prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Om det sammanlagda beloppet av skattetilläggoch förseningsavgift vid samma taxering understiger , påförs intebeloppet. De debiteradeskattetillägg och förseningsavgifter som bokförts på inkomsttitelntaxeringsåren 1978-1982 uppgick till följande belopp (milj.kr. 1978 1979 1980 1981 1982 Skalletillägg 217 155 227 260 258 Förseningsavgifter 14 8 13 11 12 Skogsvårdsavgift,tillfällig skogsavgift, annuiteter på avdikningslån, utskiftningsskatt ochersättningsskatt och hyreshusavgifl debileras i samband med slutlig skatt menomförs eller utbetalas till andra inkomsttitlar eller anslag. Beräkning av fysiska personers inkomstskatter 1982/83 och 1983/84 Kalkylerna för inkomstskatterna görs i princip itre etapper med sinsemellan olika utgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestämsav institutionella faktorer som i.ex. beskattningsregler och uppbördssyslemetsutformning. Vidare påverkas de av konjunkturutvecklingen , speciellt löne-,sysselsättnings- och prisutvecklingen. Dessutom ingår i beräkningarnaerfarenhelsmässiga bedömningar av vissa företeelser som t.ex. inflytan-deandelav debiterad kvarskatt. Resultaten av de etappvisa beräkningarna jämförs ochanalyseras. 1 den mån resultaten avviker för mycket visar Prop.1982/83:100 38 delta att de ursprungliga antagandena är inkonsistenta.Dessa omprövas då successivt och ger genom en iteraliv process upphov tillnya beräkningar som upprepas till dess resultaten överensstämmer. I den förstaetappen beräknas de preliminära skatterna på grundval av antaganden ominkomstutveckling och förändringar i den totala makro-ekonomiska marginalskattekvoten. Dessaantaganden är avhängiga av löne- ochsysselsättningsutvecklingen samt av den allmänna konjunkturutvecklingen. Utvecklingen av skatteunderlaget förpreliminärskatteultaget beror också på i vilken utsträckning de skattskyldigabegär jämkning för exempelvisförändringar av biinkomster, avdragsbestämmelser eller av diskontot. För bedömningen avpreliminärskatteuppbörden under innevarandebudgetår lämnar uppbördsstatistiken vägledning. Denna statistik omfattar uppgifter om influtna belopp avpreliminär A- och B-skatt. Med hjälpav denna statistik har uppbörden kunnat följas endast t.o.m. uppbördsterminenijuli . För månads skatteinbetalningar ger emellertid preliminär statistik frånuppbördssystemet en viss vägledning. För de framförliggande årenberäknas preliminärskatterna medutgångspunkt i den antagna inkomstökningen och makromarginalskat-tekvoten. 1 den andra etappenberäknas den slutligt påförda skatten med utgångspunkt i antagandenom inkomstutveckling och förändring av avdrag och underskott. Somhjälpmedel för dessa beräkningar används de tidigare nämnda taxeringsstatistiska uppgifteravseende som RRV insamlatoch bearbetat. På dessa basårsuppgifter tillämpas en prognosmodell som innebär, att för varje enskildindivid i urvalet, inkomst, underskottoch avdrag beräknas enligt gjorda antaganden för prognosperioden. Påfördaskatter och avgifter beräknas därefter enligt gällande beskattningsregler. Dessa skatter och avgiftersummeras och uppräknas till totalnivå. Under förutsättning atlinkomstfördelningen varit oförändrad mellan basåret och prognosårel,dvs. att inkomstförändringarna fördelat siglikformigt mellan inkomstgrupperna, ger beräkningsmodellen förhållandevis goda estimat för prognosåren. över enlängre tidsperiod kan inkomstfördelningen förändras och därmed följer även attestimaten blir osäkrare. I den tredje etappen av beräkningarna görs vissaöverväganden om förändringar i skatteuttaget, dvs. förändringar av skillnadenmellan preliminär och slutlig skatt. Ändringar i utformningen avpreliminärskattelabel-lernasom saknar motsvarighet vid debileringen av den slutliga skatten spelar en stor roll för dessa kalkyler. De senasieårens omläggningar av skattesystemet har tillsammans med förändringar avinkomsterna bidragit till kraftigaomslag i skatteuttaget. Beräkningarna av storleken på dessa förändringar är mycket svåra att göra och hardärför närmast karaktär av aUmänna överväganden i anslutning till kalkylerna. Preliminärskatteinkomsternautgör de dominerande posterna bland in- Bilaga 1.2 inkomstberäkning 39 De har visat en oavbrutenstegring under budgetåren1970/71-1980/81. RRVs prognos för ger en ökning på 9,6%jämfört med , Ökningstakten på 9,är betydligt snabbare än ökningstakten förden totalt utbetalda lönesumman som antagits bli 6,. Vid beräkningarna av den preliminära A-skatten för år1982 har RRV utgått från de tidigare redovisade antagandena om utvecklingen avlönesummanoch av andra inkomster under inkomst av tjänst såsom pensioner och socialatransfereringar. Vidare har en förnyad beräkning gjorts på följandeförändringar som gjordes i skattesystemet för . - Detkommunala grundavdraget höjdes från . - Förskottenav kommunalskattemedel beräknades på ett underlag justerat med enhöjning som om grundavdraget varit . - Förskottenav kommunalskattemedel beräknades på ett kommunalt skatteunderlagfrån juridiska personer minskat . - Denindexreglerade särskilda skattereduktionen upphörde. - Dentillfälliga skattereduktionen och 1981 byggdes in i skatteskalan. - Reseavdragenbegränsades genom att avdrag medges endast för kostnader större än . - Tidsvinstpå krävdes för att ge rätt till avdrag för resa med egen bU till och från arbetet. - Skatteskalanjusterades i första skiktet så att ingen statlig skatt utgick upp till en basenhet. - Basenhetenfastställdes till . - Kvarskatleavgiftenhöjdes till för kvarstående skatt . - Rättenlill insättning på skogskonto utvidgades. - Investeringsavdragför byggnadsarbeten m.m. förlängdes. - Tidpunktenför indexuppräkning av folkpension m.m. ändrades. - Reglerför avtrappning av det extra avdraget för pensionärer ändrades. - Denkommunala medelutdebiteringen höjdes med . RRV har utnyttjatresultatet av av det taxeringsstatistiska materialet avseende 1980 årsinkomster vid beräkningarna. De fysiska personernas inkomster och avdrag hardärvid räknats upp till 1981 och nivå. Beräkningar har därefter gjortsdels med beaktande av nya skatteregler för är 1982, dels med reglerna skattesystem. Eftersom undersökningen omfattar enstatisk population som skrivsfram med samma inkomstantaganden och samma kommunala utdebiteringshöjning m.m. är effektberäkningarnabehäftade med osäkerhet. Utgångspunkten för beräkningarna är alltså deninkomstfördelning som antas gälla för år1982 enligt tidigare nämnda inkomstantaganden. Vid de nya effektberäkningarna har resultatenblivit i stort sett Prop.1982/83:100 40 desamma som redovisades i RRVs inkomstberäkning hösten1981 (prop. 1981/82:100 bilaga 2:1). I kalkylen ingår således en skattehöjningp.g.a. reduceringen av reseavdraget med ca . RRV antog då att begränsningen avreseavdragen inte skulle påverka preliminärskatteuttaget . Eftersom preliminärskalteinbetalningarnaär relativt höga vid jämförelse med lönesummeulvecklingen är 1982 finnsanledning att förmoda att en viss jämkning har skett av reseavdragen. Dessutomhar förmodfi-gen fastighetstaxering påverkat jämkningarna av preliminärskatterna även . Vid beräkningen avpreUminär A-skatt har RRV utgått från en höjd kommunalmedelutdebitering med . RRV har utgått från den antagna ökningen avlönesumman under är 1983 med 5,0 sid 21). RRV har också beaktat de förändringar 1983 som föranleds av de propositioner som förelagtsriksdagen t. o. m. . 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, prop. 1982/83:53 omvissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden och prop. 1982/83:55 om upphävande av beslut om karensdagarm.m. Dessa innebär tillsammans med tidigare beslut i skattehänseende i korthetföljande för . - Destatliga marginalskatlesatserna sänks och uppgår för flertalet inkomsttagare tUl maximalt . - Statligaskatten delas upp i två delar, grundbelopp och tilläggsbelopp. - Grundbelopptas ut på den beskattningsbara inkomsten, beräknad som fidigare. - Tilläggsbeloppberäknas för inkomster över en s.k. brytpunkt (16 basenheter, dvs. - Underiagetför tilläggsbelopp utgörs i huvudsak av den beskattningsbara inkomsten ökad medunderskottsavdrag. På sä sätt begränsas det skattemässiga värdet avunderskoltsavdragen. Skattesatsen är upp till ett skatteunderlagpå . och (1983) av skatteunderlaget mellan . Skattesatsen stiger sedan till maximalt (1983) vid ett underiag överstigande328 . - Kvittningav underskott av schablontaxerad faslighet mot inkomst av kapital medges medhögst . vid beräkning av tilläggsbelopp. - Möjlighetfinns att vid beräkning av filläggsbelopp kvitta underskott i näringsverksamhetmot överskott i samma förvärvskälla av högst . - Basenheteni skatteskalan har på förhand bestämts för de tre åren som reformen genomförs och blir . - Avdragsrättenför frivilliga periodiska understöd slopas. - Nyttschablonavdrag på av kontant bruttolön m.m. eller högst . införs under inkomst av tjänst. - Skattesatsenhöjs från i inkomstskiktet . Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 41 - Skattesatsensänks mellan (8-12 basenheter prop. 1982/83:50). - Fribeloppetpå äkta makars B-inkomster höjs till . och omvandlas till grundavdrag. - Skattereformenfinansieras med en allmän löneavgift på . - Skatteunderlagetför juridiska personer minskas till för kommuner, för församlingar ochtill för landsting. Återstående skatteunderlag minskas . - Skattereduktionför erlagda fackföreningsavgifter införs. Reduktionen är , maximalt . - Enhyreshusavgift införs och uppgår för år av taxeringsvärdet. - Skattereduktionpå aktieutdelning slopas. - Nedsättningav sparskattereduktion (banksparande och aktiefondsparande). - Höjningav restavgiften från av detobetalda beloppet. - Uppräkningav preliminärt debilerad B-skatt fr.o.m. den Ijan 1983. - Frisläppelav investeringsfonder och -reserver förlängs. - Investeringsavdragetför byggnadsarbeten förlängs. m. beräknas på basbeloppet ökat med . - Oförändraderegler skall gälla för att fastställa basbeloppet för . - Beslutetom karensdagar och andra förändringar i sjukförsäkringen upphävs. RRV har beräknat enskildaeffekter av några av dessa förslag. Förändringar i övrigt har RRV explicittagit hänsyn till i de programförutsättningar och framskrivningar som hargjorts i den taxeringsstatistiska undersökningen baserad på 1980 årsinkomstfördelning. För alt bedöma effekten av skatteomläggningen år1983 vad avser ändringar i den statliga skatteskalan har RRV beräknat dentotala skatten som om 1982 års skatteskala i nominella belopp skulle ha gälltår 1983. En jämförelse har därefter gjorts med den skatt som uträknas om 1983års skatteskala används. Den totala skillnaden i slutlig skatt har då blivit ca6600 milj.kr. Av denna skatteförändring svarar indexregleringenav skatteskalorna för 3500 milj.kr. (förändring av basenheten från 6900 kr.till ). I förutsättningarna har schablonavdraget under inkomst avtjänst beräknats minska skatteunderlaget med 3450 milj.kr. Slopandet avkapitalförsäkringsavdragel och de frivilliga periodiska understöden beräknastillsammans minska de allmänna avdragen med närmare I 100 milj.kr. Höjningen avskattesatsen med I procentenhet sker i inkomstskiktet 1-4 basenheter för attfinansiera schablonavdragets införande. Denna höjning av skattesatseninnebären total skattehöjning på knappt 1200 milj.kr. För att mildra effekternaav devalveringen vilket påverkar inflationstakt och inkomstutveckling år 1983föreslås att skattesatsen Prop.1982/83:100 42 sänks i inkomstskiktet 8-12 basenheter. Effekten avdenna skattelindring har beräknats till 650 milj.kr. Vidare har skaltelindringen tillföljd av förslaget om införandet aven skattereduktion för fackföreningsavgifter beräknats till närmare 1300milj.kr. Den slopade skattereduktionen pä aktieutdelning och nedsättande av sparskattereduktionerna (banksparandeoch aktiefonder) har uppskattats till drygt 700 milj.kr. De föreslagna höjda förmögenhetsskattesatsernaberäknas höja den statliga förmögenhetsskatten med närmare 300 milj.kr. För att belysa deovan nämnda effekterna redovisas i tabellerna nedan nägra avskatteeffekterna fördelade i olika inkomstskikt. Tabell 10 visar det ändrade skatteuttaget fördelat perinkomstklass för . Tabellen visar endast delar av deskatteändringar som har beslutats eller föreslagits . I tabellen harinte tagits hänsyn tiU följande(skattebeloppen inom parentes): - slopaskattereduktion för aktieutdelningar från börsnoterade företag ( + ca 200 milj.kr.) - nedsättning avskattereduktion för bank- och aktiefondsparande (+ ca 550 milj.kr.) - höjdförmögenhetsskatt (+ 300 milj.kr.) - slopadavdragsrätt för kapitalförsäkringar och friviUiga periodiska understöd (+ ca 550 milj.kr.) För beräkningen avskattereduktion för avgift till fackförening har RRV inget underlag, varför följande schablonantagandehar gjorts. Reduktion har getts till löntagare med löneinkomst enligt följande Dettaschablonantagande ger totalt en skattereduktion på knappt I 300 milj.kr. Av tabellenframgår att den totala skattesänkningen uppgår till knappt 9500 milj.kr.Den höjda kommunalskatten medför dock att skattesänkningen netto uppgår tillknappt 8 100 milj.kr. Den ändrade basenheten ger ett sänkt skatteuttag på 3474 milj.kr. Den ändrademarginalskatteskalan ger netto 3111milj.kr. Inkomsttagarna i de lägsta inkomstskikten får dock höjd inkomstskatt med totalt 536 milj.kr.Denna ökning av inkomstskatten beror på att uttagsprocenten höjts från i intervallet ett till fyra basenheter. Denna höjning ger som tidigarenämnts totalt knappt 1 200 milj.kr.Effekten av det beslutade schablonavdraget ger en sänkt skatt med 1614 milj.kr. varav den statligaskatten sänks med 586 milj.kr. Skattereduktionenger med de antaganden som redovisats ovan ett sänkt skatteuttag med I 266 milj.kr. Höjningarna av dekommunala utdebiteringarna höjer det kommunala skatteuttaget med 1402 milj.kr. De kommunalt redovisademedelvärdena kommer naturligtvis att vara olika beroende på ONooo\oo(MONr-»ÄOO"'oroo r*TtrTtr--ooTtr-oooov-io f- I mr-r--r--r--»ooo'0 I I I - I I I I I I I I I Os0000Nfnr<-miriO"OO\00fS0N O o\rn Tt I r00"00Tt00iOTtr*rTtiOO»O fv| - (NrimTt»/ I I I I I I I I I I yy ' ,«"O t; E 'TT» rt OJj; 1/5 K ciS It t! o-ho r*-ir-m Ttomvoovoo i/- cmrjmON i-n (NrNnr<(Tt"»o>n\£)oo " 'r-jOiOOONTtTtOr*-r ' I 1 I I I I I I I I I I I I I oor-- rnOOOsO" OOrn"OOND 00 OOONTj-v£>r*~ir--000'TtTtior>10Nr*-iTt 1 IrJrMrr*m-TtTtTtTt-(Tt r I I I I I I I I I I I I I I I I in-r*-iO\ eNriTtv-i\Or("OD 00 -O'r00O r*NDOrmON i/r r- -H(-s) I r*~iVriirA(Osoas''c*~im I I . rr*-ir*~iTtNDO\>/ I I I I I I I I I I <7 C/:- . ~i/-imv-)- -ooo--oovT)" (* I |rsiTtr--oooo'oooor)Tt>/~iOO ir I I I |rsirrsi(Nr*f I I I I I I I I I I I 00"-Ttr*rsir*-)rr'r*rsiO\r-rJNOr*Of*eN'>ooor>oONONOor--/-i sOrg-r-ONrr-i-or-r Ttr-- r*T (NI - Tt r-; O nO ON (N >0 r-- O 00 O O r--OsOOArt-rAOs-OOsdosOsG rsiw-iiy-tor-ooONOOnrTtoo o _,' I i I I I I I I I I I I I I I I I - o r_ rsj Tt r-; o \o ON *N »i-1 r--_ o oo o o r-T oC oo w-i' (' t--'Tt' (N ON Tt' oo' »' ov ON o' c r»rii/-i\or-.ooONOOr4rTtoo o ' ' j«: -3 c/5 C Prop.1982/83:100 44 vilken kommun man är skattskyldig i. Totalt ger debeslutade och föreslagnaskatteändringarna etl sänkt skatteuttag på 8063 milj.kr. Tar man hänsyn till de ändringar som inte redovisas i tabellen blir motsvarande beloppca 6800 milj.kr. Tabell 11 visar altbegränsningen av det skattemässiga värdet av underskottsavdragen ökar denstatliga inkomstskatten med 394 milj.kr. jämfört med om någon begränsning inte skulleske. De underskott som beräkningen bygger på är underskotlen efter det attmöjlig kvittning mot inkomst av kapital på högst . Tabellenförutsätter också att inkomsttagarna inte kommer att dra ner sina underskottnär begränsningen träder i kraft1983. Vid kalkylerna avpreliminär A-skatl gör RRV en uppdelning på tre olika preliminärskatteunderlag,nämligen pensionsulbelalningar, beskattningsbara sociala transfereringar ochpå övriga inkomster under förvärvskällan tjänst.Totalt innebär kalkylen att den preliminära A-skatten väntas öka från 118777 milj.kr. år 1982 till 123605 milj.kr. eller en ökning . Det är en svag ökningstakt som hängersamman, dels med det låga antagandetom lönesummetillväxten som gjorts för , dels med de förhållandevis stora skattelättnader sominkomsttagarna som kollektiv erhåller . År1984 antar RRV en schablonmässig utveckling av lönesumman på . Detta antagande är i linje med det beslutsom har fattat att över entreårsperiod sänka marginalskattesatsen i vanliga inkomstlägen till ,som värdet av underskottsavdragen skall reduceras lill högst . För är såledesskatteskalan beslutad av . 1denna har basenheten förutbestämts lill7700 kr., dvs. en indexeringuppgående lill 5,. Vidare har RRVantagit att den kommunala medeluldebiteringen höjs med , och attde regler som gäller för förskottoch slulreglering av utbetalningarna till kommunerna är desamma år1984 som för . Den preliminära A-skatten beräknas då uppgå till 128972 milj.kr. vilket åren ökning medendast 4,3%jämfört med . Orsaken till den låga ökningstakten är också detta år det låga lönesummeantagandet kombinerat med sänkningarna avmarginalskattesatsen. Marginalskattesänkningarna beräknas totalt ge enskattelättnad på2900 milj.kr. Till detta kommer indexregleringen av skatteskalorna vilket betyder en skatteförändring med ungefärlika stort belopp. Inkomsterna avpreliminär B-skatt under de fyra första uppbördsperioderna är 1982 är5964 milj.kr. vilket är högre än motsvarande perioder år 1981.Under /83 beräknas 9618 milj.kr. eriäggas av fysiska personer i form avpreliminär B-skalt. Preliminär B-skattdebiteras normalt med det belopp som senast påförts som total slutligskatt. Det betyder att resultaten av taxering ligger till grund 1982. Tt ( Tt O V-( ON VI TtON ri r- Ov oo ON m 0\ r-J rj 00 n r-- - r*~) CT\ ON Tt r- O (N r< Tt ND r- On 00 \000 - oo lAi so o r as Os as r- f*-io 00 r rsl >/ (NV-i NO 00 00 00 I rr- r-- oo r-- - r-- ' v£>oo r- r Tt r-- ,Tt r- r (N Ov Tt no »o nd no t"-r- Tt NC o\ r- r- r- ON o oo -i (N ON r*-» r- ON o Tt o r<~i »/ \D nO irNirioo-ffNi/-, OO 'lo oondOi/ivoo »/i r* Tt in IO V-i 1-N ) OO r*-i ON r- »O ON .r~- »OND m 00 r-i r r* Tt oo Tt Tt Tt * mTj Tt Tt (N r-J m r f*i I rOvTtrTtrr*r-- ' »o (-si r] f* r-- O oo ri r* o 0\ o »o Tt Tt - (- ri (- (- fNND (NTtTtO ' £DX) fl. " S -on > rl r*-i Tt Tt r< Tt N C X) Ol COC 3 2 O rtc u c . oo5 = <- c S = :Ca J»i - (Jr*~iTt»/-0 I I I I I I I I I OOw-iOOOOOO - '-(virTti/O (U -CQ E Prop.1982/83:100 46 1982/83:53föreslås att en ökning av debiteringen skall göras . RRV beräknar medledning härav influten B-skatt /84 till 11 252 milj.kr. De skattskyldiga someriägger preliminär B-skatt har emellertid möjlighet att begära jämkningar avden preliminära B-skatten. Av denna anledning har den debiterade B-skattenbmkat avvika från senast kända slutliga skatt. Jämsides medberäkningarna av preliminärskatteuppbörden har RRV uppskattat vad som kommer attpåföras de skattskyldiga i slutlig skatt vid 1983 och taxeringar. Somunderiag för kalkylerna har använts den taxeringsstatistiska undersökning somnämnts tidigare. inkomster ochavdrag har framskrivits med de tidigare nämnda inkomstantagandena. Medtillämpning av resp. års beskattningsregler har motsvarande slutliga skatteroch avgifter för fysiska personer kunnat beräknas för inkomståren 1982 och1983. I de kalkyler som ligger tiU grund för RRVs beräkningar har den påfördastatliga skatten, kommunalskatten och förmögenhetsskatten för fysiska personerberäknats till följande belopp för taxeringsåren 1983 och 1984. Som jämförelsehar även beräkningarna för motsvarande skatter enligt taxeringmedtagits. Statligskatt 33594 35064 33336 Kommunalskatt 88273 94331 102529 Förmögenhetsskatt 718 799 1 199 Den påförda skattenreduceras för vissa skattskyldiga, som framgått tidigare, av skattereduktion. Isamband med skatteomläggningen för höjdes beloppen för skattereduktioni aktiesparandet samtidigl som en skattereduktion på utdelning på aktierinfördes. Den särskilda skallereduktionen upphörde . Den s.k.sparskatlereduklionen (bank- och aktiefondsparande) uppgick vid 1982 årstaxering till 753 milj.kr. Skattereduktionen på aktieutdelningen uppgickvid taxering till 193 milj.kr. Som tidigare nämnts föreslåsskattereduktionen på aktieutdelning slopas fr.o.m den Ijan. Dessutomföreslås en nedsättning av skattereduktionen på bank- och aktiefondsparandet.Vidare föreslås att skattereduktionen på fackföreningsavgifter införs vid 1984års taxering (prop. 1982/83:50). Nedan framgår skattereduktionen vid 1982 årstaxering jämte de prognoser som RRV gjort resp. 1984 ärs taxeringar. Skattereduktion (inkl. sparskatte reduktion, särskild skattereduktion, och aktieutdelnings reduktion) 5907 1323 2071 , Vid beräkningarnahar, förutom påförda inkomst- och förmögenhetsskatter, räknats med skattedebiteradesocialförsäkringsavgifter till folkpensioneringen, sjukförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen, tilläggspensioneringen,barnomsorgen och delpensioneringen till följande belopp. Som jämförelse har även de påförda avgifternaenligt taxering medtagits. En jämförelsemellan preliminärskatteuppbörden (exkl. fyllnadsinbetalningar) och denslutliga skatten avseende ett visst inkomstår belyser preliminärskatteinbetalningarnasanpassning eller brist på anpassning till de slutligt debiterade skatterna. Skillnadernamellan dessa båda belopp benämns uttag. Om preliminärskatteuppbördenöverstiger den slutliga skatten har det varit ett överuttag av skatt. Inedanstående tablå redovisas uttaget . ökade det totalaunderuttaget vilket till största delen kan förklaras av fastighetstaxeringen. Den påverkadeförmodligen inte jämkningarna av den preliminära A-skatten i full skala. Mellan åren 1981och 1982 beräknas del totala underuttaget öka. Det är främst reseavdragsbegränsningarnasom förorsakar detta. beräknarRRV att underuttaget ökar ytterligare. Slutregleringen avskatten sker, efter frivilliga fyllnadsinbetalningar av skatt, viautbetalningar av överskjutande skatt samt debitering av kvarstående skatt.Fyllnadsinbetalningarna och den inflytande kvarstående skatten ingår blandinkomsttitelns inkomster, medan utbetalningarna av överskjutande skatt upptasbland titelns utgifter. Omfattningen av fyllnadsinbetalningarna, den kvarstående och den överskjutandeskatten framgår av följande tablå. Fyllnadsinbetalningarnahar ökat och väntas öka . Undantaget är vilketsammanhänger med det minskade underuttagetav preliminärskatt detta år. Den kvarstående skatt, som påförs enligttaxeringarna , skalleriäggas under budgetåren 1982/83 och 1983/84. Under dessabudgetår utbetalas även den överskjutande skatten enligt nämnda taxeringar. Vid beräkningen avkvarstående skatt får hänsyn tas till att en del av de påförda beloppen inteeriäggs i rätt tid utan blir reslförda.Vidare tar RRV hänsyn till de högre kvarskatleavgifterna som infördesvid taxering. RRV beräknar att denkvarstående skatten blir 4018 milj.kr. /83 och 4320 milj.kr. budgetåret1983/84. Skatteuppbörden påtiteln har mot bakgrund av vad som redovisats beräknats fill 140348 /83 och till 148648 milj.kr. Utgifterna påtiteln domineras beloppsmässigt av kommunalskatlemedel. Utbetalningarna avkommunalskattemedel grundar sig dels på förskott,dels på slutavräkningar beräknade på de kommunala skatteunderlagen. För grundasutbetalningarna på skatteunderlaget enligt1981 års taxering. sker en avräkning av del under utbetalade förskottet. RRV harberäknat de totala utbetalningarnaav kommunalskattemedel till 99238 milj.kr. /83 och till108 119 milj.kr. RRV har i denna kalkyl utgått frånen medelutdebiteringshöjning med och med . Elt preliminärttaxeringsutfall har resulterat i något högre utbetalningar avförskott än vad RRV tidigarekalkylerat med. RRV har således beaktat alt kommunerna får elt begränsat förskott med hänsyn till korrigeringen av gmndavdraget . och minskningen avskatteunderiaget med I % för fysiskapersoner. Det regelsystem som skall tillämpas för utbetalningarna till kommunerna är ännu inle beslutat. 1 avsaknadav detta har RRV utgått från alt debegränsningar som gällde gäller även . Från inkomsttitelnutbetalas överskjutande preliminär skatt. Som framgått av det föregående fömtses denna /83 uppgå till