prop · G603144 · 1982-12-31 00:00:00 — Elt sådantsamarbete är enligt min mening en på lång sikt lämplig väg för alt åstadkommaen bällre lingens ordning på delta område. Denna internafionellasamverkan måste emellertid kombineras med elt aktivt arbete när del gällerutformningen av våra interna regler. Att interna lagstiftningsåtgärder ärnödvändiga har bl.a. sin grund i att det internatior nella samarbetet ofta är fidsödandeoch ger resullal först på lång sikt. Det är också all märka alt vissa slaler f.n.inte är intresserade av en utvidgad samverkan på skattekontrollens område. BRÅ hargjort en översyn av våra interna regler med anknytning lill den internationellabeskattningsrätten. På grundval av en tidigare promemoria (BRÅ PM 1980:3)Utlandsbeskattning 1, har beslutats om en särskild uppgiftsskyldighelför vissa utlandsbetalningar (prop. 1982/83:73, SkU 18. rskr 149, SFS 1983:122och 123). Detta är ett exempel pä interna åtgärder som måste till för attkomplettera det bilaterala och multilaterala samarbelel. De nya reglerna syftarbl.a. till att taxeringsmyndigheterna skall få del av för beskattningsfrågornaofta avgörande information. I den nuaktuella promemorian om beskattning av aktievinster vid ullandsflyltningbehandlas ett speciellt område där nuvarande interna regler i kombination medföreskrifterna i ett stort antal dubbelbeskattningsavtal lämnar utrymme föropåkallade skatteförmåner. I vissa situationer kan vinsler inte bara undgåbeskattning i ulan gå helt fria från skall. I de faU som det gäller föreUggerenligt min mening ett berättigat svenskt skalteanspråk som rimligen inte börkunna åsidosättas genom mer eller mindre utstuderade åtgärder. Direktuppseendeväckande är resultatet när beskattningen helt uteblir på grund avuppläggningen av affären. Förslageni promemorian har som jag inledningsvis antydde till syfte att ändra på de nuskisserade förhållandena. Avsikten är att skall tillförsäkrasbeskattningsrätten i fråga om vissa aktievinster vid utlandsflyttning. Tvåhuvudförslag läggs fram. För det första föreslås atl den territoriella 1982/83:144 12 skattskyldigheten i fråga om realisationsvinster på aktieroch andelar i svenska fåmansföretag utvidgas till atl omfatta utomlands bosattafysiska personer. För det andra föreslås atl skallskyldighet förrealisationsvinster skall inträda i och med all avtal ingås om en egendomsöverlåtelseoch inte som f.n. när likviden blir tillgänglig för lyftning. Av vad jaghilfills sagt framgår all jag i princip är positivt inställd lill atllagstiftningsåtgärder vidtas för att komma till rätta med den ifrågavarandeskatteflykten i samband med ullandsflyltning. Jag kan också i princip anslutamig fill att åtgärderna bör sättas in på de områden som BRÅ har förordat. BRÅ:sförslag går emellertid längre än vad som befingas av den angivna frågan omskatteflykt i samband med ullandsflyltning. Förslaget om utvidgadskattskyldighet i för aktievinster omfattar sålunda inte bara personersom flyttar från ulan i princip alla personer som är bosatta utomlands.Förslagel angående rätt beskattningsår för realisationsvinster berör inle baraaktieöverlåtelser som sker i samband med ullandsflyltning ulan egendomsöverlålelseri allmänhet. Förslagen är med andra ord motiverade även av andra förhållandenän skatteflykt vid utlandsflyttning och de förutsätter en allmän diskussion omvilka principer som bör gälla på områdena i fråga. Jag ålerkommer lill della.Innan jag går närmare in på BRÅ:s förslag skall jag nämligen någol merautförligt redogöra för gällande regler på de aktuella områdena och belysaeffekterna av dessa. Därefter behandlar jag var för sig frågorna omskattskyldigheten i för aktievinster och tidpunkten förskattskyldighetens inträde vid realisafions-vinstbeskattningen. Enligt våra interna regler-53 § 1 mom. första stycket a) kommunalskattelagen(1928:370), KL, - är en fysisk person som inte är bosatt här inle skaltskyldigför vinst vid försäljning av aktier eller andelar i svenska företag.Bosättningen är således avgörande för frågan om skattskyldighet föreligger fören sådan vinst. Som bosatthär i landei räknas den som har sitt egentliga bo och hemvisl här. Den som utanatt vara bosatt i stadigvarande vistas här skall likställas med enperson som är bosall här (punkt 1 första stycket av anvisningarna lill 53 §KL). Vidaregäller atl en svensk medborgare som inte sladigvarande vistas i likvälskall kunna anses som bosatt här i landet om han alltjämt har väsentliganknytning till (punkt 1 andra stycket av anvisningarna lill 53 § KL).Den skatlskyldige kan således ha sitt skatterätlsliga hemvist här trots att hanfaktiskt är bosalt - har sitt egentliga bo och hemvisl - i elt annat land.Lagrummet innehåller också en regel om fördelningen av bevisbördan. Under detre första åren efter den skatlskyldiges avresa från ankommer del pådenne att visa att han saknar väsentlig anknytning till 1982/83:144 13 för att han inte skall anses bosatt här. Eftertreårsperiodens utgång går bevisbördan över på del allmänna, som då har attvisa att sådana omsländigheter förelegal under beskattningsåret att denskattskyldige alltjämt bör anses bosalt här. Denna reglering brukar benämnas treärsregdn. I de dubbelbeskattningsavtal som ingått med en radstater tilläggs beskattningsrätten för aklievinsler i allmänhet den slal därden skatlskyldige är bosalt. Denna reglering i avtalen överensstämmer med denlösning som anvisas i den modell för dubbelbeskattningsavtal som utarbetatsinom (Artikel 13 p 4 modellavtalet). Men del förekommer i avtalen ocksåavvikelser från principen om att bosättningen är avgörande för skattskyldighetenför aktievinster. Jag får här hänvisa fill den redogörelse som lämnas ipromemorian (se bilaga 1 avsnitt 3). Det är således i allmänhet den skatlskyldiges bosättningsom avgör var en aktievinst skall beskattas. Om den skatlskyldige anses ha skatterättsligthemvist både i enligl våra regler och i elt annat land enligl detlandets skattelagstiflning får frågan - om ett dubbelbeskattningsavtal finns -sin lösning genom föreskrifterna om skatterättsligt hemvisl i avtalet. Även belräffanderegleringen av det skatterätlsliga hemvistet i avtalen får jag hänvisa till vadsom anges i promemorian (se bilcga 1 avsnitt 2.2). Här behöver endasikonstateras alt föreskrifterna i dubbelbeskattningsavtalen om skatterättsligt hemvisli regel innebär atl svenska beskattningsanspråk som grundas på treärsregdn harmåst efterges. Av betydelse i sammanhanget är också reglerna om rättbeskattningsår för realisationsvinster (41 § andra stycket KL och punkt 4 avanvisningarna fill nämnda lagrum). Reglerna innebär i korthet attskattskyldighet inträder först i och med alt någon del av köpeskillingen blirtillgänglig för lyftning. Enbart det förhållandet att ett avtal om enöverlåtelse har ingåtts och att överlåtaren har fått en fordran påköpeskillingen utlöser inte beskattning. I promemorian beskrivs hur reglerna om territoriellskattskyldighet för aklievinsler och skatterättsligt hemvist i kombination medreglerna om rätt beskattningsår för realisationsvinster kan utnyttjas för attuppnå skatteförmåner vid akfieöverlåtelser i samband med utflyttning frånSverige. Följande förfaringssätt anges. Avtal om en aklieöverlåtelse träffasföre utflyttningen från . Härefter flyttar överlåtaren från landet ochuppbär köpeskil-Ungen först när bosättning har skett i den nya hemviststaten.Med detta tillvägagångssätt kan det hävdas all skattskyldighet inte uppkommer iSverige för aktievinslen. Frågan är i viss mån beroende av om personen på grund av treärsregdnlikväl kan anses ha sitt skatterättsliga hemvist här trots bosättningen i detandra landei. Är så fallet uppkommer i princip skattskyldighet här i landei.Men man måste då komma i håg två saker. För del första minskar möjlighelerna all tillämpa treårsregelngenom att aktieöverlätelsen redan har ägl rum när bosättnings- ochskattskyldighets- Ifrop.1982/83:144 14 frågorna skall prövas. Den anknytning lill kan ha inneburit finns ju då inte längre kvar. Man kan ocksåräkna med att när metoden med uppskjuten köpeskilling kommer till användning isamband med utflyttning så är i regel också övriga förhållanden som kankonstituera väsenfiig anknytning till inte för handen. För del andra är det atl märka att beskattning i iregel inte kan ske med slöd av treårsregeln, eftersom bestämmelserna idubbelbeskattningsavtalen lägger hinder i vägen. Det bör också framhållas alt beskattning mycket väl kanutebli också i den nya hemviststaten. Detta torde vara fallet omskattskyldighet för aktievinster enligl det landets interna lagsiiftninginträder i och med all överlåtelseavtalet ingås. Del nu beskrivna förfarandet är endast etl exempel på huren aklieöverlåtelse i samband med utflyttning kan arrangeras för att uppnåförmåner vid beskattnirigen. Andra tillvägagångssätt som det här saknasanledning att närmare beskriva är också tänkbara. Det sagda gäller i fråga om överlåtelser där överlälarenär en fysisk person. Om en utländsk juridisk person avyttrar svenska aktieruppkommer inte skattskyldighet i (53 1 mom. första stycket g) KL).Detta överensstämmer med vad som i allmänhet tillämpas i avialssammanhang. Utdelningfrån svenska bolag till inskränkt skattskyldiga fysiska personer och utländskabolag beskattas inte enligt KL men träffas av kupongskatt avutdelningsbeloppet (4 § första stycket och 5 § kupongskaltelagen (1970:624)). Kupohgskatteultagetbegränsas ofta genom föreskrifter i dubbelbeskattningsavtal. Slutligen vill jag också erinra om atl frågan om skattskyldighetför svenska aktier också kommer upp när det gäller arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattningen. I arvs- och gåvoskattesammanhang gäller allmänt attförvärv av aktier i svenska bolag träffas av beskattning även om arvlålareneller gåvoiagaren är bosatta utomlands (4 § 1 mom. 2) d och 35 § b lagen(1941:416) om arvsskall och gåvoskatt). Vid förmögenhetsbeskattningen gällerdäremot atl en utomlands bosalt fysisk persons innehav av aktier och andelar isvenska företag undantas från beskattning om aktierna eller andelarna inte ulgörtillgångar i en i bedriven rörelse. Även en utländsk juridisk personsinnehav av aktier och andelar i svenska förelag är undantaget frånförmögenhetsskatt (6 § 1 mom. c) lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt). 2.3 Skattskyldigheten i för aktievinster BRÅ föreslår som jag har nämnt altskallskyldigheten i i fråga om realisationsvinster på aktier ochandelar i svenska fåmansföretag utvidgas till alt omfatta även utomlands bosallafysiska personer. Remissinstanserna godtar i allmänhet förslaget. 1982/83:144 15 dock ställt sig avvisande. Ett skäl mot den föreslagnautvidgningen av skattskyldigheten som anförts är atl den svenska beskattningenskulle träffa även värdestegring som uppkommit efter det all aktieägaren bosattsig utomlands. Vissa remissinstanser har också pekat på att beskattningsrättenenligt dubbelbeskattningsavtalen i allmänhet tilläggs hemviststaten. Deinvändningar som framförts mol förslaget kan enligt min mening inte ansesbärande. För egen del kan jag således ansluta mig till uppfattningen ipromemorian alt den nuvarande avgränsningen av skattskyldigheten här i landetrörande aklievinsler är för snäv. Frågan blir då hur långt ell väl gmndatsvenskt beskattningsanspråk bör sträcka sig. Bedömningen måste givetvis görasmed beaktande av skatleflyklsaspekterna. Del är lämpligl alt här skilja på tvåfall. Del första- som jag redogjort för i föregående avsnitt - avser överlåtelser där avtalträffals när den skatlskyldige är bosalt i medan köpeskillingenuppbärs först sedan bosättningen här upphört. I en sådan situation föreliggerdel enligt min mening obestridligen etl svenskt anspråk på beskattning avvinsten. Delta gäller oavsett om överlåtelsen avser aktier i fåmansföretageller börsnoterade aktier. Del finns således inle någon anledning alt generelltundanta börsnoterade aktier från den utvidgade skattskyldigheten. Huruvida denskattskyldige faktiskt är bosatt i eller anses bosatt här med stöd av treårsregelnvid avyttringsfillfället påverkar inle heller bedömningen i della fall. Del andrafallet som jag åsyftar är när aktieägaren redan vid avyttringstillfället ärbosatt utomlands och i beskattningshänseende är atl anse som inskränkt skatlskyldig.I den situationen är del inte lika klart alt en vinsibeskalining i är mofiverad.Del finns emellertid flera exempel på att den svenska beskattningen i fråga omaktier träffar personer som är bosatta utomlands. Förvärv av svenska aktiergenom arv eller gåva arvs- eller gåvobeskatlas sålunda i oberoende avom arvlålaren eller gåvoiagaren är bosatt här. Likaså beskattas utdelning påsådana aktier till utomlands bosatta aktieägare i form av kupongskatt. Det kanockså hävdas att vinster på aktier och andelar i svenska företag allmänt selthärrör från svensk källa och härigenom grundar etl anspråk på svenskbeskattning. Man bör dock enligt min mening inte undantagslöst göra gällande eltsvenskt skattekrav i fråga om realisationsvinst. Frågan blir då om det i enlighel med promemorian alltidbör föreligga etl sådant anspråk när det gäller aktier i fåmansföretag. Detfinns skäl som talar för det. En person som har en direktägd rörelse i Sverigebeskattas nämligen här i landet för verksamheten även om han är bosattutomlands. Det kan hävdas all innehavet av aktier i fåmansföretag skalljämställas med direklinnehav av ett företag. Innan man tar ställning tillomfattningen av skattskyldigheten beträffande sådana aktier måste manemellertid överväga hur man skall behandla börsaktier i det nu ifrågavarandefallet, dvs. där aktieägaren är bosatt utomlands när avyttringen sker. Prop.1982/83:144 16 1 promemorian är uppmärksamheten inriktad på aktier ochandelar i fåmansföretag. Detta kan i och för sig synas naturligt med hänsyn lillden starka bindning som i dessa fall finns mellan företaget och dess ägare. Etthögt värde på aktierna i ett företag kan ofta vara betingat av atlägaren/företagsledaren hållit sina löneuttag på en måttlig nivå underverksamheten i företaget och i stället tillgodogör sig den uteblivnaersättningen i form av en lågt eller inle alls beskattad realisationsvinst vid avyttringen.Situationennär det gäller ett innehav av börsnoterade aktier skiljer sig jämfört medägande av aktier i fåmansföretag främst genom alt aktieägaren oftast har ellobetydligt inflytande över bolaget. Annorlunda uttryckt saknar aktieägarenmöjligheten att omvandla en löpande beskattad inkomst till en lägre beskattadkapitalvinst. Inle ens denna skillnad föreligger emellertid allfid. Åven ivissa börsnoterade bolag finns ägarmajoriteten samlad hos en ägare eller ägarfamilj.Inflytandet över förelaget och möjlighelerna alt styra utdelningspolilik ochliknande frågor kan de facto i ett sådant bolag vara i stort sett likartade medvad som är fallet i fåmansföretag i vanlig mening. Som jag redan konstateratträffas utdelning på svenska aktier och benefika förvärv av aktier och andelari svenska företag av svensk beskattning i princip oberoende av var aktieägareneller förvärvaren är bosall. Nägon åtskillnad görs i dessa sammanhang intemellan börsnoterade företag och familjeföretag. Min slutsats blir atl börsnoterade aktier i princip böromfattas av den utvidgade skattskyldigheten även i det fall aktieägaren är bosatt utomlands vid avyttringstidpunkten. Av vad jag har sagt framgår emellertid att intevarje avyttring av aktier i svenska förelag som görs av utomlands bosattafysiska personer bör komma under svensk beskattning. I promemorian anges attfrågan om inskränkningar i olika hänseenden av det svenska beskattningsanspråkelhar sin plats i dubbelbeskattningsavtalen. Genom att mitt förslag även omfattarbörsnoterade aktier kommer saken i ett delvis annat läge. Jämförelsen meddirekt ägande av etl förelag är inle lika näraliggande som i fråga om aktier i eltfamiljeförelag. En beskattning av vinsler på börsnoterade aktier i fall dåaktieinnehavet inte ger elt reellt inflytande över bolaget framstår som mindremotiverad när aktieägarens anknytning lill i övrigt är obetydlig. Ytterligare etl förhållande måste tas med i bedömningen. Åvenom svenska skatteanspråk som grundas på den aktuella bestämmelsen i de flestafall kommer att begränsas i dubbelbeskattningsavtal föreligger deklarationsskyldighetom en vinst enligt våra interna regler är skattepliktig här. En sådandeklarationsplikt kan bli elt besvärande hinder för svenska företag som sökeranskaffa riskkapital på utländska marknader. Det är således inte minsl av dennaanledning motiverat att i de interna reglerna ange gränser för när beskattningskall ske. De här angivna förhållandena bör ligga till grund förutformningen av skaltskyldighelsregeln. Härutöver måste man emellertid läggastor vikt vid 1982/83:144 17 att regleringen blir enkel och lätt alt fillämpa för såvälenskilda som myndigheter. Det bör därför inte komma i fräga att ha olika reglerför skilda slag av aktier och andelar. En generell regel bör således gälla.Denna måste följaktUgen formas med tanke på att den skall omfatta å ena sidanbörsnoterade aktier som innehas som en ren kapitalplacering och å andra sidan akfieroch andelar som är förenade med etl verkligt inflytande över berörda företag.Efter en samlad bedömning föreslår jag en regel av följande innehåU.Skattskyldigheten skall gälla för vinster på aktier och andelar i svenskaförelag även om överlåtaren inle är bosatt här. Som fömtsältning förskattskyldighet bör dock gälla att överlälaren har viss personUg anknytningtill . Medborgarskapet bör här inte fillmälas särskild betydelse. Detavgörande bör i stället vara att överlåtaren inom närmastföre avyttringen vid något fillfälle har varit bosatt i . Med bosattmenar jag i enlighet med den terminologi som används i punkt 1 första stycketav anvisningarna till 53 § KL all den skatlskyldige haft sitt egenlUga bo ochhemvist eller stadigvarande vistats i . När det gäller fidsperiodenslängd bör fio år vara en lämplig gräns. Av vad jag nu har sagt framgår att man vid prövningen avom en överlåtelse ägl rum inom den angivna perioden inle skall ta hänsyn tillom överlåtaren efter flyttningen från ansetts som bosatt här med stödav treårsregeln. Härigenom underlättas fillämpningen av bestämmelserna genomalt utgångspunkten för beräkningen av tioårsperioden i allmänhet kommer attöverensstämma med den i folkbokföringssammanhang enUgl 34 §folkbokföringsförordningen (1967:198) avgörande utresedagen. Genom en på så sätt uiformad regel bör berättigade svenskabeskattnings-anspråk i de allra flesta fall kunna fillgodoses. Samfidigtundviks de problem av praktisk natur för handeln med svenska aktier på ufiändskamarknader som kunde uppkomma om skattskyldigheten inte villkorades avbosättning i under viss lid före avyltringstiUfället. Det bör påpekas att den utvidgade skattskyldigheten gälleräven i det fall då aktierna har förvärvats först efter utflyttningen frånSverige. Jag har övervägt om man bör ha en särreglering för detta fall. Attgenerellt undanta vinsler på sådana akfier är inte sakligt motiverat. Del tordeinte heller vara prakfiskt genomförbart med en ordning som innebär att vissavinster av angivet slag undantas. M.h.t. intresset av enhefiiga regler och altskattskyldigheten är begränsad till vinsler som uppkommer efter alt bosättningen här i landet upphört har jag stannat för atläven akfier som förvärvas efter flyttningen bör utan undantag omfattas av dennya regeln. Som jag har nämnt bör under den nya regeln inbegripasvinster på akfier i svenska akfiebolag och andelar i svenska ekonomiskaföreningar och handelsbolag. Ett undantag bör dock gälla för aktier och andelari s.k. äkta bostadsföretag i avvaktan på att den framtidarealisationsvinstbeskattningen av sådan egendom får sin lösning. 2 1982/83. 1982/83:144 18 Jag vill slutligen anmärka alt jag inle funnit anledning atlinbegripa även utländska juridiska personer i den utvidgade skattskyldigheten.Det beror bl.a. på att en ufiändsk juridisk persons förvärv av en merabetydande aktiepost i ett svenskt bolag kräver myndighetstillslånd enligt 7 §lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag. Det finns inget somhindrar att skatteflyktsaspekter vägs in vid fillståndsprövningen. Del finnsvidare anledning att räkna med att eventuella försök att kringgå skallskyldigheteni via en utländsk juridisk person kan falla in under den allmänna skatteflyklsklausulenstillämpningsområde. Den nya regeln bör tas in i 53 § 1 mom; första stycket a)KL. 2.4 Tidpunkten för skattskyldighetens inträde Förslagel i promemorian innebär alt skattskyldigheten förrealisationsvinster skall inträda vid avtalstillfällel och inte som f.n. närköpeskillingen är tillgänglig för lyftning. Förslagel motiveras som jagtidigare påpekat även av "andra situationer än ulflyllningsfallen. Ipromemorian anförs sålunda alt nuvarande ordning allmänt setl kan anses som ofidsenligoch ge upphov till svårbemästrade kontrollproblem. De Ukviditelsskäl som liggertill grund för beskaiiningsårsbestämmelsen kan enligt BRÅ inle längre ansesbärande. Vid remissbehandlingen har de föreslagna nyabestämmelserna mötts av en bitvis hård kritik. De kritiska synpunkterna har iallmänhet inte gällt syftet med den föreslagna ändringen ulan de konsekvensersom skulle följa på andra områden än just aktievinstbeskattningen i samband medullandsflyltning. Från skilda håll har särskill underslrukils delikviditetsproblem och andra olägenheter som kan uppkomma när fastighetsöverlätelserför sin giltighet är beroende av myndighetstillstånd eller där tredje man kangöra gällande en förköpsrätt som grundas på ett lagstadgande. För att beskattning skall få ske i i denomfattning som jag har angivit är det i huvudsak tillfyllest om manutvidgar den territoriella skattskyldigheten fill att omfatta även inskränktskattskyldiga. Härigenom kommer en aktieförsäljning som görs medan överlåtarenär oinskränkt skatlskyldig i regel att omfattas av svensk beskattning även omdenne när köpeskillingen uppbärs är alt anse som inskränkt skatlskyldig. Delta gäller dock inte i del fall köpeskillingen förfallittill betalning först efter fioårsperiodens utgång. Del skulle därför vara enfördel om en ändring kom fill stånd också när del gäller skattskyldighetensinträde. Ytterligare skäl talar för en sådan ordning. Bl.a. ärtaxeringsmyndigheternas kontrollmöjligheter vida bällre om beskattning sker ioch med avtalet om en egendomsöverlåtelse. Delta gäller naturligtvis i särskillhög grad om överlälaren efter avyttringen bosätter sig utomlands och blir atlanse som inskränkt skatlskyldig. Risken för alt elt en gång fastställtskattekrav inte Prop.1982/83:144 19 betalas blir också större om skattskyldigheten inträderförst en efter det atl den skattskyldige släpptkontakten med . Utöverkontroll- och uppbördssynpunkterna finns en annan aspekt som måste tas med ibedömningen. Om skattskyldigheten inträder vid avtalstidpunkten och avtalträffas före utflyttningen från får dubbelbeskattningsavtalen ingenbetydelse. Inträder däremot skattskyldigheten när den första dellikviden lyftsoch är den skattskyldige då redan bosatt utomlands kommer regleringen idubbelbeskattningsavtalet med den nya hemviststaten in i bilden. F.n. är detsom redan tidigare framgått i allmänhet så alt beskallningsrätlen för aklievinsleri avtalen tilläggs hemviststaten och alt del skatterätlsliga hemvistet i förstahand bestäms med hänsyn till var en fysisk person har en bostad somstadigvarande står fill hans förfogande. Om den bedömningen skall göras pågrundval av förhållandena vid avyttringsfid-punkten eller den tidpunkt närskattskyldigheten inträder är inte helt klart. I promemorian anges alt myckettalar för atl frågan om hemvisl skall bedömas med hänsyn till förhållandena vidavlalslidpunklen. Jag kan instämma i detta men någon säkerhet finns inle föratt skattedomslolarna skulle komma lill samma slutsats. Även mot bakgrund av nuredovisade förhållanden är del av värde om skattskyldigheten inträder i och medavtalet.