prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Beträffande det osteologiska materialet (benmalerial)pekas pä möjligheten av viss regional förvaring, placering av ben frän krislentid i speciella gravkor, återbegravning av benmaterial saml av viss kassation avdjurben. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 691 Det framhålls ocksä önskvärdheten av viss osteologiskutbildning hos ifrågavarande museiljänstemän. Vidare framförs förslag om atlRAÄ och SHMMtillsätter en arbetsgrupp med uppgift all fortsätta diskussionerna om denframtida förvaringen av det omfattande osteologiska materialet. Slutligen framhålls som alternativ lill ulgallringplacering t. v. i dubbletlsamling,rekvisilasamling e.d., uldeponering eller långlån till annaninstitution eller förvaring i mindre kostnadskrävande depå (fjärrdepå). Heltkort pekas pä möjligheterna alt i viss utsträckning ersätta originalföremål med fotografier, användning av laser etc.Denna fräga bör diskuteras vidare i statens kulturråds regi. Förslaget till förordning om ulgallring av föremål i statlig museisamlingm.m. har följande utformning. 1§En statlig myndighet, som har till uppgift att bevara och värda en museisamling, fär ur denna gallra ul ochförstöra sädana föremål som saknar säväl musealt värde som forskningsvärde. 2§En statlig myndighet, som har lill uppgift att bevara och värda en museisamling, färur denna gallra ut och lill annan statlig, eller enskildstatsunderstödd museiinslilulion i överlåta sädana föremål, som enligt deprinciper myndigheten har att iaktta anses kunna och böra sorteras ut från samlingen. 3§ Beslut om åtgärd enligt 1 och 2§§ankommer på myndighetens styrelse. Denbeslutade åtgärden skall noga dokumenteras. 4§ Vad i denna förordning sägs om statlig myndighetskall även gälla Nordiskamuseel och Tekniska museel. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 692 Sammanställning avremissyttranden över promemorian (Ds U 1982:1) Föremålssamlingarnas tillväxt några synpunkter och förslag rörande urvalsbegränsning och gallring Remissinstanserna är i huvudsak posifiva fillförslagen i promemorian. I promemorian föresläsdels att fär i uppdrag att i samråd med museichefskollegiet iStockholm se över bestämmelserna i ämbetsskrivelsen om fördelningen av insam-lingsansvarel mellan vissa av cenlralmuseernasaml atl det bör föras en diskussion i regi rörande enpreciseringav ansvarsområdena för såväl de offentligt stödda museerna med geografisktbegränsat insamlingsområde som de mänga specialmuseerna och specialsamlingarna. Statskontoret,Länsmuseernas samarbetsråd m.fi. anser all ansvarsfördelningen för insamlingmellan cenlralmuseerna bör ses över av en särskild utredning. Samarbetsrådetmenar atl museichefskollegiel inle är etl lämpligl organ för prövning avcentralmuseernas föremälsinsamling ulan en sådan prövning bör sällas i sambandmed hela landels museiväsen, inte minsl mot bakgrunden all vissainsamlingsområden inle är representerade av centrala museer. RAÄ och SHMM saml RRVanser all promemorians förslag bör kunna läggas lill grund för fortsattaöverväganden rörande ansvarsfördelningen mellan centralmuseerna och mellandessa och de regionala museerna i samband med insamUng och urval av material.Även och Länsmuseernas samarbetsråd lar upp frågan omansvarsfördelningen och förordar all frägan ses över i en särskild utredning. Den effektivastebegränsningen av tillflödet av föremål lill museema sker enligl promemoriangenom elt restriktivt, noga genomtänkt urval vid insamlingen. Flertalet remissinstanser delar i huvudsakförslagen om principer för urvalsbegränsning. RRV m.fl. framhåller atlen planerad tillväxt av föremålssamlingarna och en medveten restriktivitet vidsjälva föremälsinsamlingen är de viktigaste metoderna för atl komma lill rättamed framtidens förvaringsprob-lem. anser alt gallring i efterhandär en mycket personalkrävande och kostsam urvalsmetod. Gallring vid källan, dvs.under själva insamlingsarbetet är därför atl föredra. Metoden kräver dock altvarje museum akfivt lar slällning till accessionens inriktning och omfång i etlprogram. framhåller atlslörre krav måste ställas på Prop.1982/83:100 Bilaga 10 693 museernas målinriktning, planering avinsamlingsverksamheten och urval. I slörre utsträckning bör alternafivadokumenlalionsmetoder ersätta/komplettera föremålen. Huvudförutsällningen för styrningoch överblick av museernas samlingar är förutom ansvarsfördelning mellan museerna genomförandelav ADB-syslem och museisamarbete i SAMDOK-regi. framhåller all varje föremål imuseernas föremålssamlingarsläller för all framlid krav pä förvaringsulrymme, tillsyn och värd. Emellertid är det vikigl att mansamtidigl beaktar atl de kulturhistoriskamuseerna hilfills vanskött insamlingen av 1900-lalets föremåls-kultur och alldel därför finns en slor eftersläpning i föremälsinsamlingen, som måstelas igen under . Flertalet remissinslanser har uttalat sigom förslagen om rätlen atl gallra föremål i befintliga samlingar. KammarkoUegiet föreslär all del införs mtiner för allmuseerna inle utan vidare tar emol donationer med särskilda föreskrifter. Avpromemorianframgår alt en myckel slor del - numera - av de föremål somtillförs museerna är gävor från enskilda. Huvuddelen av dessa gävor lämnasutan villkor. Enligl kollegiets mening krävs inle permutation för atlgallra en sådan ovillkorad donation. När det gäller etl föremål som givils medsärskilda skriftliga förbehåll av donatorn, fär emellertid museel inle utanpermutation hanlera föremålet i strid mol donatornsbeslämmelser. framhåller atl ell skäl motgallring är alt ny teknik och nya frågeställningar kan ge nytt värde åtmaterial, som anses tämligen ointressant och därför kanske möjligl altgallra bort. yllerligareargument är all kvanlitelskrilerier bör utnyttjas alltmer även inom den kulturhistoriska forskningen, vilketinnebär atl "dubblell"-be-greppelmåste omvärderas. De bärande skälen för alt gallra i samlingar är enkla ochkrassa, nämligen plalsbrist, som gör atl viktig nyaccession inte kan ske ominte inneliggande samlingar minskas, och bristande kapacitet atl vårdaföremålen, varigenom de snart kommer alt förstöras och då lika gärna kanavföras ur samlingen. vill understryka, att en dylik situafion med alla medel måste undvikas när detgäller samlingar - kulturhistoriska eller - vilka över huvudtaget kan anses användbara.Problemet frän vetenskaplig synpunkt är i stället all våra samlingar för de flesta kvalificerade forskningsändamålfortfarande inte är för stora, ulan för smä. Problem med trängsel imagasinen bör i första hand lösas med godatälpacksystem, i andra hand med tillbyggnad och i tredje hand genometablering av "fjärrdepäer". poängterar viklen av altalla gallringsål-gärder motiveras och dokumenteras. Länsmuseernas samarbetsrådframhåller atl gallring av samlingar utgör ell tidskrävande arbete och kommer endasi i mindreutsträckning all ge effekter pä föremälshanteringen. Del är därvid av störstabetydelse atl för landet gemensamma registreringssystem Prop.1982/83:100 Bilaga 10 694 genomförs sä all jämförelsen mellan föremål i olikasamlingar kan göras i samband med gallring. Först i samband med nyregistreringkan en medveten gallringäga mm. Promemorian lar ielt särskill avsnitt upp frågan om behandling av utgallratmaterial. I avsnittet las upp gåva, byte, försäljning och kassation. LSH anser all byte av registreradeföremål med andra institutioner inle är enlämplig utväg. Däremot kan depositioner eller långtidslän - och della igenerös utsträckning - vara ett alternativ fill gallring. Inle heller anser LSH alt gåvor är en lämplig utväg. LSH poängterarvidare atl försäljning av gåva inle endasi är "ej tillrådlig" utanall den inte alls bör förekomma. Deflesta museer är beroende av gåvor och en försäljning av i museet registreradeföremål kan skapa en misstro mot museel som kan leda fill allvarliga konsekvenser. Däremot anser LSH alldel inte är uteslutet att kassation,dvs. förintelse, av etl föremål som bedöms som oanvändbart för museall syfte,kan bli nödvändig. Orsaken är i allmänhet långvarig förvaring i ett dåligt magasin, som museet är tvungetalt utnyttja. Etl kassations-ärende bör då behandlas enligt noggranna regleroch med utförlig dokumentation enligt ell fastställt schema. delar inte uppfattningen all museiföremål skall kunna säljas. Manskulle då i ekonomiski trängda lägen frestas att realisera delar av samlingarna. I promemorian tas även upp frågan om alternativ till ulgallring. Statens konstmuseerframhåller att depositionsförfarandet vid konstmuseerna och vidflertalet andra museer inte kan betraktas som ett allernativ till gallring.Omfattande administrativa mtiner och kontrollåtgärder kringgärdar de ufiånadeföremålen. Ett deponerat konstverk ingår i museernas samlingar ochutnyttjas i utställnings- och forskningsverksamhet i lika hög grad som övriga samlingar. LSH vill påpeka altdel bästa alternativet lill gallring är elt strängt och medvetet urval vidinsamlingen, då man också skall överväga om föremålet kan ersättas avelt fotografi eller annan dokumentation som är mindre utrymmeskrävande.Eftersom frägan om gallring i första hand har blivit aktuell på gmnd av brist pä goda ochtillräckligt stora magasin är det LSH:smening all della inte skall fä vara avgörande när del gäller en för museernaså central fråga som föremålsbeståndet. Promemorian innehåller etl förslag lillförordning om ulgallring av föremåli statlig museisamling m.m. Med hänsyn tillpermulafionsrällsliga synpunkter föreslär kammarkollegiet all del införsmtiner för museerna i framliden så alt de inle ulan vidare tar emot donationermed särskilda föreskrifter. När det gäller etl föremål som givils medsärskilda skriftliga förbehåll av donatorn, får museel inle utan permutationhantera föremålet i strid mot donatorns bestämmelser. Förslagsvis kanenligt kollegiet fill 1 § i förslaget till förordning tilläggas orden "och för vilka inte särskildaföreskrifter gäller". 1982/83:100 Bilaga 10 695 Justitiekanslemframhåller atl det i promemorian anges som en fömtsättning för kassation elleröverlåtelse att föremålet ägs av staten och att hinder inle föreligger för åtgärder pägmnd av föreskrift, som meddelats av eller regeringen, eller föreskrift iöverlälelseurkund eller avtal eller eljest. Dessa fömtsättningar bör framgå avförordningen. Vad gäller Nordiskamuseel och Tekniska museel, som är enskilda institutioner, torde föreskrifterna i förordningen inle hindra enmera vittgående gallringsverksamhet. Härför torde enligt 8 kap. 3 §regeringsformen krävas lagstiftning. framhåller atl förslaget lillgallringsförordning enbart behandlar förstöring och byte mellan statliga,statsunderstödda och kommunala museer. Avsaknad av museall värde ochforskningsvärde föreslås bli fillräckliga kriterier för förstöring. Kulturrådetvill inte genom samtycke medverka till atl föremål förstörs enbart därför all deför tillfället bedöms oanvändbara för just museala ändamål. Föremålen har dockinle tillkommit förmuseernas skull. Rådet anser därför atl alla utvägar först bör prövas för atl "rädda" föremålen, inkl.erbjudande lill allmänheten. anser också atl man därför avkostnadsskäl bör avstå från att krävaregeringsbeslut i varje enskilt fall där det blir aktuellt all överlåta föremåltill ullandel eller lill annan än statlig, statsunderstödd eller insfitufion. Dokumentation i bild måstevara etl oavvisligt krav om gallringskall ske. Kulturtådet anser alt della bör framgå av förordningen och betonarsamlidigt all del är ett arbete som kräver särskilda resurser. Rådet anser atl en gallringsförordning för att blivägledande bör innehålla mer avjuridiskt bindade formuleringar om bl. a. ansvar för dokumentation och om tillsyn och vård vid långlidslån. Vissaprinciper och kriterier för hurgallring kan ske och som diskuteras i promemorian hade kunnat föras in iförslagel lill förordning. Den föreslagna förordningen med rätt förmuseerna att gallra skulle enligl statenssjöhistoriska museum bli det av museema efterlängtade instrumentet för nödvändig sanering avföremälsbeslåndel. Tekniska museetansluter sig till promemorians synpunkter och förslag, men önskar atlstörre klarhet skapas beträffande överlåtelse av föremål lill insfitulionerutomlands. Museel anser atl byten av föremål med utländskt museum bör kunnaske ulan alt regeringens synpunkter inhämtas. Detsamma gällerensidigt överlåtande av föremål till utländskt museum. Delta bör föras in i förslagel lill förordning. Del i förslagel lillförordning nämnda gallringskrileriet "föremål som saknar säväl musealtvärde som forskningsvärde" är enligt för abstrakt för alli praktiken kunna tillämpas. I själva verkel lämnar ett sådantkriterium i en förordning fältet fritt för subjektiva bedömningar, dvs. förordningenfår ingen styrande effekt annat än vad gäller den rent formella rätten attföreta ulgallring och därmed bortfaller till stor del ocksä nyttan av och motivet för attutfärda förordningen. Enligl museets mening vore del i sä fall bättre att förain de sex konkreta gallringskriterierna direkt i författningstexten. 1982/83:100 Bilaga 10 696 Sammanfattning av statskontoretsrapport om stödet till tidningarpå andra språk än svenska Regeringen uppdrogden ät statskontoret all dels ulvärdera den hittillsvarandetillämpningen av stödet, dels utreda alternativa former för slödelsframtida konstmktion och handläggning. Till grund för statskontoretsöverväganden och förslag har bl. a. legal en av riksrevisionsverkel (RRV)genomförd redovisningsrevisionen granskning av statens invandrarverks () hantering av slödel. Utredningen hargenomförts i nära samarbete med invandrarverket och presslödsnämndenoch i löpande kontakt med RRV:s granskning. Vidare har underutredningsarbetet kontakter tagits med kammarkollegiet, siatens kulturråd,invandrarpolitiska kommittén (IPOK) saml med elt begränsat urval riksorganisationer för invandrare. Statskontoretnoterar all del stafiiga tidningsslödet f.n. riktas till fyra grupper av tidningar:dagstidningar, organisationslidskrifter, kulturtidskrifter samt tidningar päandra språk än svenska. Samtliga dessa stödformer är av intresse för tidningartill invandrare och minoriteter. När det gällerstödet fill organisalionslidskrifter konstaterar statskontoret atl svenskafackliga och politiska organisationers utgivning av tidningar på andra språkän svenska varken får bidrag från presstödsnämnden eller . De två myndigheternagör olika bedömningar av humvida dessa tidningar skall kunna erhålla allmäntpresstöd i form av slöd till organisationslidskrifter. Statskontoret harvidare jämfört SIV:s stöd lill fidningar på andra språk än svenska medkulturrådets stöd till kulturtidskrifter och funnit att dessa stödformer i viss utsträckningkompletterar varandra. Under anslaget pä andra språk än svenska utgörs den största anslagspostenav stödet lill allmänna nyhetstidningar som - 1982har uppgått till i genomsnitt av del sammanlagda slödel. Största andelen bidragsberätligadetidningar återfinns däremot underanslagsposten för behovsprövat slöd, s.k. övriga tidningar. Det har ingått iutredningsuppdraget alt utvärdera de olika bidragsvillkorens betydelse molbakgmnd av de i proposifionen 1976/77:99 om slöd till vissa tidningar ochfidskrifler, m. m. angivna gmndläggande intentionerna med stödet. 1982/83:100 Bilaga 10 697 I rapporten återges vissa uppgifter ominvandringens omfattning och dess undersenare är ändrade karaklär. Vidare redovisas del nuvarande presstödets (inkl.stödet från presslödsnämnden och ) fördelning på medborgarskapsländer och språkgmpper. Enuppskattning görs av stödetsgenomsnittliga fördelning per invandrare för flertalet av språkgmp-pema. En grov kalkyl visar all stödet har slorbetydelse för ekonomin för samtliga gmpper av tidningar. Slalskonlorel stöderSIV:s planer pä en speciell studie av invandrartidningarnas ekonomiskasituation och föreslår alt studien läggs upp med beaktande av den undersökning av invandrar- ochminoritetsorganisa-fioner som har inletts av IPOK. Statskontorets överväganden och förslag Statskontoretsallmänna slutsats är att invandrarverkets stöd till tidningar på andra språk än svenska,kompletterat med andra nämnda stödformer,når flertalet invandrargrupper så länge man ser enbart pä förekomsten av slöd.Det torde vidare vara oslridigl all de stödmoltagande tidningarna medverkar fill att föra ul viktigsamhällsinformation och atl de förbättrar de språkliga minoriteternas möjlighetlill tidningsverksamhet på del egna språket. En kalkyl över stödets genomsnitfiiga storlek per individinom resp. språkgrupp uppvisar emellertid påtagliga skillnader. För all råda botpä denna snedfördelning krävs enligl statskontorets mening väsenfiiga ingreppi de författningsmässiga villkoren. Dessa bör dock göras försl i anslutning lill ensamlad översyn av samtliga aktuella stödformer. Statskontoret anserall utvecklingen mol etl totalt sett bällre fungerande presstöd lillinvandrartidningar bör genomföras i en tvåstegsprocess. I del första steget genomförs - mot bakgrund avstatskontorets förslag i rapporten - vissa förändringar i förordningen rörandeSIV:s presstöd och i handläggningen av stödet i syfte alt på kort sikterhålla ett smidigare fungerande och bällre kontrollerat presstöd inom ihuvudsak nuvarande förordningsram. I ett andra stegskulle därefter - på något - genomföras en översyn av samtligastödformer lill invandrartidningar. Eftersom IPOK inom ramen för silluppdrag bl.a. skall se påinformationsfrågor och tidningsverksamhet för invandrare, föreslärstatskontoret atl kommittén företardenna översyn av aktuella stödformer. Statskontoret ärberett alt, inom ramen för tillgängliga resurser, biträda IPOK i detta sammanhang. Bedömning av förordningens generella krav Förtidningarna inom samtliga av SIV:s stödformer krävs alt publika- 1982/83:100 Bilaga 10 698 tionenskall dels ha sin huvudredakfion i , dels vända sig fill invandrare och språkliga minoriteter i Sverige.Statskontoret har inte konstateratnågol problem i samband med dessa krav, som får anses helt befogade motbakgrund av stödets syfte. Etl tredjegenerellt krav är all publikationens innehåll till övervägande del skall beröraförhållanden i . Statskontoret konstaterar alt det är svårt alt meraexakt mäta innehållet i sådana avseenden. Även om kravet bedöms som naturligtmed tanke på presstödets syften bör del dock modifieras för alt underlätta efterlevnad ochkontroll. Det fjärdegenerella kravet slutligen innebär all annonsandelen i publikationen inte fåröversliga i genomsnitt för kalenderår. Statskontoret konstaterar atl tvågmndläggande principer för slödel här delvis slär i strid med varandra. Å ena sidan är del viktigtatt det finns ett tillräckligt utrymme församhällsinformation. Å andra sidan mäste tidningarna i fråga haekonomiska fömtsättningar för verksamheten även utöver slödel. Statskontoret finner det rimligt all del ävenfortsältningsvis dras en gräns för andelen annonser så atl slödel inleges lill utpräglade "annonsblad" ochföreslår all gränsen behälls som huvudregel. När del gäller de allmänna nyhetsfidningar pä andra språk änsvenska som har kvalificerat sig förstöd även från presstödsnämnden (f. n. tre fidningar) föreslås emellertid alt en annonsandel på maximall tillåtssom genomsnitt under elt år.Härigenom uppnäs en anpassning till motsvarande regel för fådagarstidningarsom får allmänt presstöd i egenskap av dagstidningar. Bedömning av förordningens detaljkrav för olikastödformer Produktionsbidragtill allmänna nyhetstidningar. Förordningens minimikrav atl allmännanyhetstidningar bör utkomma med minsl 24 utgåvor är rimligl och bör kvarstå. Begrepp som sålda,abonnerade, prenumerations- och friexemplar bör preciseras yllerligare sä alt får bättre uppgifter sombeslutsunderlag vid bedömningar av stödansökningar. Kravet pä visstanlal sidor bör behällas men del bör mjukas upp fill all avse ell genomsnittpä tolv sidor i tabloidformat . ger möjlighel att fillgodosesäsongvarialioner i informafionsutbudet. En tidning bör dock alltid ha eltspaltutrymme motsvarande minsl älta sidor i tabloidformat för att räknas som särskild utgåva. Produktionsbidrag tiU medlemstidskrifter.Statskontoret finner all de krav somförordningen släller för all medlemslidskrifter skall få produklionsbidrag ärrimliga. Om statsmakterna bedömer det önskvärt atl underlätta för invandrarnas riksorganisafioner alt geul stödberättigade medlemstidningar kan emellertid en höjning av ersättningenper postdistri-bueral exemplar övervägas som stimulansåtgärd. Kravet pä minimiantal sidor bör mjukas upp även förmedlemstidningar Prop.1982/83:100 Bilaga 10 699 på samma säll som föreslagils beträffande de allmännanyhetstidningarna. Behovsprövat bidrag (övriga tidningar). Slalskonlorelanser all del även i fortsättningen bör finnas möjlighet för alt ge ettbehovsprövat bidrag. Högsta bidragsbeloppet bör emellertid sänkas lill högst50% av bidragsbeloppet till medlemstidskrifl i stället för i vissa fall - av beloppettill allmännanyhetstidningar. Etableringsstöd.Administrationen av etableringslånen är omfattande. Vid smä lån kanadministrationskostnaderna översfiga lånebeloppen. Statskontoret anserdärför all etableringsstöd med belopp upp lill bör kunna utgå som bidrag. Statskontoret hargranskal SIV:s handläggning av stödet, bl. a. stödet betalats ul.Statskontoret konstaterar, all mellan en tredjedeloch en fjärdedel av del totala produkfionsbidragel lill allmänna nyhetstidningar har utbetalats som förskott . För alt förbättra SIV:s underlag för prövning av bidragenföreslär statskontoret en ny ansökningsblankett. Vidare tillstyrks RRV:s förslag om bällrekontroll av lämnade uppgifter. Formerna för samrådet med press-stödsnämnden iviktigare ärenden berörs ocksä. När det gäller beslutsnivåer inom isamband med handläggningen av slödel anser slalskonlorel, i likhet med RRV,all de löpande besluten bör fattas på lägre nivåer än f. n. Vadbeträffar handläggningen av de s. k. etableringslånen föreslås bl.a. altell register upprättas inom invandrarverket för bällre bevakning. Statskontoret har utarbetat ell förslag lillhandläggningsordning som bör ses som en utgångspunkt för SIV:s vidarearbete med all så långt del bedömsnödvändigt formalisera handläggningen av stödet i skriftliga regler ochinstmktioner. Alternativ medelsfördelning mellan olika kategorier avtidningar m. m. Del har ingått istatskontorets uppgifter all undersöka möjligheterna av en alternativmedelsfördelning mellan olika kategorier av tidningar. Granskningen av resursbehov ochutnyttjande av anvisade medel inom resp.kategori har inte resulterat i förslag lill nägon omfördelning. Utnyttjandet av anslagsposten för medlemstidningar harvarit lägl . En höjning av ersätiningen per posldistribueral exemplar skulle kunnahöja utnyltjandegraden av anslaget. Inom anslagspostenför övriga tidningar finns del elt utrymme pä ca . Statskontoretföreslär atl merkostnader för fidningar som utkommer på flera språk skalltäckas med medel ur denna post. Avslutningsvisframhåller statskontoret atl del är önskvärt att invandrartidningarna kanöka sin självfinansieringsgrad pä sikt bl. a. genom höjda prenumeralionsavgifler. 1982/83:100 Bilaga 10 700 Sammanställning av yttranden över statskontoretsrapport om stödet till tidningar på andra språk än svenska Statskontoretföreslär alt utvecklingen mot ell bättre fungerande pressstöd lill invandrartidningar genomförs ien tvåstegsprocess. I det första stegel föresläs vissa förändringar iförordningen rörande SIV:s presstöd och ihandläggningen av slödel. I ett andra steg skulle IPOK inom ramen för sitt uppdrag göra en samlad översyn avsamtliga stödformer lill invandrartidningar; I samtliga fyrayttranden tillstyrks den föreslagna uppläggningen. haringa invändningar mot nägon del av rapporten. () kommenterar enbart dekonkreta förslag som avser del nu aktuella stödet, medan verkel ber att fååterkomma direkt lill regeringen angåendeförslagel om en förutsättningslös översyn av samtliga stödformer. (A 1980:04, IPOK) som inle har delaljgranskat förslagen inom del första stegetoch inle tar ställning lill dem, finner denlångsikliga utvecklingen vara av slörsla intresse.