prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Pörevarande motion åsyftar, att ävenpersoner utanför kyrkorådets krets skall kunna väljas till kyrkvärdar.Till stöd härför åberopas samma skäl som tinfördesför den dä genomfördautvidgningen av den valbara personkretsen. Utskottet har icke funnit sädana omständigheter nu ha tillkommit, som bör föranleda ettannat ställningstagande än vid gällandelagstiftnings tillkomst. I enlighet med det anfördaavstyrkte utskottet motionen. I en skrivelse till Kungl. Haj:t 1970 anhöll styrelsen förSvenska kyrkans församlings- ooh pastoratsförbund om sådanändring av 54 § LPS att kyrkvärdarskulle kunna väljas inom en vidare personkrets än som ärmöjligt . Till stöd för ansökningen anfördestyrelsen bl.a. följande. Befattningen med kyrkans ekonomiska angelägenheter har övergått på kyrkorådet, vari kyrkvärdenär ledamot eller suppleant. Genombildandet av kyrkliga samfälligheter, där den ekonomiska förvaltningen helt eller delvis ö-vergått på samfällighetens kyrkoråd, kommer kyrkvärdarna i de församlingar som bildar samfälligheten att avskäras även frän den ekonomiska insyn som de tidigare erhöll såsom ledamoteller suppleant i kyrkorådet. Genom den fortgåendefolkomflyt-tnin.en bildas nya tätorter medsmåkyrkor,och församlingama önskarjämväl för. 1982/83:19 352 se kyrkvärdar enligt lagen. Detta stöter dock i flera fall pä svårigheter om man icke utökar antalet ledamöter ooh suppleanter 1 kyrkorådet, vilket av flera skäl, bl.a. effektivitetsskäl, icke anses önskvärt. Inom områden där det finns Industrier medskiftarbete omöjliggör detta för en kyrkorådsledamot eller suppleant att åtaga sig ett kyrkvärdsuppdrag, enär detta kan medföra bortfall av arbetsförtjänsten för en hel dag, vilket församlingen av olika skäl icke anser sig kunna kompensera. Ytterligare en faktisk omständighet, som allt oftare åberopas även om mem givetvis kan Ifrågasätta motivets bärighet, är de lediga som gör att kyrkor&dsledamötema ar huvudsakligen familjeskäl begagnar den sammanhängande ledigheten för resor från hemorten. De nu angivna exemplen är sädana som ofta åberopas av församlingama vid deras kontaktermed . Om den personkretsInom vilken kyrkvärdarna kan utses vidgades skulledetta, enligt styrelsens uppfattning, motverka rådande olägenheter utan att detta skulle på nägot sätt menligt Inverka pä kyrkvärdsinstitutionen. Kammarkollegiet, samtliga domkapitel och ett femtontal församlingar hördes över ansökningen. Plertalet remissinstanserställde sig principiellt avvisandetill den begärda lagändringen. Bepresentatlvt för denna uppfattning var domkapitletsi yttrande: Det ansvar för församlingslivet och dess utvecklingoch för förvaltningen av kyrkans och församlingens egendom - dit även vård och omsorg om kyrkorummet ochdess Inventarier hör - som 43 § LPS lägger på kyrkorådet gör det ytterst svårt att tänka sig att kyrkvärdar skulle kunna fullgöra de funktioner som av ålder åvilat dem utan att ha säte och stämma 1 kyrkorådet. Kyrkvärdsinstitutionen är enligt mening alltför väsentlig för att tömmas på sitt reella innehåll. Kyrkvärdarna skall jämte pastor ha den närmaste vården om och ansvaret för församlingens kyrka och gudstjänst. Redan vid valet av ledamöter till kyrkoråd måste man därför ha 1 sikte, att ur deran krets lämpliga kyrkvärdar skall kunna väljas. Vill man nu av olika skäl vidga kretsen, bör 1 första hand möjligheten att utöka antalet ledamöter 1 kyrkorådet utnyttjas. Man kan knappast åberopa effektivitetsskäl mot en sådan utökning. Ett kyrkoråd inom vilket man ej kan utsepersoner som är beredda att ta det ansvar för församlingslivet som kyrkvärdskapet innebär kan ju Inte göra anspråk på att kallas "effektivt"bara för att antalet ledamöter är lågt. vill också erinra om att det redan genom lagstiftning skedde enutvidgning av kretsen inom vilken kyrkvärdar kan utses, därigenom att möjlighet att utse suppleant i kyrkorådet till kyrkvärd då tillkom. Av de av förbundet för en ytterligare vidgning avkretsen är det egentligen endast behovet attkunna utse kyrkvärdar för små- Prop.1982/83:19 353 kyrkor o.d. som förtjänar beaktande. Det är dock tveksamt om ett uppdrag att fungera som "kyrkvärd" i ett sådantsammanhang behöver närmare stöd i lagen, 1 synnerhet som det kyrkvärdskap som förslagetskulle innebära ju inte medför nägon förankring i församlingenslegala organ eller ansvarsställningenligt 55 § lagen. Vill man likväl ge uttryck 1 lagtexten åt denna speciella funktion i församlingen kunde möjligen tänkasig att "biträdande kyrkvärdar" kunde utses för detta ändamål. Förslagsviskunde då följande tillägg göras till 54 § första stycket: "Finns utöverförsamlingskyrka jämväl annankyrka eller lokal i vilken gudstjänsterenligt dorakapitlets föreskrift skall hällas, ägerkyrkorådet utse biträdande kyrkvärdarför denna. Till biträdande kyrkvärdmå om särskilda skäl föreligger utses även den som ej är ledamot eller suppleant i kyrkorådet." 1 ville Inte motsätta sig en lagändring,förutsatt att den gavs en sådan utformning att den nuvarande ordningen i stortsett kunde upprätthållas. ansåg denna ha väsentliga fördelarooh anförde vidare: I varje fall påsikt skulle själva kyrkvärdsinstitutionen måhända kunna påverkas ofördelaktigtom kyrkvärdarna helt avskärmades frånbeslutsprocessen vad avser församlingensangelägenheter. Kyrkvärdskapet skulle exempelvis kunna riskera att uppfattassom enbart en servicefunktion i samband med gudstjänster och förrättningar. Dåledamotskap i kyrkoråd ofta har betraktats som en rentekonomiskt administrativ uppgift, kan den nuvarande ordningen även betraktas som en påminnelse om det ansvar förförsamlingslivet som enligt 43 § LFS åvilar kyrkorådet. Det framstår1 detta sammanhang som ytterst värdefullt, omkyrkvärdarna kan fungera som ett förmedlande band mellan församlingens verkställande organ och den gudstjänstfirandeförsamllhgen. i var positivt till förbundsstyrelsens förslag men ville säkra en anlmytnlng till kyrkorådet genom föreskriftenatt "minst en av kyrkvärdarna för varje särskildkyrka under församlingens förvaltning skall utses ur kyrkorådet". i liksom ävenkyrkorådet i och Ho kyrkliga samfällighet föreslogatt minst två kyrkvärdar skulle väljasbland ledamötema och suppleanterna i kyrkorådet. Genom beslut lämnade Kungl. Maj:t pastoratsförbundets ansökanutan åtgärd. 23 1982/83. Prop.1982/83:19 354 I en riksdagsmotion 1974 föreslogs att kyrkvärdar även skulle kunna väljas blandledamöter och suppleanter 1 kyrkofullmäktige. Motionen behandlades av ,som beredde ärkebiskopen och tillfälleatt yttra sig över motionen. Efter hörande av övriga biskopar avstyrkta ärkebiskopen (oiof ) förslaget med följandemotivering. Ävenom jag förstår att motionärerna med sin motion i kyrkansintresse önskar vidga den grupp ur vilkenkyrkvärdar utses anser jag dock att demotiv som anförts icke är tillräckligtstarka för att ändra LPS §54. Pr&gan kan 1 första hand bli aktuell 1 stadsförsamlingar i de större städerna, där man kanske inte har egna kyrkofullmäktige utan försitt val då skulle få vända sig tillsamfällighetens kyrkofullmäktige, därförsamlingarna i mänga fall har högsttvå eller tre representanter. Därvid skulle den grupp ur vilken kyrkvärdar kan väljasendast ökas med två eller tre eller, i de fall då suppleanter medräknas,fyra eller sex. I stället kan man i församlingar med flera kyrkor utse gudstjänatvärdar blandkyrkligt aktiva antingen de tillhörkyrkofullmäktige eller icke, Pastoratsförbundetsstyrelse erinrade om sin framställning till Kungl.Maj;t 1970 och upplyste att styrelsen - efter att ha tagit del avremissyttrandena i detta ärende - inte längre vidhöllsitt yrkande 1 saken. Vidare anfördestyrelsen följande. Styrelsen anser dock fortfarande att de 1 förbundets ovannämndaskrivelse angivna motiven för en lagändring kvarståroch förtjänar beaktande. Styrelsen har därför inte någotatt Invända mot att en lagändring sker, dock får rekryteringsområdet inte begränsas till kyrkorådoch fullmäktige sä som motionärernaföreslår. Cirka 1 400 av församlingarbar så liten folkmängd att de saknar valda fullmäktige. Det beslutande organet är där kyrkostämman, som ärlika med församlingens samtliga röstberättigade Invånare. En ändringmåste ge samtliga församlingar möjlighetatt bredda rekryteringsområdet; man kanInte utesluta mer än halva antalet församlingar därifrån. Utskottet (ku 1974:39)anförde härefter bl.a.: Skäl kan enligt utskottets mening onekligenanföras för att vidga valbarheten till kyrkvärdsuppdragutöver vad som gäller. Åandra sidan är det nuvarande sambandet mellemkyrkoråds- och kyrkvärdsuppdrag värdefulltur många synpunkter. Som motionärerna påpekat kan ävenmed gällande valbarhetsregler denpersonkrets inom vilken kyrkvärdar utsesvidgas genom Prop.1982/83:19 355 att det beslutande organet 1 kyrkokommunen beslutar att höja antalet ledamöter ooh suppleanter i kyrkorådet. LPS föreskriver 1 detta hänseende endast att antalet skallvara minst fem. Någon gräns uppåt fastställs inte. De funktioner inom ramen för det sedvanliga gudstjänstlivet som brukar ombesörjas av kyrkvärdarna - t.ex. mottagande av gudstjänstbesökama vid kyrkans ingång, textläsningar, frambärande av vin ooh oblater vidnattvardsgäng, kollektuppta-gande - är inte förbehållna kyrkvärdar i egentlig mening. Något hinder möter således inte mot att t.ex. kyrkorådet bland kyrkligt aktiva församlingsbor utanför kyrkorådets krets utser ett antal personeratt jämte kyrkvärdarna fullgöra sädana funktioner. I praktiken förekommer detta också redan nu 1 betydande utsträckning. Särskilt 1 församlingar med flera kyrkor kandet vara värdefullt att utnyttja denna möjlighet. Görs detta torde den nuvarande begränsningen av valbsirheten till deegentliga kyrkvärdsuppdragen sällan behöva föranleda några olägenheter. Utskottet påpekade vidare att frågan om kyrkvärdarnasställning och uppgifter 1 församlingen kunde komma attaktualiseras inom ramen för devid pågående övervägandena 1 stat--kyrka-frågan. Även med hänsyn därtill fann utskottet övervägande skäl tala fiSr att dä inte borde ta nägot initiativ till ändring 1 de gällande reglema för valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. I ett särskilt yttrande anförde herrar Piskesjö (c), 1 Sdone (s) och () följande. Den pågående utvecklingen har medfört att kyrkorådet i den kyrkliga kommunen kommitatt spela 1 huvudsak samma roll som kommunstyrelsen i den borgerliga kommunen.Ledamöter och suppleanter 1 kyrkorådet har därför kommit att väljas framför allt från synpunkten att de är ansvariga för den kyrkliga kommunens ekonomioch Inte som tänkta Innehavare av de ceremoniellauppgifter som åvilar kyrkvärdarna. Detta har medfört rekryteringssvårigheter till kyrkvärdsuppgiftema speciellt i församlingar med flera kyrkor. Med hänsyn härtill är det motiverat att ändringar 1 LPS kommer till stånd, så att kretsen kan vidgas så som motionärerna föreslagit. följde utskottet och avslog motionen. I tvåriksdagsmotioner 1975 väcktesånyo frågan om vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. Konstitutionsutskottetbehandlade motionerna gemensamt med andra motioner 1 kyrkliga frågor, bl.a. tre som avsäg förhållandet stat-kyrka. I sitt betänkande (KU 1975/76:20) anförde utskottet att de frågor Prop.1982/83:19 356 som direkt berörrelationerna mellan samhälle och kyrka bör anstå1 avvaktan på resultatet av de pågående överläggningarna oohstatsmaktemas överväganden med cuilednlng därav. hänvisning härtillavstyrkte utskottet motionerna. I en motion vid 1979 årskyrkomöte hemställdes att kyrkomötethos regeringen skulle anhålla om förslag till sådanändring av LPS att kyrkvärdar även skullekunna väljas t.ex. bland ledamöter och suppleanter 1 kyrkofullmäktige. avstyrkte motionen med utförlig motivering (kLU1979:11). Efter att bl.a. ha erinrat om kyrkvärdarnas funktion vid kyrkoinventeringar enligt 23kap. 2 § kyrkolagen (se ovan s. 3) yttradeutskottet: Det sålunda stadgade särskilda ansvar förkyrkans inventarier som alltjämt åligger kyrkvärdarnastår i ett nära samband med kyrkorådets uppgifter enligt LPS. Därjämte har kyrkvärdarnasedan gammalt vissa liturgiska fimktloner, främst att 1 största, möjliga utsträckningnärvara vid gudstjänsterna och därvidtaga emot församlingen, ansvara för kollekten och stundom även biträdamed andra uppgifter, såsom klockringning ocb textläsning. Säsom i motionen anföres har främsti mycket stora församlingar uppkommit problem när det gällerkyrkvärdamas medverkan 1 den gudstjänstfirande församlingen.Om församlingen har flera kyrkor ooh ettstort antal gudstjänster kan det finnas behov av ettrelativt stort antal personer för att utföra de förutangivna uppgiftema. I åtskilliga församlingar har man dä utsett personer utanför kyrkorådet, som dåinte är att anse som kyrkvärdar i församlingsstyrelselagensmening och som ofta givits annan benämning,säsom gudstjänstvärdar ellerkapellvärdar. Enligt utskottets mening ligger ett betydande värde, grundat påsåväl historiska som principiella skäl,1 lagens nuvarande sammankoppling av det urgamla kyrkvärdsuppdraget ooh kyrkorådets ansvarighet för församlingens verksamhet. De problemsom sammanhänger med att kyrkvärdamas liturgiska funktioner 1 vissa församlingar blir alltför omfattande för att kunna utföras enbart av personer som är ledamötereller suppleanter i kyrkorådet synes kunna få en praktisk lösningpå det sätt som redovisats inom utskottet och bör inte tagas till Intäkt för en lagändring, som kan befaras försvaga sambandet mellan kyrkorådets förvaltaruppdragoch den gudstjänstfirande församlingens gemenskap. Pyra ledamöter avutskottet reserverade sig för bifalltill motionen. Efter debatt (kyrkomötetsprot. 1979:17 s. 278-288) Prop.1982/83:19 357 och omröstning genom uppresning befanns ätt flertalet röstat för utskottets hemställan. Kyrkomötet avslog sålunda motionen. I den inledningsvis berörda motionen, som väcktes . begärdes att rikedagen skulle ge 54 § första stycket LPS följande ändrade lydelse: Kyrkvärdar väljas av kyrkorådet bland församlingens medlemmar. Kyrkvärdar väljas för tid som sammanfaller med den tidledamöter och suppleanter 1 kyrkoråd blivit valda. Som motivering anfördes att det 1 vissa församlingar är svårt att utse kyrkvärdar med hänsyn till att uppdraget binder tilltjänstgöring i kyrkan varje eller varannansöndag. Skiftarbetare och de somarbetar pä schemalagd arbetstid kan på grund av arbetstidens förläggning ba svårigheter att åta sig uppdrag som kyrkvärd. Om kyrkvärdar kunde utses Inom församlingen utan bundenhet tillkyrkorådets ledamöter och suppleanter skulle det blimöjligt för flera personer att äta sig sådant uppdrag. Antalet kyrkvärdar skulle då kunna utökas. Motionen behandlades av 1 november1980. I sitt betänkande (KU 1980/81:5) yttradeutskottet bl.a.: Skäl kanenligt utskottets mening onekligen anföras för att vidga valbarheten till kyrkvärdsuppdrag utöver vad som gäller. A andra sidan är det nuvarande senbandet mellan kyrkoråds-och kyrkvärdsuppdrag värdefullt ur många synpunkter. Utskottet är därför inte berett att nu tillstyrka en sädan ändring av LPS som begärs i aotlonen. I stället förordar utskottet att frågan om valbarhet till kyrkvärdsuppdrag utreds förutsätt- . ningslöst 1 lämplig ordning. Tid en sådan utredning bör bl.a. övervägas om valbarheten kan vidgas medbibehållande av viss anknytning tillkyrkorådet. En sådan anknytning skulle kunna uppnäs på olika sätt, t.ex. genom krav att två av kyrkvärdarna skall vara ledamöter eller suppleanter 1 kyrkorådet, medan övriga kyrkvärdar skall kunna väljas Inom en vidare krets. följde utskottet och har , som nämnts ovan, hos regeringen anhållit att frägan utreds. Den år1977 tillkallade utredningen för översyn av lagen om församlingsstyrelse avlämnade sitt betänkande (SOU 1981:6). Där har frägan om vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag inte berörts. Utredningen lägger fram ett förslag Prop.1982/83:19 358 till ny lag om församlingsstyrelse. I 5 kap. denna lag har 54 § LPS tagits in som 15 § med i sak oförändrat innehåll, dock med tillägg av en föreskrift om tidpunkten för valet. Den föreslagna paragrafen lyder: väljer kyrkvärdar bland ledamöterna och suppleanterna i rådet. Kyrkvärdarna utses för den tid de har blivit valda tillledamöter eller suppleanter. utser förvarje kalenderår en kassaförvaltare om rådets medelsföZTraltnlng inte har ordnats på annat sätt. Är dä val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum skall det nyvalda kyrkorådet före december månads utgång utse befattningshavare somavses 1 första och andra styckena. Syftet med tredje stycket är att förhindra att församlingarna blir utan kyrkvärdar och kaeeaförvaltare. Som ofta poängterats har kyrkvärdsuppdraget urgamla anor medan kyrkorådet är en relativt ung företeelse i den kyrkliga självstyrelsens historia. kan sålunda pä sätt och vis sägas ha vuxit fram ur kyrkvärdeinstitutionen. Till följd av rättsutvecklingen har denna undan för imdan tömts pä stora delar av sitt ursprungligainnehåll. Särskilt ingripande var kommunalreform, som medförde att kyrkvärdamas tidigare befattning medkyrkans ekonomiska angelägenheterövergick till kyrkorådet. Den tanken har skymtat attkyrkvärdarna därför borde upphöra som självständig företeelse. Likväl har de Inte behövt dela den gamla sexmannalnstltutlonensöde att försvinna ur rättslivet. Tvärtom räknar även nyare författningar vid sidan av församllngsstyrelselagstiftningenalltjämt med deras existens. Av redogörelsen 1 avsnitt 2 framgår att kyrkvärdamaslegala åligganden - bortsett från deraa funktion som ledamöter eller suppleanter i kyrkorådet - numera inskränker sig till a) att bära fram oblater och vin vid nattvardsgång. Kyrkolagen lägger dock alternativt denna uppgiftpå klockaren. 1982/83:19 359 b) att närvara vidinventering av kyrkans lösegendom 1 samband medkyrkoherdeombyten och visitationer, o) att jämtekyrkoherden ha tillsyn över vården av kyrkliga kulturföremål, d) att före pastorsbeslut om upptagande av församlingskollekt stå till tjänst för samråd, "därså kan ske", e) att tillsammans med prästen räkna Ihop och redovisa Influt na kollektmedel. Kyrkvärdens uppgift kan dock alternativt fullgöras av "annan lämplig person". f) att assistera vid vissa InvigningB- ochInstallationsakter enligt kyrkohandboken. Denna medverkan ärdock inte obli gatorisk. Kyrkvärdamas tidigare skyldighet att närvara vid inventering av kyrkoarkiv har ersatts meden rätt för kyrkorådet att "utse representantatt följa inventeringen". I proposition nr 34 till I9I8 års urtima riksdag föreslogs en sådan ändring kyrkostämmoförordningaratt kyrkvärdarna Inte längre skulle vara självskrivna ledamöter 1 kyrkorådet. Med anledning därav framhöll en motionär (PK nr I9) att kyrkvärdarna jämte kyrkoherden hade dels en författnlngs-mässigskyldighet att tillse att kyrkans lösegendomicke av vanvård fördärvas, dels beträffande kyrkobyggnad m.m. en allmän tillsyn och vårdöver kyrkans egendom, samt attenahanda plikt ålåg kyrkorådet i dess helhet. Om nu ändringsförslagetblev antaget kunde kyrkvärdar komma att utses utanför kyrko rådsledamöternas krets. Hur i så fall vårdnaden av kyrkans egendom ochansvaret därför skulle fördelas mellan kyrkorådet och kyrkvärdarnahade inte angetts i propositionen nen var en fråga som måste tillfredsställande lösas. Tredje särskilda utskottet yttrade (uti. 41), att de svårigheter med avseende på kyrkorådetsoch kyrkvärdamas inbördes ställningsom motionären hade påpekat syntes enklast vinna sin lösning, om det stadgades att kyrkvärdarna skulle väljasav och inom kyrkorådet. Detta blev ju också statsmakternas beslut. 1982/83:19 360 Kur valbarheten till kyrkvärdsuppdrag är 1961 vidgades till suppleanterna1 kyrkorådet motiverades det med svårigheterna att alltid finna tilluppdraget villiga personer bland ledamötema. Men längre ville man inte sträcka sig. Med hänsyntill de uppgifter som åviladekyrkvärdarna borde de ha anknytning tillkyrkorådet. Grunden för det sålunda bevarade sambandet mellankyrkvärdar och kyrkoråd är alltså det gemensamma ansvaret för värden ooh förvaltningen av kyrkans egendom.Kyrkvärdarnas uppgifter har Inte undergått några nämnvärda förändringar sedan tiden ära reform. En ytterligareutvidgning av valbarheten synes därför utesluten, såvida man inte vill ändra på kyrkvärdarnas hittillsvarande förtroendeställning 1 församlingen. Att man likväl upprepade gångerunder har påyrkat en breddning avrekryteringsunderlaget förkyrkvärdsuppdraget synes bottna i enoklarhet om dettas Innebörd.Uppdraget inrymmer dels vissa legala uppgifter och dels vissa sedvonemässigt utvecklade liturgiska ochliknande bestyr. De denare är, som påpekade 1974, inte förbehållna "kyrkvärdari egentlig mening". Beträffande dessa kyrkviirdar - ooh det är naturligtvis dem det är fräga om i LPS - ar att märka, att deras "legala funktion"inte är begränsad till det kyrkorum där de fullgör sin "liturgiska funktion".Var ooh on av dem representerar alltså hela församlingen. Delvis av det skälet har de alltsedan är 1Ö17 varit laiutna till kyrkorådet. Det är av samma okäl man har förutsatt att de normalt skall ingå i sådan avdelning av kyrkorådet till vilken rådet kan delegera sin beslutanderätt enligt lag om upplåtande av kyrkorum 1 vissa fall (seovan s. 6), o.s.v. Kyrkvärdarnas rent "liturgiska" uppgifter är som synes ganska få, och de kan fullgöras ocksä av andra personer. Pä grund av misstolkning av innebörden i begreppet "kyrkvärd" har man emellertid - somantytts ovan s. 7 - päsenare tid ofta kommit att,uppfatta kyrkvurduppdraget så, att det skulle avse utövandet av något slags allmänt"värdokap" i församlingens kyrkor. I detta sirulle ligga sådana uppgifter som att ta emot kyrkobesökarna vid kyrkdörren,anvisa sictplntser i kyrkan, dela ut psalmb.icker ooh prograablad Bu.-at i övrigt svara förordningen och de praktiska arran. ;;ecangen kring gudstjttnu-i-erna. I den uuii sicianauppgifter inte läg.,-je pi kyrirvaktmstare och annananctiilld per:jonal utan man önskaranlita frivilliga mednj-lpare härtill, står det försan-lingenfritt att, på det sätt som efter de lokala förhållandenater sig bäst, komma överens med ett lämpligtantal personer om ett sådant uppdrag, om turordningen för deras tjänstgöring o.s.v. Uppgiften som sådan gudstjänst-,distriktskyr-ko- eller kapellvärd eller hurman önskar beteckna en sådan medarbetare förutsätter inte någonanknytning till församlingens legala organ sommotiverar att den mäste utövas av förtroendevalda.Deras valbarhet bör därför inte begränsas 1 lag. Det vore således inkonsekventatt ändra den gällande valbarhetsregeln. Kan bör ta fasta pådet som enligt vad ovan sagts är grunden för denna regel: kyrkvärdarnas medansvar för denkyrkliga egendomen och därur härflytande förtroendeställning inom församlingen. Deras hittillsvarande cmknytning till kyrkorådet,sädan den kommit till uttryck i 54 § LPS, tillgodoser att de utses inom kretsen av församlingens förtroendevaldarepresentanter. Ued hänsyn till det sagda föreslås att dennuvarande bestämmelsen 1 LFS behålls oförändrad. Prop.1982/83:19 362 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Kn1981:9) Valbarhet till kyrkvärdsuppdrag Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av justitiekanslem, hovrätten förVästra , kammarrätten i , kammarkollegiet, länsstyrelserna iSödermanlands, , , , , , ,och , samtliga domkapitel, stiftsnämnderna i ,, , och , för evangelisationoch församlingsarbete. diakoninämnd, ärkebiskopen, . för stiftstingen,. samt stiftsrådet i Stockholmsstift. Länsstyrelseni hai i sin tur hört kyrkliga samfällighet,kyrkliga samfällighet, Östra, Helgona och Svärtakyrkliga samfällighet samt Strängnäs-Aspö kyrkliga samfällighet. Länsstyrelseni län har i sin tur hört , , , och . iMalmöhus län har i sin tur hört Eslövs kyrkliga samfällighet, Helsingborgskyrkliga samfällighet, Lunds kyrkliga samfällighet och kyrkliga samfällighet.Länsstyrelsen i har i sin tur hört och Leksbergspastorat samt församling. i har i sin tur hört Hemseförsamling, och . i Stockholmsstift har i sin tur hört stiftets församlingar och kyrkvärdsförening. Utanföregående remiss har yttranden avgetts av , , , , och och Stockholmsstorkyrkoförsamling.