prop · G60315 · 1982-12-31 00:00:00 — om ändring ibyggnadsstadgan (1959; 612), m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Föratt främja utvecklingen i byggandet föreslås i propositionen att enbyggnadsnämnd, efter beslut av regeringen, för yisst byggnadsprojekt skall fåmedge mer omfattande dispenser från gällande bestämmelser om byggnaders yttreoch inre anordnande än som f, R: år möjliga. Vidare föreslås förenklingar ifråga om beräkningen av lånei(nder|aget för bostadslån till ett sådant projekt.De nya bestämnie|ser som förslagen föranleder skall träda i kraft den 1 januari1983. I 1982/83. 1982/83:15 2 Lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenomföreskrivs i fråga om byggnadsstadgan (1959:612)' dels att 71 § 2 mom. skall hanedan angivna lydelse, dels att i 5 kap. skall införas en ny paragraf, 67a§, avnedan angivna lydelse. För alt främja utvecklingen i byggandet jår regeringenbesluta att i fråga om etl visst byggnadsföretag får medgeäven andra avvikelser än som avses i 67 § I mom. från vad i denna stadga ellermed stöd av den har föreskrivits om byggnaders yttre och inre anordnande. Talan mol länsstyrelses beslul i byggnadslovsärendesom enbart rör tillämpiung av 29 § första stycket I), så ock talan mot länsstyrelsesbeslut enligl 54 § 1 mom. sista stycket eller 66 § etter i annat ärende somavses i 67§ än sådant som rör ansökan hos eller byggnadsnämnd ommedgivande som avses i 1 mom. första stycket sista punkten av paragrafen föreshos regeringen genom besvär. Mot annat beslut av länsstyrelse i ärende som avses i 5kap. föres talan hos kammarrätten genom besvär. I övrigt föres talan mot länsstyrelses beslul enligtdenna stadga hos regeringen genom besvär. beslut i ärende som avses i 5 kap.får överklagas genom besvär hos kammarrätten. 1 följande fall överklagas docksådana beslul genom besvär hos regeringen, nämUgen I.. beslul i byggnadslovsärenden som enbart rörtillämpningen av 29 § första stycket I), 2. beslut enligl54 § I mom. sista stycket eller 66 §, 3. beslut iärenden som avses i 67§, om beslutet rör annat än en ansökan hos länsstyrelseneller om medgivande som avses i I mom. andra meningen avparagrafen, 4. beslul iärenden som rör tillämpningen av 67a§. beslut ( övrigt enligt denna stadga/å;-överklagas hos regeringen genom besvär. Stadgan omtryckt 1981:873. Innefattar beslut prövning icke blott avfråga som avses i andra stycket eller i 30 § lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m. utan även av fråga som enligtbyggnadslagen eller denna stadga skall avgöras av regeringen, skola besvär översådant beslut anföras hos kammarrätten. Talan mot statens planverks beslut enligt 61 §2 eller 5mom. föres hos kammarrätten genom besvär. Mot annat beslut av planverket enligtdenna stadga föres talan hos regeringen genom besvär. Innefattar beslut prövning icke blott avfråga som enligt första stycket skall överklagas hos kammarrätten eller somavses i 30 § lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m.rn. utan även av fråga som enligt byggnadslagen eller denna stadgaskall avgöras av regeringen, skall beslutet överklagas genom besvär hoskammarrätten. beslut enligt 61 §2 eller 5 mom. får överklagas hos kammarrättengenom besvär. Andra beslut av planverket enligt denna stadga får överklagas hosregeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft . Prop.1982/83:15 4 , ordförande, och statsråden , , ,, , , Elmstedt, Tilländer Propositionom ändring i byggnadsstadgan (1959:612), m.m. Debestämmelser som reglerar byggnaders utformning finns i 5 kap. byggnadsstadgan(1959:612. omtryckt 1981:873). Bestämmelserna syftar till att främja bl.a.säkerhet, hygien och trevnad samt ett ändamålsenligt utförande i övrigt.Närmare föreskrifter om byggnaders konstmklion och utförande meddelas avstatens planverk, som också utfärdar de allmänna råd som behövs förtillämpningen av byggnadsstadgan (76 § BS). Dessa föreskrifter och allmänna rådåterfinns i Svensk byggnorm (SBN 1980). Av67 §1 mom. byggnadsstadgan framgår att beträffande visstbyggnadsföretag kan medge mindre avvikelse från vad som i byggnadsstadganeller med stöd av denna har föreskrivits om byggnaders yttre och inreanordnande, om företaget bedöms vara tekniskt tillfredsställande och intemedför avsevärd olägenhet från annan synpunkt. Enligt paragrafens 2 mom. kanlänsstyrelsen förordna att denna dispensbefogenhet skall tillkomma även vissbyggnadsnämnd. Flertalet byggnadsnämnder har denna befogenhet. 2 Överväganden och förslag Statsmakternahar länge främjat en utveckling i byggandet. Detta har skett med olika medeloch efter två skilda utvecklingslinjer. Genom föreskrifter och allmänna rådinom byggnormeringens område och genom stimulanser och villkor påbostadsfinansieringens område har samhället sökt styra byggandet mot bättrekvalitet och mer funktionella planlösningar. har man sökt se tillatt projekt som kan föra utvecklingen ytterligare framåt inte hämmas av dessagenerella regler, som i första hand syftar till att säkra en godtagbar standardför byggandet i allmänhet. Detär enligt min mening angeläget att strävandena efter en förnyelse i Prop.1982/83:15 5 byggandet inte försvåras eller hindras av gällande låne-eller byggnadsbestämmelser. Nya lösningar och metoder måste fortlöpande kunnaprövas. I all utveckling ligger förutom förnyelse ocksä ett moment avomprövning. Behovet av en omprövning växer sig allt starkare i takt med deökande byggnadskostnaderna. Om ett enskilt byggnadsprojekt kan förväntas hasådana intressanta utvecklingsmöjligheter från tekniska och ekonomiskautgångspunkter alt det är angeläget att det kan genomföras måste ocksånödvändiga avsteg från låne- och byggnadsbestämmelserna få göras. Statsmakterna gav myndigheterna vidgademöjligheter att i samband rned bostadslångivningen ta hänsyn till den särskildakaraktären hos vissa utvecklings- och experimentprojekt (prop. 13 s.258,CU 1972:19, rskr 1972:98). har senare på grundval av förslag i prop.1977/78:93 (CU 1977/78:28, rskr 1977/78:265) medgett att gesbefogenhet att för särskilda fall göra avsteg frän den metod för beräkning avlåneunderlag för bostadslån som lades fast i detta sammanhang. I enlighethärmed har i 6§ förordningen (1978:384, omtryckt 1980:778) om beräkning av låneunderiagoch pantvärde för bostadslån föreskrivits att styrelsen kan medge attlåneunderlaget beräknas på ett sätt som avviker från det normala, om särskildaskäl föreligger med hänsyn till byggnadens utformning eller storlek. Inom energiområdet har statens råd för byggnadsforskningansvar för den särskilda långivningen till forskningsinriktat experimentbyggande(prop. 1976/77:107, CU 1976/77:32, rskr 1976/77:244). Erfarenheterna avverksamheten är goda och jag förordade därför budgetproposition (prop.1980/81:100 bil. 16 s. 100) att ett motsvarande stöd skulle lämnas till experiment-och utvecklingsarbete inom bostadsförsörjningens område. Jag framhöll attdenna verksamhet borde påskyndas och att den dispensgivning från gällandenormer som sannolikt skulle behövas borde förberedas av statens planverk.Riksdagen biföll förslaget (CU 1980/81: 29, rskr 1980/81:244) och har ävendärefter anvisat särskilda medel till lån för detta ändamål. 1 samband med det nämnda beslutet förulskickadesatt avvikelser kunde bli nödvändiga ocksä i fräga om sådana byggnadsbestämmelsersom rörde byggnaders utförande. Till följd av dispensbestämmelserna i 67 §byggnadsstadgan kan länsstyrelser och byggnadsnämnder under vissaförutsättningar medge avvikelser av mindre omfattning. I byggnadsstadgan finnsemellertid inga bestämmelser som ger stöd för mer genomgripande avvikelser.Eftersom stadgans föreskrifter om byggnaders utförande till större delen harbeslutats av krävs det enligt regeringsformen att lämnarett särskilt bemyndigande för att sådana avvikelser skall kunna medges (prop.1973:90 s.408-411). Enligt sin instrukfion (1969:329, omtryckt 1975:1278) kanplanverket biträda utomstående - exempelvis byggnadsnämnder eller enskilda -med utlåtanden om det är av allmänt intresse för byggnadsväsendet. Prop.1982/83:15 6 kommeremellertid i ett sådant fall fortfarande på att självständigtta ställning till frågan om de tekniska förutsättningarna är sådana att endispens bör komma i fråga och om avvikelserna i så fall är av sådan ringaomfattning att dispens över huvud taget kan lämnas. Detär svårt att entydigt ange hur långt byggnadsnämndernas dispensbefogenhet sträcker sig. Man kan emellertid inte bortse från att begränsningen tillvad som i 67 § byggnadsstadgan kallas mindre avvikelser kan utgöra eller i vartfall uppfattas som ett hinder för en förnyelse i byggandet. Enligt min meningär det angeläget att man, som ett led i en medveten utvecklingsprocess, i detpraktiska byggandet kan pröva andra lösningar än dem som har vunnit hävd ochsanktionerats i gällande byggbestäm-melser. Det kan t. ex. gälla att utvecklanya tekniska metoder, att pröva en ny utformning av bostäder, lokaler elleranläggningar eller att bättre hushålla med givna resurser. Jag anser därföratt de nuvarande dispensmöjligheterna bör utvidgas så att en byggnadsnämnd ifråga om projekt med en sådan inriktning kan medge även mer omfattandeavvikelser från byggbe-stämmelserna än vad som följer av 67 § byggnadsstadgan. Ensådan utvidgad dispensmöjlighet skall emellertid inte ses som ett reguljärtinslag i byggandet. Den bör kunna utnyttjas endast för vissa byggnadsprojekt avutvecklingskaraktär, vilka sedan skall utvärderas. Det bör därför ankomma påregeringen att - lämpligen på framställning av kommunstyrelsen - i fråga omvarje särskilt projekt pröva om skall få lämna, sådanautvidgade dispenser. De nya dispensbestämmelserna bör tas in i en ny paragraf,67a§, i byggnadsstadgans 5 kap. Jagvill i detta sammanhang redovisa hur jag anser att regeringen bör behandla en sädanframställning. Regeringens prövning skall endast avse en bedömning huruvidaprojektet från allmän synpunkt kan tänkas medföra en sådan utveckling ibyggandet som kan motivera mer långtgående avvikelser från byggbestämmelserna.Regeringens beslut bör i den utsträckning som bedöms nödvändig kunna förenasmed villkor. Det kan sålunda finnas skäl att ange särskilda villkor i fråga omförfarandet vid dispensprövningen, utöver vad som följer av byggnadsstadganeller förvaltningslagen. Det kan ocksä bli nödvändigt att ställa krav på huren utvärdering skall redovisas. Regeringen bör vidare kunna ange olika begränsningari fråga om dispensbefogenheternas omfattning samt de förutsättningar i övrigtsom skall beakta vid sin prövning. Det är naturligt att sådanavillkor tar sikte på att tillgodose allmänna intressen. För egen del anser jagatt ett sådant-begränsande villkor normalt bör vara att byggnaden utformas såatt den blir tillgänglig för och kan nyttjas av dem vilkas rörelseförmåga ellerorienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom. Ettdispensmedgivande av regeringen medför naturligtvis ingen skyldighet förbyggnadsnämnden att medge avvikelser. Det ankommer på nämnden attsjälvständigt avgöra om förutsättningarna är sådana att en dispens 1982/83:15 7 Aft en dispens inte skall ges, om nämnden bedömer att den skullemedföra att byggnadsföretaget blir tekniskt otillfredsställande eller medföravsevärd olägenhet från annan synpunkt, är självklart och behöver enligt minmening inte anges i författningstexten. Den nu föreslagnaordningen aktualiserar även vissa fullföljdsfrågor. Enligt 71 § 1 mom.byggnadsstadgan får beslut enligt byggnadslagen ellerbyggnadsstadgan överklagas genom besvär hos . Denna ordningfinner jag vara ändamålsenlig även när det gäller besvär över byggnadsnämndensbeslut som innefattar dispens enligt den föreslagna 67a §. beslut kanenligt 71 § 2 mom. överklagas till regeringen eller kammarrätten.Kompetensfördelningen mellan regeringen och kammarrätten har i huvudsak skettefter principen att mål som främst rör frågor om lämplighet ellerändamålsenlighet skall avgöras av regeringen, medan däremot mål med starkainslag av rättsfrågor skall prövas av kammarrätten. Beslut i ärenden som röransökningar om mindre avvikelser från byggnadsstadgans föreskrifter ombyggnaders yttre och inre anordnande skall överklagas till kammarrätten.Besvär över beslut i ärenden som rör tillämpningen av den nu föreslagna utökadedispensmöjligheten enligt den nya 67 a § bör emellertid, med hänsyn tillfrågornas karaktär, avgöras av regeringen. Fullföljdsbestämmelserna i 71 § 2mom. bör ändras i enlighet härmed. Jag föreslår också redaktionella ändringarav paragrafen i denna del. Någon ändring av fullföljdsbestämmelserna i övrigtanser jag inte påkallad. Som jag har redovisat idet föregående finns det möjligheter att inom bostadslångivningens ramgöra avsteg från de grunder som normalt gäller för beräkningen avlåneunderlaget. Syftet är att man därigenom skall kunna ge en mer rättvisandebelåning för bostadshus som har utformningar och lösningar som avviker från detraditionella. Beslutanderätten i sådana frågor ligger hos bostadsstyrelsen.För en byggnad som kommer att omfattas av de nu föreslagna utökadedispensmöjligheterna i byggnadsstadgan kan man förutse att avvikelserna från deschabloner kring vilka lånesystemet är uppbyggt kommer att bli mer omfattandeän vad som f. n. är vanligt. För att undvika de svårigheter som detta kan gevid låneprövningen och för att få en snabbare behandling avlåneärendet bör regeringen kunna besluta om vissa ytterligare förenklingar vidlångivningen. Beträffande ett byggnadsprojekt som berörs av ett av regeringenfattat beslut om utvidgade dispensbefogenheter för börregeringen sålunda kunna besluta att länsbostadsnämnden får fastställa ettläneunderlag som svarar mot den uppgivna produktionskostnaden i de delar somkan omfattas av bostadslån. Jag vill understryka att ett sådant förfarandeskall ses som ett led i strävandena att främja det utvecklingsarbete som jag nuhar talat om och fillämpas endast i de fall som jag har nämnt. Den utvärderingsom kommer att ske av dessa projekt kommer att i hög grad 1982/83:15 8 riktasin på kostnadssidan. Det blir därvid naturligt att också uppmärksamma defrågor som rör bostadsbelåningen och dess effekter. Motbakgrund av vad jag nu har sagt förordar jag att det i byggnadsstadgan införsen ny paragraf som gör det möjligt för regeringen att besluta att enbyggnadsnämnd, i syfte att främja utvecklingen i byggandet, får för visstbyggnadsförelag medge även andra avvikelser från gällande bestämmelser ombyggnaders yttre och inre anordnande än som avses i 67§ I mom. byggnadsstadgan.Det bör därvid ankomma på regeringen att ange de begränsningar och villkor iövrigt som i varje särskilt fall skall gälla för det lämnade bemyndigandet.Besvär över beslut som har fattats med stöd av bemyndigandet bör i sistainstans prövas av regeringen. Jag förordar vidare att regeringen får beslutaatt länsbostadsnämnden vid prövningen av statliga bostadslån i ett sådant fallfår beräkna låneunderiaget pä det sätt som jag har redogjort för i detföregående. Medhänsyn till lagstiftningsärendets okomplicerade natur och begränsade räckviddhar jag bedömt att lagrådets hörande inte är påkallat. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl delsanla det inom upprättade förslaget till lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612), dels godkänna vad jag har förordat omberäkningen av låneunderlag i vissa fall. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.