prop · G6034 · 1982-12-31 00:00:00 — Prop.1982/83:4 Regeringens proposition omskatteutjämning i landstingskommun; Regeringen föreslårriksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Pä regeringens vägnar JAN-ERIKWIKSTRÖM Ipropositionen föreslås att lagen (1977:1094) om skalleutjämning i Stockholmsläns landstingskommun ersätts av en icke tidsbegränsad lag med i sak sammainnehåll. 1 saml: Nr 4 1982/83:4 2 Lagom skatteutjämning i landstingskommun länslandstingskommun får lämna bidrag och lån lill kommuner inomlandstingskommunen, i den män det behövs för att främja skatteutjämning. Dennalag träder i kraft , då lagen (1977:1094) om skalteuljämningi landstingskommun skall upphöra atl gälla. Prop,1982/83:4 3 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , Elmstedl, Ahrland Propositionom skatteutjämning i landstingskommun Lagen (1977:1094) om skalteuljämning i länslandstingskommun Irädde i kraft . Landstingskommunen fårgenom lagen befogenhet atl lämna bidrag och lån fill kommuner inomlandstingsområdet, i den mån det behövs för all främja skalteuljämning mellankommunerna (prop. 1977/78:48, KU 1977/78:21, rskr 1977/78:104). Lagen gälldeursprungligen fill utgången av är 1981. Med slöd av regeringens bemyndigande den 10 april 1980fick en särskild utredare' i uppdrag att pröva dels frågan om en mera permanentmöjlighet till skalteuljämning i , dels frågan om en motsvarande möjlighelbör införas för andra län. Utredaren antog namnet utredningen om inomregional skalteuljämning. Utredningenom inomregional skalteuljämning föreslog i promemorian (DsKn 1980:7) Fortsatt giltighet av lagen om skalteuljämning i länslandstingskommun att lagen (1977:1094) skulle gälla lill utgången av år 1984.Efter remissbehandling av förslagel beslöt regeringen vid sammanträde den 4december 1980 att föreslå att.lagen (1977:1094) om skalteuljämning i Stockholmsläns landstingskommun skulle få fortsatt gilfighet fill utgången av iavvaktan på atl frågan om inomregional skalteuljämning får en mera permanentlösning. antog förslagel (prop. 1980/81:75, KU 1980/81:16, rskr1980/81:158). lagen (1981:210) om fortsatt giltighet av lagen(1977:1094) om skalteuljämning i landstingskommun harföreskrift om förlängningen, utfärdats. Prop.1982/83:4 4 överlämnade utredningen om inomregionalskalteuljämning sitt belänkande (SOU 1981:93) Inomregional skalteuljämning.Utredningen föreslår atl samtliga landstingskommuner ges möjlighet atl lämnabidrag och län i skalleutjämnande syfte till kommunerna inom sitt område.Ytterligare försöksverksamhet eller tidsbegränsning av lagstiftningen ärenligt utredningens uppfattning inte motiverad. En sammanfattning av utredningensbelänkande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En inom kommundeparlementetupprättad sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bUaga2. 2.1 Inomregional skatteutjämning i hela landet Utredningen om inomregional skalteuljämning föreslår altsamtliga landstingskommuner ges möjlighel alt lämna bidrag och lån i skalleutjämnandesyfte lill kommunerna inom sitt område. En slor majoritet av remissinslanserna avvisar en sädanlösning. stort anlal av dem hänvisar lill alt skalteuljämning meUankommuner uteslutande bör vara en stallig angelägenhet. Flera remissinslanserpåtalar också all utanför finns inga resurser att omfördela inomlänen. Några remissinstanser anser atl ell genomförande av förslaget kan ledatill volymexpansion och skattehöjningar. En del remissinstanser befarar också atlprincipen om landstingskommun och kommun som två jämställda kommuntyper skullerubbas. Flera remissinslanser för fram inomregionalt samarbete medutjämningseffekter och andra former för landstingskommunal påverkan av denkommunala ekonomin som alternativ till inomregional skalteuljämning. En del remisssinslanser ser däremot positivt pä förslaget,bl. a. läns landstingskommun. Landstingskommunen menar all tillkomstenav möjligheten lill en inomregional skatteutjämning enligt utredningens förslagmåste betraktas som ytterligare ett instrumenl för utjämning av nuvarandeobalanser inom en region eller för alt förebygga uppkomsten av nya. För egen del vill jag anföra följande. Jag anser atltillkomsten av ett syslem med inomregional skalteuljämning kan ökalandstingskommunens och kommunernas möjligheter all samverka för en regionsönskvärda utveckling. Utredningen och en del remissinslanser, bl. a.Landstingsförbundet, menar alt del kan förutsättas atl stöd genom inomregional skalteuljämningkommer alt utgå endast i begränsad omfattning. Om så är fallet torde enligt minmening ett sådant slöd komma alt få en begränsad effekt på den kommunalasektorns totala verksamhetsvolym. Syftet är ju också atl utjämna skillnadernai skattesatser och inle alt öka verksamhetsvolymen. 1982/83:4 5 utredningen har lagl fram kan i och för sig ses som ettgodtagbart system. Jag är emellertid inte beredd atl mol bakgrund avremissutfallet lägga fram förslag alt samtliga landstingskommuner skall gesrätt atl lämna bidrag och lån för inomregional skalteuljämning. Systemet med inomregionalskalteuljämning bör även i fortsättningen begränsas fill . 2.2 Inomregional skatteutjämning i länslandstingskommun Lagen om skatteutjämning i länslandstingskommun irädde i kraft och har sedan förlängts altgälla fill utgången av är 1984. Lagens möjligheter till skalteuljämning harfrän är 1979 utnyltjals av landsfingskommunen . Härigenom har avsevärdabelopp fördelats till drygt hälften av länets kommuner. Med hänsyn till att vissa kommuner i Stockholmsregionenunder överskådlig framlid kommer alt behöva inomregionalt skatleutjämningsbi-dragoch med beaktande av alt landstingskommunen själv har möjlighet alt avgöra omstöd skall utgå bör enligl utredningens uppfattning den nuvarandelagstiftningen ges en permanent utformning. Ytterligare försöksverksamhet ellertidsbegränsning fyller enligl utredningens uppfattning ingen funkfion. En så gott som enig remissopinion anser också all dennuvarande lagstiftningen bör ges en permanent utformning. Endast elt fätalremissinstanser är mot en sädan lösning. För egen del ansluler jag mig till utredningens och detstora flertalet remissinstansers uppfattning atl tiden nu är mogen för enpermanent lösning av frågan om inomregional skalteuljämning i län.Jag förordar därför atl lagen (1977:1094) om skalteuljämning i länslandstingskommun ersätts av en icke tidsbegränsad lag med samma innehåll. 2.3 Inomregional skatteutjämning i Göteborgs- ochMalmöområdena Utredningens uppfattning att de speciella problem somfinns i Göteborgs-och Malmöområdena inte bör lösas genom inomregional skalteuljämningdelas genomgående av de remissinslanser som yttrat sig i denna del. Även jag kan ansluta mig till denna uppfattning. Förslaget lill lagtext har i sak samma innehåll som den nugällande provisoriska lagen. De uttalanden om lagens möjligheter ochbegränsningar som gjordes i förarbetena till denna lag bör kunna tjäna somvägledning ocksä för den nya lagen. Detta innebär bl. a. följande. I kravet pä alt bidragen eller lånen fär lämnas endast i skalleutjämnande I* 1982/83. 1982/83:4 6 syfteligger en begränsning av landstingskommunens befogenhet i detta hänseende. En förulsällningför all lagen skall få lillämpas är således atl de län eller bidrag somövervägs framstår som ell led i en allmän strävan atl åstadkomma skalteuljämningi länet. Yllerligarebegränsningar i landstingskommunens kompelens kan följa av allmänna kommunalrällsligaprinciper. Här kommer i första hand den s. k. likställighetsprincipen i åtanke.Denna princip innebär alt en landstingskommun inte får särbehandla medlemmareller grupper av medlemmar annat än på objektiv grund. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen förslårriksdagen altanta del inom kommundeparlementet upprättade förslaget till lag om skalteuljämningi landstingskommun. Regeringenansluler sig fill föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå atl anta det förslag som föredraganden har lagt fram. 1982/83:4 7 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1981:93) Inomregionalskatteutjämning Utredningens uppgift har varit att pröva frägan om enpermanent möjlighet lill inomregional skalteuljämning skall införas iStockholms län samt om motsvarande möjlighet skall finnas även i andra län. En redogörelse för skalleuljämningssystemen i ochDanmark lämnas i kapitel 2. 1 såväl som lämnar slaten bidragför skalteuljämning till regionala och lokala organ, landstingskommuner ochkommuner resp. amtskommuner och kommuner. I båda länderna finns dessutom inomregionalskalteuljämning i huvudsladsområdena. Det danska inomregionala skalleutjämningssyslemelär till skillnad från del svenska lagreglerat i detalj. 1 sker deninomregionala skatleuljämningen mellan kommunerna inbördes resp. mellan amtskommunernainbördes. I sker den inomregionala skatleuljämningen genom bidrag fränlandstingskommunen till vissa av länets kommuner. Möjligheten till inomregional skalteuljämning i Sverigeöppnades genom en särskild lag om skalteuljämning i länslandstingskommun. Bakgrunden till lagen var att den starka expansionen och destora befolkningsomflyttningarna till och inom orsakade enbetydande obalans i ekonomiskt hänseende mellan kommunerna där. Lagen gavs provisorisk karaktär och en giltighet tillutgången av är 1981.. Efter förslag av utredningen om inomregional skalteuljämninghar lagens giltighet förlängts till utgången av . Utredningen visar alt inomregionalt samarbete medutjämningseffekter förekommer i olika former. Sådan utjämning förekommer såvälmellan kommuner som mellan en landstingskommun och vissa av kommunerna inomlandstingskommunens område. Dessa effekter uppkommer inom ramen för interkommunalaavtal, kommunalförbund, bolag och stiftelser. Landstingskommunerna kan ocksåvia bidrag lill t. ex. resp. läns utvecklingsfond stödja verksamheten i enviss kommun. Utredningen har inle kartlagt omfattningen av det här åsyftadesamarbetet utan har endast exemplifierat olika former. En väsentlig uppgift i utredningens arbete har varit attanalysera kommunernas ekonomiska situafion. Dessa kommunalekonomiska studier orhfattar - översikter förhela landet - särskildaundersökningar i och - speciellaundersökningar av storstadsområdena. Landsfingskommunernas ekonomiska förhållanden har belystsöversiktligt. Utredningen konstaterar att landstingskommunerna under desenaste tre åren i väsentlig grad har stärkt sin finansiella ställning. Prop.1982/83:4 8 landstingskommun har utnyttjat möjlighetenall lämna inomregionalt skatleutjämningsbidrag såväl är 1979, 1980 som 1981. Avlänets 23 kommuner har 13 samtliga år erhållit inomregionalt skatleutjämningsbidrag.Den totala bidragssumman var för 178,7 milj. kr., förär 1980 193,6 mUj.kr.och för 235,4 milj. kr. Det inomregionala skalleuljämningsbidragelsanspråk på landstingskommunens totala skalleinkomster motsvarade för resp. åren utdebitering av 0,37, 0,36 resp. /skkr. annat län har så stora skillnader mellan kommunernasom har i fråga om skattekraft och utdebitering. Del inomregionalaskalteuljämningsbidragel har medfört atl skillnaderna i relativ skattekrafthar kunnat reduceras men bidraget har ännu inle gett ell sådant utslag altskillnaderna i skallesats har minskal. Den finansiella situationen förkommunerna i är fortfarande mycket varierande. I Malmö- och Göteborgsområdena är den kommunalekonomiskasituationen helt annorlunda än i . I såväl Malmö- somGöteborgsområdena har den största kommunen f. n. stora ekonomiska problem. Förorlskommunernahar i många fall expanderat snabbt men har pä ett annat sätt än iStockholmsområdet konsoliderat sin finansiella slällning. Skillnaderna iutdebitering och skattekraft är relativt smä i Malmö-och Göteborgsområdena. Dekommunalekonomiska problemen för och bör enligl utredningensuppfattning inle lösas genom inomregional skalteuljämning, ulan fär las upp lillbehandling i annat sammanhang. Utredningen konstaterar i sina överväganden och förslag(kapitel 9) att kommunerna liksom landstingskommunerna . har stärkt sin finansiellaställning . Denna starka finansiella ställning harbibehållits . I har det inomregionala skalteuljämningsbidrageli väsentlig utsträckning använts för alt stärka kommunernas finansiellaställning. Bidragskommuner har inle haft en snabbare expansion än andrakommuner. De kommuner som inte erhåller inomregionalt skatleutjämningsbidraghar inom flera områden högre servicenivå än bidragskommunerna. Flertalet bidragskommuner skulle utan inomregionalt skatleutjämningsbidragha en mycket svag finansiell slällning. Utan inornregionall skatleutjämningsbidragskulle dessa kommuners finansieUa situation förvärras. Bidragets angelägenhetsgrad och behov för olika kommunerkommer sannolikt att skifta. Det inomregionala skatleutjämningsbidragel i dessnuvarande konstruktion möjliggör omprövning av bidragets storlek ochav de för bidraget gällande reglerna. Utredningen anser det vara en fördel atlinom länet ha denna omprövningsmöjlighet och att landstingskommunen själv har möjlighelatl bestämma bidragets eller lånens konstruktion och storlek. Prop.1982/83:4 9 Utredningen konstaterar atl de skäl som talar för inomregionalskalteuljämning i inte har samma giltighet i landet i övrigt.Det kan dock enligt utredningens uppfattning vara önskvärt atl landstingskommunernahar möjlighet att stödja kommunerna inom sitt område i en svår ekonomisksituation. Inomregionalt skatleutjämningsbidrag får dock inte ersätta kravet påen fortlöpande förbättring av del statliga skatteuljämnings-systemel. I förstahand bör därför skillnader som skal! utjämnas korrigeras via dettaskatteutjämningssystem. Enligt utredningens uppfattning är det dock önskvärt alllandstingskommunerna ges möjlighel alt lämna bidrag och/eller lån i skalleutjämnandesyfte lill kommunerna. Utredningen förslår att samtliga landstingskommuner ges möjlighelatt lämna bidrag och län i skalleutjämnande syfte fill kommunerna inom sillområde. Ytterligare försöksverksamhet behövs inle. Prop.1982/83:4 10 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1981:93) Inomregional skatteutjämning Efter remiss har yttranden avgetls av jusfifiekanslern(), kammarkollegiet, statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), (), samtliga länsstyrelser, landstingskommunerna i , ,, , , , , ,, , och , , , ,, , , , ,och , kommunerna (indel-ningsdelegerade inybildade resp. nybildade ), , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , och , , (), () och i (LO).Länsstyrelserna i en del län har fill sina yttranden fogat yttranden enligtföljande. i från och Katrineholmskommuner och Svenska kommunförbundels länsavdelning, i länfrån , i frånKarlskrona och kommuner och Svenska kommunförbundels länsavdelning,i Krisfianslads län från Svenska kommunförbundels länsavdelning,i frän handelskammare och Svenska kommunförbundelslänsavdelning, i från och kommuneroch Svenska kommunförbundels länsavdelning, i frånTrollhättans kommun och , länsstyrelseni län från Handelskammaren för och ochLantbrukarnas länsförbund i , i från . Dessutom har yttranden inkommit från länsavdelningar i , , Kristianstadsoch . 1982/83:4 H 2 Remissinstansernas huvudsakliga inställning En slor majoritet av remissinslanserna avvisar förslagetalt samtliga landstingskommuner ges möjlighet atl lämna bidrag och lån i skalleutjämnandesyfte lill kommunerna inom sitt område. Endast ett 15-lal remissinstanser ultalarsig för eller har inget atl invända mol försläget i dess helhet' Visstveksamhet anförs av elt 10-lal remissinstanser. Däremot ansluter sig med nägotundantag de remissinslanser som yttrat sig om skatteutjämning i länslandstingskommun lill utredningens uppfattning atl den nuvarande lagstiftningenskall ges en permanent utformning. 3 Inomregional skatteutjämning i samtligalandstingskommuner Det är enligl ulredningeris uppfattning önskvärt atl landsfingskommunernahar möjlighet att stödja kommunerna inom sill område i en svår ekonomisksituation. Inomregional skatteutjämning får dock inte ersätta kravet på enfortlöpande förbättring av det statliga skatteutjämningssyste-mel. I förstahand bör därför enligt utredningens mening skillnader som skall jämnas ulkorrigeras via delta skatleutjämningssyslem. Ett slortantal remissinstanser avvisar dock utredningens förslag med hänvisning till attskatleuljämning mellan korrimuner uteslutande bör vara én statlig angelägenhet.Statskontoret framhåller all del torde vara olämpligt atl landsfingskommunernalar på sig en uppgift som i princip är stallig. i länmenar all utredningens förslag kan ses som etl led i utvecklingen mot decentralisering'avbefogenheter och beslut. Grundprincipen bör dock enligt meningvara atl slaten skall bekosta och administrera de olika formerna äv skatleutjämningsbidrag.Atl den statliga skatten tas ul efter en progressiv skala medför redan i sigvissa fördelningspolitiska effekter. i menar, atteftersom staten redan har ett stort inflytande! den kommunala verksamheten såbör det även vara statens uppgift atf bära en del av de kommunalakostnaderna. Att flytta över det statliga ansvaret på landstingskommunen kaninte vara lämpligt när de egentliga orsakerna till olikheterna mellan landetskommuner är en övergripande statlig angelägenhet. i Värmlandslän anser, att den i använda principen för skalteuljämning bygger på etlstatligt åtagande. Det är således en stafiig angelägenhet att tillse altreglerna för uljämningssyslerhel är likformiga och alt tillskjuta de medel somkrävs för att upprätthälla denna princip. Om utredningens förslag genomförsrubbas denna grundprincip och vi får tvä organ som har ansvar för skalteuljämning,dels slaten och dels landstingen. Även läns landstingskommun,, , , och kommuner samt betonar ,all skalteuljämning bör vara en statlig angelägenhet. /?/?V framhåller atl om både stat och landsfing skall svara för skatteutjämning kande fördelnings- Prop.1982/83:4 12 mässiga konsekvenserna bli oklara. kommunhävdar all statlig skatteutjämning, extra skatleutjämningsbidrag och inomregionalskalteuljämning medför tillsammans stora risker för oenhellighet och principlöshetgenom sin svåröverskådlighet. kommun, som anser alt skatteutjämningmellan kommuner är en stallig angelägenhet, menar atl inomregional skalteuljämningär en bra lösning i avvaktan på atl staten lar sitt ansvar. kommuntillstyrker i princip utredningens förslag om bidrag och län i skalleutjämnandesyfte. i anser alt del extra skatleutjämningsbidragelmycket väl fyller sin funktion i situationer när del ordinarie skalteuljämningsbidragelinle fungerar. Liknande synpunkter förs fram av länsstyrelserna i ,och , läns och läns landstingskommuneroch bl. a. , och kommuner. Även LRF betonar de extraskatteutjämningsbidragen som en möjUghet i detta sammanhang. Utredningens uppfattning att inomregional skalteuljämning inlefär ersätta kravet på en fortlöpande förbättring av det statUga skalteutjämnings-systemeldelas av samtliga remissinslanser som yttrat sig i denna del. Länsstyrelserna iJönköpings, , och anser alt om del statliga skatleuljämningssyslemelinte helt fyller sina syften bör i första hand förändringar av nuvarandebidragssystem göras. i förordar med hänsyn lillden ekonomiskt negativa utvecklingen i Norrlandskommunerna en lolal översyn av skalleuljämnings-systemet.Länsstyrelserna i , och ser en fara iatt inomregional skalteuljämning kan tas till intäkt för att minska statensåtaganden. läns landstingskommun för fram liknande synpunkter liksomUppsala, och kommuner. ,kommun, som betonar behovet avfortlöpande förbättring, anser att skatteutjämningssyslemet bör sesöver så atl även kostnadsfaktorer som är specifika för storstäderna beaktas.Stockholms kommun anser atl det inte är särskilt rafionellt atl ha flerautjämningssystem som verkar vid sidan av varandra. Med de förändringar avkommunernas skattekraft som planeras, har skälen för en förstärkt statlig skalteuljämningblivit än starkare. Flera remissinstanser påtalar atl utanför Sockholms länfinns inga resurser atl omfördela inom länen. Svenska kommunförbundetframhåller att de speciella kommunalekonomiska förhållanden med storaskillnader i skattekraft och skattesatser som finns i inleexisterar i något annat län. Utanför erhåller samtligalandstingskommuner och nästan samtliga kommuner skatleutjämningsbidrag frånstaten. Del saknas således ekonomiska resurser alt omfördela inom övriga län.Det system som fillämpas i är därför inte användbart i andradelar av landet. Länsstyrelserna i , öchVästmanlands län anför liknande synpunkter. Kammarkollegiet tar särskill fastapå all de speciella förutsättningar som finns inom saknarmotsvarighet ute i Prop.1982/83:4 13 Praktiskt taget samtliga kommuner utanförStockholms län har brist på skattekraft i skalteuljämningslagens mening. RSVmenar alt en inomregional skatteutjämning enligt utredningens modell skulleutanför innebära all landstingskommunen tar av sina inkomster -såväl kommunalskatlemedel som slafiigl skatleutjämningsbidrag, och andrainkomster- för alt ge bidrag eller lån till primärkommun. Eftersom staten gett skatleutjämningsbidragtill landstingskommunen skulle den inomregionala skatteutjämningen innebära enurholkning av del statliga skatteutjämningssyslemet till landstingskommunerna.RSV är därför tveksamt fill att reformen skall gälla inom andralandstingskommuner än i . och kommunerbetonar att det inle finns några ekonomiska resurser alt fördela inom landstingskommunerna.Umeå kommun anser del principiellt allvarligt att landslingen skall gesmöjlighet all till kommunerna lämna bidrag ur ett bidrag landstingen självafält av staten.- Flera remissinstanser ifrågasätter utredningens bedömningatt inomregional skatteutjämning i regel inte kommer atl påverkalandstingskommunernas utdebitering eller leda till en oacceptabelvolymexpansion av den kommunala sektorn. Statskontoret framhåller alt detligger en risk i atl krav frän fattiga kommuner på rättvisa och likställighetkommer alt driva fram successivt ökade anslag för inomregional skalteuljämning.Benägenheten för landstingskommunerna alt ge efter för sådana krav kan påverkasav alt bidragen lill viss del kan finansieras med statliga skatleutjämningsbidragtill landstingskommunerna. i noterar särskill altlänets landsting självt i det statliga skatteutjämningssyslemet bedömts ha såsmå resurser alt det är i behov av statligt slöd. Del kan då inle vara riktigt atllandstinget i sin tur skall dela ut bidrag lill kommunerna. Krav frän dessa påhjälp medför risker för skålteuljämningsbehov hos och en totaltsett ökad konsumtion. Detta är inte rimligt i dagens samhällsekonomiskasituation. Liknande synpunkter framförs av Ålvsborgs läns landstingskommun. Utredningens anlagande alt inomregional skatleuljämningfår så ringa användning utanför atl kostnaderna inte medförnågon skattehöjning, annat än i undanlagsfall, avvisas av iVärmlands län. Även länsstyrelserna i , och lånbefarar att en tillämpning av förslaget leder till höjd landstingsskatt. Sådanafarhågor uttrycks också av , , , samlGöteborgs och läns landstingskommuner. samtNyköpings, , , , och Åre kommuner. iKristianstads län samt och läns landstingskommunerbetonar att landstingskommunernas vanliga verksamheter fär stå tillbaka vid deprioriteringar som måste göras om skatten inte höjs. LO anser all utredningensförslag antingen medför en höjning av landstingsskatten eUer kräver förstärktastatliga skatleutjämningsbidrag. Några remissinslanser är positiva lillutredningens förslag. 1982/83:4 14 landstingskommun ansluler sig lill utredningens förslagmed följande mofivering. Tillkomsten av möjligheten lill en inomregionalskatteutjämning enligt utredningens förslag mäste betraktas som ytterligare etlinstrumenl för utjämning av nuvarande obalanser inom en region eller för attförebygga uppkomsten av nya.