prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Eftersom densamfällda skatteuppbörden är preliminär sker utbetalningar eller omföringarfrän kontot när den slutliga taxeringen är klar. Kontot består således av bådeinkomster och utgifter. Mot bakgrund av att beskattningsreglerna är vitt skUdamellan juridiska personer och fysiska personer sker en uppdelning på dessa kategorier iredovisningen. I de undantagsfall när det inte är möjligt att göra enuppdelning av inkomstskatterna på dessa två kategorier redovisas inkomsterna somofördelbara skatter. Gemensamt för skatterna för de olika kategorierna är emellertidsjälva uppbördssystemetvarför detta beskrivs gemensamt för titlarna nedan. Uppbördsförfarandet för skattpå inkomst, realisationsvinst och rörelse Preliminär A- och B-skatt Enligt uppbördslagen(1953:272) skall skattskyldig erlägga preliminär skatt med det belopp vilket så nära sommöjligt kan antas motsvara den i slutligaskatten ingående skatter och avgifter. Den preliminäraskatten utgår dels i form av preliminär A-skatt, dels i form av preliminärB-skatt. B-skatten debiteras normalt med det belopp som enligl senastetaxering påförts som slutlig skatt. Enligt förslag (prop. 1982/83:53) skallB-skatten utgå av den slutliga skatten fr. o. m. inkomståret 1983.A-skatten utgår enligt preliminärskattetabeller eller efter viss procent av uppburen löneinkomst.Preliminärskattetabellerna fastställs för varje inkomstår av . Preliminärskattetabellernagrundas på följande förutsättningar nämligen atl inkomsten är oförändrad under inkomståret att denskattskyldige kommer att taxeras endast för den inkomst som angesi tabellen atl den skattskyldige inte skallerlägga annan skatt än statlig inkomstskatt och inkomstskatt Prop.1982/83:100 28 atfskattskyldig, som uppfyller vissa i uppbördslagen angivna förutsättningar,erhåller skattereduktion att vid taxeringenför inkomsten inte andra avdrag medges än grundavdrag och såvitt gäller kolumnerna 3 och 4 s.k. förvärvsavdrag att inkomstskatt beräknas förskattekrona och skalteöre lill vissa i helakrontal bestämda belopp vilka bestäms varje inkomstår. Den preliminäraskatten beräknas på det högsta beloppet i varje intervall. För inkomst av tjänst, som inteavser bestämd tidsperiod eller som inteuppbärs vid regelbundet återkommande tillfällen skall preliminär A-skatt utgå av inkomsten. I vissa fall,som t.ex. vid utbetalning av retroaktiva lönebelopp, ackordersättningaro.d. skall preliminär A-skatt utgå enligt grunder som fastställs avriksskatteverket. Överlämnararbetstagare inte skattsedel på preliminär A-skatt till arbetsgivaren skallavdrag för preliminär A-skatt göras enligt förhöjda skatteskalor. Uppvisar vidarearbetstagare inte skattsedel på slutlig skatt för arbetsgivaren skall undertid, då avdrag för kvarstående skatt skall verkställas, avdrag för sådan skatt göras vid varjeavlöningstillfälle med lika stort belopp som avdraget för preliminär A-skatt. Preliminär A-skattskall utgå även för annan inkomst än sådan som utgör den skattskyldiges huvudsakliga inkomstav tjänst, om det är särskilt påkallat frånuppbördssynpunkt. Preliminär A-skatt skall utgå för artistersättning somuppgår till , sedan avdrag för särskild reseersättninggjorts, även om ersättningen ej utgör huvudsaklig inkomst av tjänst. Avdrag för preliminär skatt skall fr.o.m.den 1 januari 1983 också göras på biinkomster, som avses i lagen om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Arbetsgivaresskyldighet att verkställa löneavdrag för skatt avser såväl preliminär skatt somkvarstående skatt, varvid gäller, alt preliminär skatt utgår i första hand. De lokalaskattemyndigheterna kan pä framställning av den skattskyldige eller på egetinitiativ under uppbördsåret vidta jämkning av den preliminärskatt som skallutgå, om jämkningen kan förväntas medföra bättre anpassning meUan preliminär och slutlig skatt. Preliminärskatten förfaller tillbetalning mars, maj, juli,september, under uppbördsåret, vilket omfattar tidenfr.o.m. mars det ena året t.o.m. februari påföljande år. På lifiarna som avser skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse redovisas under ett budgetår uppbörden juli,det ena året och uppbörden januari, marsoch maj påföljande år. Titeln redovisarsålunda inte uppbördsårets preliminärskatt. Preliminär A-skatt varierar mellanolika uppbördsmånader på grund av att inkomstunderlaget ändras under året.Preliminär B-skatt eriäggs däremot somregel med ca en sjättedel av det debiterade årsbeloppet varje termin ochär därför i stort sett stabil under uppbördsårets terminer. En förenkling avredovisningen av skatteuppbörden gäller . Systemet medskalteanvisningar slopades. Inbetalning görs med särskilt inbetalningskort. Pådetta finns utrymme för att lämna en s.k. uppbördsdeklaration. Iuppbördsdeklarationen skall arbetsgivaren lämna uppgift om redovisningsperiod,lönesumma m.m. S.k. summarisk redovisning kan nu tillämpas i fräga om allinnehållen preliminär A-skatt. Kreditering verkställs på grundval av deuppgifter om preliminär skatt som arbetsgivaren lämnar för varje arbetstagarepå kontrolluppgifterna. Kontrollen av arbetsgivarnas redovisning hareffektiviserats genom maskinella avstämningar mellan kontrolluppgifter ochredovisade skattebelopp. En arbetsgivare som inte lämnar uppbördsdeklaration irätt tid skall betala förseningsavgift. Har arbetsgivarenregelmässigt högst fyra anställda skall han också ange personnummer och namn påde arbetstagare för vilka skatteavdrag gjorts. När särskilda skäl föreliggerkan ålägga annan arbetsgivare att lämna sådana uppgifter. Om denskattskyldige själv skall betala sin skatt skall detta ske med särskiltinbetalningskort. Också bankerna medverkar i skatteuppbörden. Uppgiftslämnandetenligt taxeringslagen (1956:623,TL) förenklades också i fråga om vissa räntorsom betalas ut genom värdepapperscentralen . Den som inte har betalttillräckligt med preliminär skatt under inkomståret kan görafyllnadsinbetalning. Om denna görs året därpå betraktas denvid beräkning av kvarskaiteavgift. Denna tidsgräns har varit definitiv ochgällt äyen i de fall då den skattskyldige fått anstånd med självdeklarationentill tidpunkt efter den 30april. En skattskyldig som fått sådant anstånd kangöra fyllnadsinbetalning senast den 30juni och få inbetalningen beaktad vidavgiftsberäkningen (SFS 1981:254). På fyllnadsinbetalningarsom görs skall den skatlskyldige betala avgift efter 2%.Förändringen tillämpades . Kvarstående och överskjutande skatt Sedan taxeringverkställts och den slutliga skatten uträknats, sker en avräkning, varvid denskattskyldige gottskrivs i fråga om A-skatt det under uppbördsäret influtnabeloppet jämte i förekommande fall s.k. särskilt uppdebiterat belopp samt ifråga om B-skatt del debiterade beloppet. Dessutom gottskrivs den skattskyldigefyllnadsbetalning av preliminärskatt. Understiger vid avräkningen dengotiskrivna preliminära skatten motsvarande slutliga skatt, förfallerskillnaden, om denna är 25kr. eller större, till betalning såsom kvarståendeskatt under uppbördsterminerna i månaderna året efterlaxeringsåret. Om den kvarstående skatten uppgår till högst , skall den'betalas i sin helhet . På kvarskatten skall den skattskyldige eriägga enavgift, kvarskaiteavgift. Prop.1982/83:100 30 som inte är avdragsgill. Denna är f.n. omden kvarstående skatten överstiger . I annat fall är den av denkvarstående skatten. Avgiftsbelopp somunderstiger 50kr. påförs emellertid inte, vilket innebär att avgift inte utgårom den kvarstående skatten uppgår till högst . Överstiger däremot denpreliminära skatten motsvarande slutliga skatt, återbetalas det överskjutandebeloppet, om detta är . eller större, till den skattskyldige. Dessutomutgår ränta på det överskjutande beloppet om räntebeloppet överstiger 50 kr.Räntesatsen för ränta på överskjutande preliminär skatt bestäms idecember. Den anknyts till inlåningsräntan i bank. Ränta utgår för . På preliminär skatt som erlagts efter den 18januari året efterinkomståret men utgår emellertid ränta för en tidav . Räntebeloppet pä överskjutande skatt är maximerat till100000kr. Räntesatserna för taxeringen 1982 är fastställda till 11,resp.5,(SFS 1981:1321). Kvarstående och överskjutande skatt på titeln avserinkomståret som avslutas ett halvt är före budgetårets ingång. Tillkommande skatt ärskatt som skall erläggas i huvudsak pä grund av beslut om ändrad taxering sedanslutlig skatt påförts eller till följd av eflertaxering. Sjömansskatten är endefinitiv källskatt, som tillfaller staten. Sjömän som är anställda och itjänst på svenskt handelsfartyg av minst 100 registerton skall betalasjömansskatt för inkomsten ombord. Sjömansskatten hålls inne vidlöneutbetalningar och beräkrias i princip på kontant inkomst ombord. Kommunernaskall beredas ersättning av statsmedel för minskadeskatteintäkter. Till kommun som ej tillhör landstingskommun utgår , tillannan kommun och till landstingskommun av den sjömansskatt som inomkommunen bosatt erlagt lill staten. Restantier är dereslförda belopp, som drivs in via kronofogdemyndigheterna och avser skatterfrån olika år tillbaka. Överskjutande skatt och övriga restitutioner Från titeln utbetalasöverskjutande skall och övriga restitutioner. Beträffande överskjutande skattse ovan. Övriga restitutioner är återbetalningar som i allmänhet beror pänedsättning i taxering. Den största posten påutgiftssidan är utbetalningarna av kommunalskattemedel. Hela källskalteuppbördentillförs primärt slaten. Bilaga 1.2 inkomstberäkning 31 erhåller för varje kalenderår förskott grundat på senastkända taxering och den aktuella utdebiteringen. Förskottsutbetalningarnabaseras på ett skatteunderlag som räknas upp i förhållande konstaterad ökning i kommunernasinvånarantal. Bestämmelserna om uppräkning gäller samtliga kommuner medundantag av församlingar. När taxeringsresultatet för elt kalenderår föreligger sker slutavräkning, varvidsaldot mellan slutligt uträknadebelopp och uppburna förskott tillgodoräknas kommunerna eller statsverket allteftersom förskotten understigereller överstiger de slutligt uträknadebeloppen. I kommunernas fordran på statsverket, som framräknats per den Ijanuarivarje kalenderår, ingår sålunda vid stigande skatteunderlag såväl förskott somslutavräkningsmedel. Kommunernas fordranutbetalas från /82 mot tidigare varannan med iprincip en tolftedel av årsbeloppet . T.o.m. inräknades inte vissaskattepliktiga förmåner som sjukpenning i det kommunala skatteunderlaget. Denkommunala beskattningen på dessa förmåner tillföll sålunda staten. Skälet härtillvar att statenfinansierade de ökade kostnaderna för sjukpenningreformen. Det kommunalaskatteunderlaget justerades även med hänsyn till 1971 och 1974års skattereformer. Från sker en förenklad beräkning avskatteunderlaget. Särbehandlingen av de nämnda skattepliktiga förmånerna har upphörtoch skattebortfallsbidragel och kompensationen i anledning av 1974 ärs skattereform slopades.Nettoeffekten av dessa åtgärder innebar en icke oväsentlig omedelbar ökning avdet kommunala skatteunderlaget och en motsvarande ökad kostnad för staten. Avdenna anledning höjdes det kommunala grundavdraget från . till 6000 kr.Samtidigt minskades den statliga särskilda skattereduktionen i motsvarande mån.Förändringen var sålunda i övergångsskedet neutral för skattebetalaren. På siktinnebär den förenklade skatteunderlagsberäkningen en växandeinkomslöverföring till kommunerna.Inför år 1982 föreslogs en höjning av grundavdraget till . vid beräkningen av förskotten till kommunerna , dvs. för skatteunderlaget vid taxering.Samtidigt föreslogs alt kommunerna skulle erhålla förskott från juridiska personers skatteunderlag med en begränsningav . Därefter höjdes grundavdraget vid laxering från7000 kr. med anledning av att begränsningarna i reseavdragen beräknades få stora effekterpå den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Ar 1983 begränsas utbetalningarna tillkommunerna genom att juridiska personers skatteunderlag minskas till för kommuner och för landsting. Församlingarna får även avskatteunderlaget. Återstående skatteunderlagbegränsas för samtliga kommuner . Prop.1982/83:100 32 tiUäggspensioneringen, sjukförsäkringen, delpension,barnomsorg, avgift till arbetsskadeförsäkringen och allmän löneavgift(egenavgifter) Endast de försäkradesegna avgifter debiteras på skattesedeln. eriäggs egenavgifter endast avegna företagare. Avgifterna beräknas på inkomster av rörelse och avjordbruksfastighet. Egenavgifterna består av socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen, folkpensioneringen, tilläggspensioneringen ocharbetsskadeavgift. Fr.o.m. utgår även egenavgift tillbarnomsorgen och delpension. Ar 1983 införs även en allmän löneavgift som egenavgift,avsedd alt finansiera skattereformen 1983. Egenavgifter uppbärs iform av preliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsbetalningaravseende ett visst inkomstår. De utbetalas eller omförs från titeln på inkomst, realisationsvinst och rörelse andra året efterinkomståret. Utbetalning till allmänna pensionsfonden Socialförsäkringsavgiftertill tilläggspensioneringen utbetalas från titeln till allmänna pensionsfonden. Utskiftningsskatt ochersättningsskatt, förmögenhetsskatt och skogsvårdsavgifter omförs till andrainkomsttitlar. 1111 Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse 1 enlighet med gällandeuppbördsförfarande redovisas som inkomster på titeln preliminär skatt,fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt, restantier m.m. Uppbördsförfarandetfömtsätter även uppkomsten av s.k. överskjutande preliminär skatt. Denredovisas som utgift på titeln. Som utgifter redovisas även de restitutionersom föranleds av taxeringsändringar m.m. Den största utgiftsposten ärutbetalningar av kommunalskattemedel. Kommunalskatterna ingår i den samfälldastatligt administrerade skatteuppbörden. I redovisningen vid länsstyrelserna.är det emellertid för /83 inte möjligt att görauppdelningen mellan fysiska och juridiska personers kommunalskatter. RRV gördärför en ungefäriig beräkning på denna fördelning. En omföring av dennafördelning görs därför från de totalt redovisade utbetalda kommunalskatternaunder titeln 1131 Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse till resp. fysiska och juridiska personers skatt på inkomst ochförmögenhet. Slutlig debiterin gav skatter Tillämpningen av en endaskatteskala och individuella grundavdrag innebär individuell beskattning.Grundavdraget uppgår till . vid den kommunala taxeringen, förutsatt atttaxerade inkomsten är större än detta belopp. Grundavdraget vid den statligataxeringen slopades . skattningen av makar sker i huvudsakindividuellt men sambeskattning tillämpas dock i vad avser beskattningen avkapitalinkomster överstigande . i huvudsak inkomst av fastighet,tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Härvid gäller att för gifta sombåda haft taxerad inkomst skall beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbarB-inkomst beräknas. Med A-inkomst avses inkomst av tjänst, utom periodisktunderstöd, inkomst av jordbruksfastighet och inkomst av rörelse. MedB-inkomst, eller kapitalinkomst, förstås övriga inkomster. Vidskatteberäkningen av B-in-komsten sammanläggs dessa inkomster med den högstaA-inkomsten. Sedan inkomståret 1980finns en marginalskattespärr enligt vilken den sammanlagda statliga ochkommunala marginalskatten inte får överstiga iinkomstskikt upptill 30 basenheter (= ) och därutöver. För vissa kategorierskattskyldiga med A-inkomster och hemmavarande barn medgesförvärvsavdrag. Förvärvsavdrag medges av inkomsten, dock högst 2000 kr.Avdraget medges den av makarna som har den lägsta A-inkomsten. Om giftskattskyldig med minderårigt barn haft A-inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse och maken ulfört arbete i förvärvskällan, får den skattskyldige åtnjutaförvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst . Förensamstående med hemmavarande barn och A-inkomst medgesförvärvsavdrag av inkomst av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse,dock med högst . Vidare medges avdrag förunderhåll av icke hemmavarande barn med högst . per barn.Avdrag för frivilliga periodiska understöd är maximerade till pergivare men slopas helt fr.o.m. . I skattesystemet finnsvissa schablonmässigt beräknade minimiavdrag bl.a. för utgifter för fullgörandeav tjänsten för skattskyldiga som haft inkomst av tjänst. Ett schablonavdrag på5% av kontant bruttolön m.m. eller högsl I . införs fr.o.m. år 1983.Vidare finns vissa extra avdrag för fysiska personer, som haft inkomst avkapital eller inkomst av en- eller tvåfamiljsfastighet. Även inkomster av sådanfastighet beräknas enligt schablonmelod. Extra avdraget förinkomster av kapital uppgår till maximalt . för ensamslående och 1 600kr. Det extra avdraget sommedges i vissa fall för inkomster av annan fastighet höjdes från . vid taxering i samband med de ändrade reglerna förvillabeskattningen som aniogs av . Under första hälften /83 tillämpas i likhet med föregående budgetår enuttagningsprocent av 100. Systemet upphör därefter att tillämpas. Statlig inkomstskatt förfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser 3 1982/83. 1982/83:100 34 redovisas på den s.k. A-längden. De förmåner vidsjukdom och arbetslös-hel m.m. som beskattas ingick inte i detkommunala beskattningsunderlaget t.o.m. . Staten tillfördes dåmotsvarande kommunala skatt. Fr.o.m. ingår emellertid dessainkomster i det kommunala skatteunderlaget. De för taxeringsåren1978-1982 uträknade skattebeloppen framgår av följande sammanställning(milj.kr. 1978 1979 1980 1981 1982 Statlig inkomst- skau. A-längden 25 545 27689 29742 31682 33 594 Skatt på beskat tade förmåner 3660 4601 5 113 De kommunala skatternautgörs av allmän kommunalskatt med däri ingående kommunalskatt,församlingsskatt och landstingsskatt i form av inkomstskatt beräknad pågrundval av inkomst och garantibelopp för fastighet. De gällandeavdragsreglerna vid statlig taxering som förvärvsavdrag, underhållsavdrag,övriga periodiska understöd m.m. äger motsvarande tillämpning vid taxering tillkommunal beskattning. inkomstskattuppgick taxeringsåren 1978-1982 till följande belopp (milj.kr. 1978 1979 1980 1981 1982 inkomst skatt: A-längd 49470 59140 66330 78134 88273 Förmögenheter under400000 kr. är befriade från förmögenhetsskatt års taxering.Skattesatsen är för förmögenheler mellan . Denhögsta skattesatsen uppgår till 2,för förmögenheter överstigande 1800000 kr.Reglerna ändrades lill följd av den allmänna fastighetstaxeringen . 1982/83:50 föreslås en 'skärpning av förmögenhetsbeskattningen.Skärpningen skall gälla alla skattepliktiga förmögenheter. Skatteuttagetföreslås höjas i alla skikt i skalan. Förslaget till nyskala skall tillämpas från taxeringen 1984. Förmögenhetsskatt beräknas på densammanlagda förmögenheten tillhörande föräldrar och barn , som borhos föräldrarna. Gränserna framgår nedan. 1,2, 2,3, Beskattningsbar förmögenhet(kr.) 400000- 600000 600000- 800000 800000-18000001800000- Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 35 Debiteradförmögenhetsskatt uppgick taxeringsåren 1978-1982 till följande belopp(milj.kr. 1978 1979 1980 1981 1982 Förmögenhetsskatt 639 649 588 702 718 Vissa kategorierskattskyldiga medges reduktion av skatten. För gift skatlskyldig vars makesaknar inkomst medges skattereduktion med högst . Avtrappning sker med30% av andra makens inkomst och rätten till skattereduktion upphör således närinkomsten uppgår till . För ensamstående med barn utgörskattereduktionen . Skattereduktion sker viddebitering av den slutliga skatten genom reducering av statlig inkomstskatt,inkomstskatt, skogsvårdsavgift eller skattetillägg. Skattereduktionmedges således inte i fråga om statlig förmögenhetsskatt,socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen eller tilläggspensioneringen,arbetsgivaravgift, förseningsavgift eller annuitet pä avdikningslån. Vad somgenom skattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras av staten,vilket innebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuellt reduceradebelopp. Fr.o.m. taxeringsåret1976 t.o.m. utgick en särskild skattereduktion på högst 250kr. för statligt taxerade inkomster . Avtrappning av avdragetskedde av den del av den statligt taxerade inkomsten som översteg 36000kr. Den särskilda skattereduktionen var helt avtrappad då inkomsten uppgicktill . Fr.o.m. började en särskild skattereduktionpå . utgå till samtliga inkomsttagare. Därmed försvann den tidigareskattereduktionen på . Den nya skattereduktionen indexreglerades och uppgick då fill . För anpassadesden till det höjda grundavdraget kommunalt och uppgick till . År 1981uppgick den särskilda skattereduktionen till . Den särskilda skattereduktionenavskaffades fr.o.m. . beslutaderiksdagen om vissa åtgärder i syfte bl.a. atl underlätta ett nytt löneavtal.På skatteområdet omfattade åtgärderna bl.a. en tillfällig höjning av densärskilda skaltereduktionen. Den tillfälliga höjningen av den särskildaskattereduktionen var avsedd att ge en lättnad främst åt heltidsarbetande medlägre än genomsnittliga inkomster. Den maximala höjningen, , gälldeinkomstlägena . I inkomstlägena 40000-45000 kr.utgjorde höjningen av den del av inkomsten som överstiger . avirap-pades höjningen av den överskjutandeinkomsten. Höjningen av den särskilda skattereduktionen beaktades vid uttagetav preliminär A-skatt och sjömansskatt från månaderna september- december år1980. Den tillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen förlängdesäven under . Prop.1982/83:100 36 Den särskildaskattereduktionen sker genom reducering av samma skatter och avgifter som gäller för skattereduktion. startade det s.k.skattesparandet med bl.a. skattefri ränta. Behållningen på skattesparkonton ochskatlefondkonlon uppgick den 30september1982 till 11287 milj.kr.Sparskattereduktion utgår av sparat belopp. Procentsatsen vid sparandei aktiesparfond är vid taxering. Från inkomståret1981 medges sparskattereduktion på etl sparande på högst . perperson och år varav högst . får avse banksparande. I prop.1982/83:50 föreslås en nedsättning av skattereduktionen vid banksparande från 20till och från vidaktiefondsparande. Vid taxeringen infördes också en skattereduktionvid utdelning på svenska börspapper, vilken maximerades lill . för ogiftskaltskyldig och . för makar gemensamt. 1982/83:50föreslås att denna . skattereduktion slopasfrån taxering. I samma prop. föreslås att en skattereduktion för fackföreningsavgiften på 40%av erlagd avgift införs taxeringen 1984. Högsta underlaget för skatteredukfionenföreslås vara . De skattereduktionersom medgivits vid taxeringarna 1978-1982 uppgick fill följande belopp. De s.k. skattedebiterade egenavgifternauppgick taxeringsåren 1978-1982 fill följande belopp (milj.kr. skattetillägg och förseningsavgift, debiteras vid överträdelser mot skatte- ochavgiftsförfattningar. skatlskyldig som lämnat oriktig uppgift vilketskulle leda till för lågt beskattningsresultat. Förseningsavgift tas ut vidförsummelse att i rätt tid avge deklaration. Skattetilläggets storlek i fråga om inkomst- ochförmögenhetsskatterna utgjorde av undandragen skatt eller avgift fram till1977 års taxering. Vid taxering gällde en regel som innebar att om enrättelse av en oriktig uppgift i deklarationen kunde ske med hjälp avkontrollmaterial, beräknades skattetillägget till av undandragen skatt. Deregler som gäller års taxering innebär i huvudsak alt den generellanivån på skattetillägget har sänkts från till40% i ordinära situationer och till när rättelse kan ske med ledning avvisst kontrollmalerial. Den lägre procentsatsen skall tillämpas i störreutsträckning. För enskilda personer kan skattetillägg i fall som anges i 116d §TL nedsättas till . Vidare har möjligheterna att medge eftergift vidgats. Förseningsavgiften är vadavser inkomst- och förmögenhetsskatterna I % av den högsta beskattningsbarainkomsten och 0,av den beskattningsbara förmögenheten till den del denöverstiger skattefritt belopp. Förseningsavgiften är maximerad till . eller i de fall då deklarafioneninte inkommit trots anmaning till högst . Lagstiftningen omfattarflertalet skatter och allmänna avgifter saml arbetsgivaravgifterna tillsocialförsäkringens finansiering.