hög grad av de antaganden som görs, främstvad avser pris- och löneutvecklingen. Den snabbast växande utgiftsposten underlångtidsbudgetperioden är statsskuldräntorna. Enligt beräkningarna i åretslångtidsbudget skulle den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgåtill +12,. För /84 beräknas kostnaden för statsskulden kommaatt uppgå till . Med givna antaganden förutses motsvarandebelopp för /88 komma att uppgå till ca ,vilket motsvarar av budgetunderskottet detta år. 1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 56 Iårets långtidsbudget lämnas en relaflvt utförlig redovisning av olika faktorerbakom statsskuldräntornas tillväxt. Av denna framgår bl. a. att den bokfördastatsskulden har ökat dramatiskt och under1980-talet första år. Mätt som andel av BNP har statsskulden ökat frän till vid utgången av är 1982. Denna ökninghar varit betingad dels av de successivt ökande budgetunderskotten, dels av densvaga ekonomiska tillväxten. Detta innebär att statsskulden i procent av BNPkommit att överstiga den historiskt sett höga nivå som uppnåddes vid 1940-talétsmitt. Realräntorna påstatsskulden har varit negativa första år. Uppgången i denallmänna räntenivån, till stor del orsakad av det ökade statligauppläningsbehovet, innebar att realräntorna blev positiva i början av1980-talet. En ökande andel av upplåningen kom att placeras i form av lån medräntejusteringsklausul. Trots detta är fortfarande en stor del av statsskuldenplacerad i fastförräntade lån. Om den allmänna inflationstakten skulle avtainnebär detta att ränteutgifterna på statsskulden kommer att fä en expansiveffekt pä ekonomin som nettoförmögenheten i de sektorer som inneharstatspapper kommer att öka. För statsbudgeten kommer detta att utgöra enbetydande belastning även realt sett. Budgetunderskottetsutveckling innebär enligt långtidsbudgeten attmycket stora belopp måste finansieras. Vid slutet av längtidsbudgetperioden kanstatsskulden beräknas uppgå till ca . Räntorna pä statsskuldenkännetecknas av en fullständig automatik.