prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Vissa nämnder m. m. inom det militäraförsvaret 1981/82 Utgift -' 1982/83 Anslag -' 1983/84 Förslag 11900000 ' Utgifterna redovisasunder anslaget A 2. Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret. Från anslaget täcks fr.o. m. /84 kostnader för vapenfrinämnden, värnpliktsnämnden,försvarets fastighetsnämnd, försvarets personalnämnd, riksvärderingsnämnden,de lokala värderingsnämnderna, för-svarets skaderegleringsnämnd, försvaretspersonalvärdsnämnd, försvarels skolnämnd, sakkunniga för rådgivning ipubliciletsfrägor, militära arbels-lidsdelegationen, fiskeskyddsnämnder inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde, försvarets arbetstidsnämnd,försvarets underrättelsenämnd, militärledningens rådgivande nämnd ochförsvarels centrala för-slagskommitlé. Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Tillkommer/a vgår: ' Redovisas under anslagetA 2. Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret. Antal anställda omräknat till personår Handläggande personal Övrig personal Handläggande personal Övrig personal 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 173 ställda omräknat till personår Handläggande personal Övrig personal Handläggande personal Övrig personal a) Pris- ochlöneomräkningen medför att kostnaderna ökar med . b) För att genomföra ellökat anlal utredningar krävs ytterligare . a) Pris- och löneomräkningenökar kostnaderna med . b) För ett ökat antaldagarvoden per sammanträde behövs ytterligare . c) För en förbättring avdelgivningssystemet krävs ytterligare . d) Förpersonalförstärkningar erfordras ytterligare . Pris- och löneomräkningen ökar kostnaderna med50000 kr. a) Pris- och löneomräkningenmedför att kostnadema ökar med . b) För personalförstärkningpå gmnd av det ökade antalet förändringar i fredsorganisationen krävs 159000kr. Pris- och löneomräkningsaml vissa volymförändringar inom de övriga nämndema medför all kostnadernaökar med . Med hänvisning tillsammansläUningen över kostnader och medelsbehov beräknar jag anslaget för nästabudgetär till 11,9 milj.kr. Jag har därvid beräknat medel för enheltidsanställd vice ordförande och för etl ökat anlal utredningar vidvapenfrinämnden. För värnpliktsnämnden har jag beräk- Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 174 nat medel för en tjänst för byräsekreterare och förtillfäUigt anstäUd personal.I beräkningen för vämpliktsnämnden ingår vidare medel för elt förbättrat delgivningssystem och för elt utökatantal sammanträden. Jag hemställer alt regeringen föreslår all tiU Vissanämnder m. m. inom det militära försvaret för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Reglering av prisstegringar för det militäraförsvaret 1981/82 Utgift -' 1982/83 Anslag 2500000000 1983/84 Förslag 2500000000 ' Utgiftema redovisas under övriga anslag inomutgiftsramen för det militära försvaret. Anslagen inomutgiftsramen för det militära försvaret är för /84 beräknade ipris- och lönelägel febmari 1982. Anslaget Reglering av prisstegringarför det militära försvaret är avsett atl läcka sådana pris-och löneökningarsom inträffar frän febmari 1982 intill utgången av /84. Delta innebär atl ungefärtvä års pris- och löneökningar räknas in ianslaget. Anslaget är ett s. k. läckningsanslag som inte skall belastas. har /82 anvisat 1900 milj. kr. till reglering av prisstegringarför det militära försvaret. Beloppet avsåg kompensation för prisstegringarenligt neltoprisindex (NPI) från prislägel i febmari 1980 fill medelprisläget för budgetåret1981/82. Prisreglering av deramreglerade utgifterna för det militära försvaret har i enlighet medriksdagens beslut (prop. 6 s. 14, SU 4, rskr 4) fr. o. /701, o. m. /82 skett på gmndval av NPI. Prisregleringenskall motsvara 1/100 av summan av de pä driftbudgeten uppfördaanslagen med undantag av prisregleringsanslaget och anslag som har beräknatsutöver ramen multiplicerad med skUlnaden mellan NPI i febmari 1980 ochgenomsnittsindex för /82. I pris- och löneläget febmari 1980 varsumman av dessa anslag . ResuUatet avberäkningama av NPI för /82 framgår av följande sammanställning (febmari 1980=100). Medeltal 1981/82 Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 175 För prisreglering avde rambundna anslagen disponerades aUtså (0,1973x15416430000) avmndat3041661000 kr. Frän detta belopp skaU emellertid dras . enligt den sammansläUningsom har redovisats i detföregående (s. 00). För prisreglering disponerades på deltasätt totalt (3041661000 333 322000) . Regeringen har iapril och beslutat om överskridanden av vissa anslag på gmnd avpris- och löneökningar m. m. Genom besluten har sammanlagt . stäUts tiUförfogande för ända.Tiäl som avses med resp. anslag. Enligl den princip som lillämpas vidprisreglering av försvarsutgiftema har medlen inle fördelats proportioneUl till allaanslag ulan satts in efterbehoven. Tilldelningen anges i del följande under de olika anslagen. har vid1981/beslutat att ett nytt priskompen-sationssyslem -försvarsprisindex (FPI) skall införas för det militära försvaret ochcivilförsvar utom skyddsmm (prop. 1981/82:102 bil. 2 s. 47, FöU 18, rskr 374). beräknadeindextal för FPI (febmari 1981 = 100) ulgör för 111,46 och förnovember 1982 113,68. De beräknade indextalen för NPI (febmari 1981 =100) utgör för augusfi 1982 112,57 och för 115,98. Underbudgetåret skaU indextal beräknas även för febmari och . Det tiUgängligamaterialet beträffande pris- och löneutvecklingen pekar mot att de anslagsöverskridanden somkommer att behöva medges på grund av förändringenav FPI kommer att överstiga det prisregleringsanslag om 2500 milj.kr. som har anvisats för /83. Anslagetberäknades på gmndval av ett anlagetFPI-medellal på för liden febmari1981 fill medelkoslnadslägel för /83. Jag avser återkommatill regeringen med förslag alt i besparingssyfte innehålla 100 milj. kr. Under avsnittetRamberäkning för /84 m.m. (s. 00) har jag angett hur jaghar beräknat kompensationen för pris- och lönestegringar för nästa budgetår.Med hänvisning fill vad jag har anfört där hemställer jag att regeringen föreslår alt till Reglering av prisstegringar fördet miUtära försvaret för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 176 5.1Verksamheten under det senast förflutna budgetåret (1981/82) Den verksamhet somplanerades för /82 har i stort sett kunnat genomföras. Ändringen av lednings- och undsättningsorganisalionen tUlorganisation 80 har ihuvudsak slutförts. har slutfört en förvaltningsrevisionav civUförsvaret. Resultatet av denna har föranlett en översyn av planeringsfunktionenvid styrelsen. TUldelade resurserhar medgett att skyddsmmsbesked har kunnat lämnas för produktion av ca 150000skyddsmmsplatser. Delta överensstämmer i huvudsak med behovet för alt vara i takt mednyproduktionen av byggnaderoch anläggningar. 5.1.2 Det ekonomiska utfallet Beträffande delekonomiska utfallet för /82 vill jag anföra följande. Utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsmm var iprislägel febmari . 1980/81:100 bil. 7 s. 216, FöU 22, rskr 322).Efteromräkning tUl medelprisläget för /82 med nettoprisindex motsvarar delta(1,1973x282980000) avmndat 338,8 milj.kr. Utgiftsramen för /81övemtnyttjades med 3,9 milj.kr. Enligl de regler som gällde för /81(prop. 1976/77:74 bil. 1 s. 138, FöU 13, rskr 311) skall beloppet dras från utgiftsramenför /82. Detta har skett genom att prisregleringsmedlen har minskals imotsvarande mån. Det tillgängliga utrymmet inom utgiftsramen för civilförsvarutom skyddsmm /82 var alltså (338,8 - 3,9) 334,9 milj.kr. Enligl riksrevisionsverkels budgelredovisning uppgickutgifterna inom utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsmni till 337,5milj.kr. under /82. Utgifterna var alltså 2,6 milj. kr. större än dentUlgängligaramen. Regeringen kommer med stöd av bemyndigande (prop. 1981/82:102bU. 2 s. 258, FöU 18, rskr 374) att beakta övemtnyttjandet när utgiftsramen för civilförsvarutom skyddsmm för /83 prisregleras. Utgiftsramen förskyddsmm uppgick /82 fill 200 milj. kr. i prislägel febmari1980 (prop. 1980/81:124 bU. 7 s. 279, FöU 19, rskr 326). 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 177 Efter omräkning till medelprisläget för budgetåret mednettoprisindex motsvarar delta (1,1973x200) avrundat 239,5 milj. kr.Enligt riksrevisionsverkels budgelredovisning uppgick utgtflema för skyddsmmlill 225,6 milj. kr. Utgifterna var alltså 13,9 milj. kr. mindre äntillgängliga medel. Med hänsyn till nu fillgängliga prognoser för belastningen päskyddsrumsramen för budgetåret1982/83 räknar jag inte med alt det blir nödvändigt atl ta i anspräk bemyndigande (prop. 1981/82;102 bil. 2 s. 258, FöU 18, rskr 374)att justera utgiftsramen för /83 pä gmnd av del nämndaundemtnytljandet. Jag hemställer att regeringen bereder tillfäUe att ta del av vadjag har anfört om verksamheten inom civilförsvaret under /82. 12 1982/83. Nr 100 BU. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 178 5.2Verksamheten under innevarande budgetår (1982/83) Verksamheten /83 bedrivs enligt de riktlinjer som finns angivna i prop.1981/82:102 (bil. 2, FöU 18, rskr 374) samt i regleringsbreven för budgetåret. Detta innebär bl. a. att skalldelta i förberedelserna för övergäng fill ledning avcivilförsvarsverksamheten pä lokal nivå i krig samt i införandet av skyddsplaneri alla kommuner. Åtgärder skallvidtas för att förbättra krigsorganisafionens mobUise-ringsberedskap och effektomedelbart efter mobilisering. Utvecklingsarbete skall påbörjas för att få fram bättrestyrmedel knutna tillkrigsorganisationssystemet. Riktlinjer för fördelning och utlämning av skyddsmaskerskall utarbetas. Förberedelsearbete för att anpassa utrymnings- ochinkvarteringsplanläggningen lill de nya principema för skydd resp. utrymning skallgenomföras. Ett antal ledningscentraler skall byggas resp.moderniseras. Nybyggnad av en ulbildningsanläggning i skallpåbörjas. Produktion avskyddsmm i samband med nybyggnad av anläggningar och byggnader beräknas kunnastartas för ca 340 milj.kr. under budgetåret.Hämtöver beräknas produktion av skyddsmm utan samband med sådan nybyggnad kunna startas för ca 50 milj. kr.främst i de störte städernas innerområden. Den planerade verksamheten beräknas i slort setl kunnagenomföras. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle atl ta del av vadjag har anfört om verksamheten inom civilförsvaret under /83. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 179 Civilförsvarsstyrelsenhar i sin programplan för perioden /84 -1987/88 enligt de anvisningar somregeringen meddelat utgålt ifrån den inriktning som anges i prop. 1981/82:102om säkerhets- och försvarspolitikensamt totalförsvarets fortsatta utveckling. Styrelsen bedömeratl de ekonomiska resurser som i försvarsbeslutet avdelats förfemårsperioden bör medge både en angelägen höjning av beredskapen på kortsikt och ett genomförande av betydelsefulla förändringar pä . Flera av deförändringar som ingick i 1982 ärs försvarsbeslut har sådan karaktär atl de kräver omfattandeadministrativa förberedelser. Det är därförenligl mening nödvändigt för ett genomförande avriksdagens beslut atl de administrativa resurserna förstärks vidcivilförsvarsstyrelsen samfidigt som åtminstone den nuvarande kapacitetenvid länsstyrelsema bibehålls 1. v. En överföring avansvaret för alarmeringsfunktionen i försvarets strids-lednings- ochluftbevakningscentraler tiU flygvapnet utreds f.n. Civilförsvarsstyrelsenfömtsätter att ansvaret successivt förs över och har preliminärt avdelat resurserför atl finansiera flygvapnets merkostnader härför. Utbyggnaden avalarmeringsanordningar och arbetet med all öka alar-meringssystemensdriftsäkerhet fortsätter . Signalen "Viktigt meddelande lyssna på radio"införs. Kommunema skall medbörjan under /85 la över ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och det ansvar förplanläggning i fred som hänger samman härmed. föresläratl övergången tUl den nya ansvarsfördelningen påbörjas i alla länoch genomförs /85 - 1986/87. Införandet av lokalaskyddsplaner i kommunerna skall påbörjas under /85 och lill sinhuvuddel vara genomfört . Produktionen avskyddsmm i samband med nybyggnad av byggnader och anläggningar planeras ge igenomsnitt ca 160000 skyddsmmsplatser . För produktion avskyddsmm utan samband med sådan nybyggnad redovisas en planering som för budgetåret1983/84 medför 150 skyddsmm och därefter 200 skyddsmm per är. Sammanlagt innebär delta enskyddsmmsprodukiion om ca 900000 platser. Planeringen för produktionenav skyddsmasker för vuxna och motsvarande skydd för bam innebär alt hela civilbefolkningensbehov är tillgodosett vidutgången av /93. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 180 En ny s.k.hemskyddsorganisation skall fill sin huvuddel byggas upp under 1980-talet.Härigenom säkerställs på ett bättre sätt än tidigare att befolkningen kanfillgodogöra sig vidtagna förberedelser för sitt skydd. Civilförsvarsstyrelsenanger att underlag f. n. saknas för atl utforma en krigsorganisationsom ryms inom den reducerade personalram som anges i försvarsbeslutet.Styrelsen föreslår därför att den nuvarande krigsorganisationen bibehållst. v. I avvaktan på senare beslut avbryts dock rekrytering, utbildningoch materieUUlförsel för de enheter som enligt den bedömning som kangöras inte kommer att bli kvar i den reducerade krigsorganisation som senare kommer attfastställas. Utbildningen avvapenfria tjänstepliktiga ökas successivt tiU att omfatta ca 2000 vapenfria mot slutet avperioden. Åtgärderna för skyddmol kärnvapen och kemiska stridsmedel inriktas mol planläggning, rekrytering ochutbildning. För särskUda anordningar för utbildning i ABC-skydd har inplanerats 4 milj. kr.under programplaneperioden. Planeringen avcivilförsvarels utbildningsorganisation innebär atl en ny anläggning uppförs iSkövde, varvid bl. a. delar av T2:s nuvarande lokaler utnyttjas, saml att nuvarande anläggningi bibehålls t. v. Vissakompletterings- och ersältningsinvesteringar genomförs vid anläggningarnai , och Revingeby. Civilförsvarsstyrelsensfördelning av kostnaderna på delprogram och betalningsmedlen pä anslag framgår avföljande sammanställningar (prislägefebruari 1982; milj. 1982/83'- Skydd för be-. -1,0 Pris- och löneläge . 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 181 Summa Anslag 1982/83' 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1983/88 Civilför svar 290,5 357,0 374,9 383,8 396,8 407,3 1919,8 Civilför svar: Anskaff ning av anlägg ningar 22,2 16,0 20,0 26,5 25,5 15,0 103,0 Summa civilför svar utom skyddsrum 312,7 373,0 394,9 410,3 422,3 422,3 2022,8 Civilför svar: Skydds rum 270,5 387,8 443,2 488,2 531,2 555,2 2405,6 Totalt 583,2 760,8 838,1 898,5 953,5 977,5 4428,4 ' Pris- och lönelägefebruari 1981. Gmndema förcivilförsvarets utveckUng har lagts fast genom 1982 ärs försvarsbeslut.Perioden /84- 1987/88, somjag nu behandlar, innefattar ett budgetär utöverförsvarsbeslulsperioden. I försvarsbeslutet angesbl. a. att huvudinriktningen av civUförsvars-verksamheten skall vara att gebefolkningen skydd mot verkningarna av konvenfionella stridsmedel. Ökaduppmärksamhet måste dock ägnas åt skyddet mot kärnvapen och kemiska stridsmedelsaml åt förmågan all möta verkningama av överraskande angrepp. Delta medförökade krav pä civUförsvarsorganisationen vad gäller beredskap, utbildning ochledning. Jag vill i dettasammanhang framföra atl jag anser beslutet att stärka resursema förbefolkningsskyddet som en av de viktigaste delarna av försvarsbeslut.Det är tillfredsställande att det rått polifisk enighet om denna inriktning,vilket bör utgöra en god gmnd när beslutet nu skaU omsättas i praktiskhandling. Nägon reducering av civilförsvarsramen är därför inte aktuell . En av de allvarligastebristerna inom befolkningsskyddet är den bristande fillgången på skyddsmm i destörsta städernas innerområden. En särskild ansträngning för att avhjälpa dessabrister är befogad. Mot bakgmnd av den siatsfinansiella situationen kan jagdock inte föreslå en sädan ytterligare ökning av skyddsmmsproduklionen somskulle ha varit önskvärd. CivUförsvarsslyrelsenföreslår i sin programplan för perioden en inriktning som överensstämmer medförsvarsbeslutet. Enligt försvarsbeslut skall bl. a. ledningen på denlokala nivån av civilförsvarsverksamheten i krig föras över tiU kommunerna, enhemskyddsorganisation införas och skyddsplaner upprättas för alla kommuner.Vidare skall förmågan att möta verkningarna av ett överraskande angrepp ökas.Detta innebär bl. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 182 skärpta krav på civilförsvarsorganisationensmobiliseringsberedskap och insatsberedskap efter mobilisering. Jagkan i aUt väsenfiigl ansluta mig tUl de överväganden somcivilförsvarsstyrelsen redovisar i programplanen och kommer att avdelasärskilda resurser för planläggning på regional nivå för att genomföra dessa förändringar. Den nu påbörjadeutvecklingen av civilförsvaret med bl. a. införandet av enhemskyddsorganisation och ökat kommunalt ansvar för civilförsvarsverksamhelen i kriginnebär enligt min mening att civilförsvaret förankras bättre i befintligasamhällsorgan och alt befolkningen bereds tillfälle att spela en mer aktiv roU. I försvarsbeslutetanges att kommunerna med början under /85 skall ta över ansvaret förledningen av civilförsvarsverksamhelen på lokal nivä i krig och det planläggningsansvar i fredsom hänger samman därmed. Övertagandet skall samordnas med att arbetet med lokala skyddsplanerpåbörjas i kommunerna och med att hemskyddsorganisationen införs. Jag anser i enlighetmed alt övergången lill ledning ochplanläggning i huvudsak bör genomföras /85 - 1986/87.Övergängen bör påbörjas samtidigl i alla län. Vid övergången bör kraven på beredskap beaktas. Efter bemyndigandeav regeringen tillkallade dåvarande departementschefen en kommitté (Fö 1982:04) för attgenom provplanläggning få underlag bl. a. för en slutlig uppgiftsfördelning mellanlänsstyrelserna och kommunema. Provplanläggningen genomförs i ochKopparbergs län under budgetåret1982/83. för civilförsvaret skall reduceraslill atl omfatta ca 150000 personer. Därtill kommer ca 100000 hemskyddsombud.I programplanen för perioden /83-1986/87 redovisade endast ettpreliminärt förslag fill krigsorganisation inom denna personalram. Styrelsen har inte heller i sin nuredovisade programplan lämnat något slutligtförslag till hur en reducerad krigsorganisation skall utformas. Enligtstyrelsens uppfattning saknas f. n. underlag bl. a. för förändringar av underhålls- och förrådsorganisafionen. Försl måstecivilförsvarets försörjningsbehovvid mobiUsering och i krig närmare utredas och kommunernas fömtsättningar atl tillgodose behoven meraingående prövas. Styrelsen föreslår därför att den nuvarandekrigsorganisationen bibehålls t. v. Jag kangodta förslag under fömtsättning att styrelsen som gmnd för övergängen lill ledning avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig tar fram förslag till en reduceradkrigsorganisation och att rekrytering, utbildning och materieltillförselt. v. enbart inriktas mot de enheter somryms inom denna reducerade krigsorganisation. Den redovisning avkrigsorganisationens tillstånd som lämnas i programplanen visar alt detfinns allvarliga brister bäde beträffande personal och materiel. Iprogramplanen och i en skrivelse lill regeringen 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 183 har styrelsen anmält alt ell antal åtgärder avses vidtasför att på kort och något förbättra beredskapen. Jag anser det varaangeläget att dessa åtgärdervidtas. Den planeradeutvecklingen av utbildningsorganisationen innebär att kapaciteten vidcivilförsvarets utbildningsanläggningar mot slutet av planeringsperiodenkommer all uppgå till ca . Det totala behovet ärplanerat till ca . Den nuvarande planeringen innebärsåledes en överkapacitet om ca mol slutet avperioden. Med hänsyn till den osäkerhet som f. n. råder om möjlighetema attytterligare decentralisera viss övningsverksamhet, om hemskyddsorganisalionensutbildningsbehov, om omfattningen av utbildningen av vapenfria tjänstepUktigaoch om den framlida brandförsvarsutbildningen är jag inle nu beredd alt la slällning tillnågon förändring av den planeradeutbUdningskapacileten. Jag anser det vara angeläget att alla möjligheter tastill vara att rationalisera verksamheten, inte minst med hänsyn till de ökadekostnadema för främst gmndutbildning och övningsverksamhel. harutarbetaten samlad plan för rationaliseringsverksamheten. Rationaliseringen avser bl. a.planering, ledning och uppföljning av programutveckling och produktion,informationssystem för att effektivisera länsstyrelsernas och kommunemasplanläggningsarbete och för uppföljning av krigsorganisationensmobiUseringsberedskap samt åtgärder för att minska personalbehovet inom i förstahand utbildningsområdet. Inriktningen skall vara att ge länsstyrelsema ochden regionala utbildningsorganisationen slöd i deras verksamhet och att genomrationalisering och datorstöd göra verksamheten mer effektiv i fråga om bådedet fredstida arbetet och ledningen av civUförsvarsverksamhetenefter mobilisering och i krig. På tordedetta kunna leda fiU personalbesparingar inom civilförsvarsverksamheten. CivUförsvarsslyrelsen har i samarbete med chefen förflygvapnet påbörjat en utredning om att föra över ansvaret för alarmeringsfunktionen i stridslednings- ochluftbevakningscentralerna till flygvapnet. Ansvaret omfattar bl. a.rekrytering, utbildning, krigsplacering och övning av personal samt materielanskaffning föralarmeringsavdelningarna inkl. mobUise-rings- och beredskapsansvaret fördessa enheter. Jag anser i Ukhetmed all en snabb och rafionell lösning är nödvändigför alt erforderlig beredskap inom förvamings- och alarmeringsfunktionenskall kunna uppnås . Jag anser därför att chefen för flygvapnet skallöverta det fulla ansvaret för alarmerings-funkfionenfr. o. m. /87. finns i landet ca 6 milj. platser iskyddsmm. Brister finns f. n. särskilt i destörre städernas inre områden, som under en följd av är har varit undantagna frän skyldighet att anordnaskyddsrum, och i småhusområden. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 184 Jag anser alt denökade satsning på skyddsmmsprodukiion ulan samband med nybyggnad somcivilförsvarsstyrelsen föreslår är angelägen för att det därigenom skall bli möjligtatt avhjälpa en del av de aUvarligasle bristemafrämst i de största städernas innerområden. På gmnd av dert nuvarande ekonomiska situationen är det docknödvändigt att t. v. något begränsa denna produktion. Jag föreslår ett bemyndigande för skyddsmmsbyggande underbudgetåret1983/84 om 407,8 mUj. i prisläget febmari 1982. Jag kan inte nu ta ställning tillbemyndigandenas storlek under de därpå följande budgetåren. Jag beräknar planeringsramen för civUförsvar utomskyddsmm med utgångspunkt i basbeloppet för /84. Vad jag haranfört om civilförsvarets utveckling /84-1987/88 innebär en planeringsram omtotalt 2022,8 milj. kr. i prisläget febmari 1982 för verksamhet utom skyddsmm. Basbeloppet /84 blir . Utgiftsramen bör som under /83 prisregleras på gmndval avförsvarsprisindex. För att främja stabiliteten i planeringen bör liksom f. n. ett undemtnyttjande om högst 2 %av utgiftsramen få föras över från ell budgetär lill nästa. Ellöverskridande bör avräknas under nästkommande budgetår. Jag räknar med en utgiftsram om 363,8 milj.kr. /84 för skyddsmm. Utgiftsramen bör liksom hittillsprisregleras pä grundval av nettoprisindex. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer förcivilförsvarets fortsatta utveckUng somjag har angett i det föregående. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 185 5.4 Ramberäkningar för /84 m. m. CivUförsvarsslyrelsenberäknar utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsmm lill ,vartill kommer 7,7 milj.kr. som avser investeringar i för nämnden föru-landsutbildning, samt utgtflsramen för skyddsmm till 387,8 milj. kr. Med hänvisning till vadjag har anfört idet föregående (s. 184) beräknar jag utgiftsramarna förcivilförsvar utom skyddsmni och skyddsmm för /84 fill 380680000resp. i prisläget febmari 1982. Till detta kommer beräknadkompensafion för pris- och löneökningar enligt försvarsprisindex med 53 milj.kr. för civilförsvar utom skyddsrum och enligt nettoprisindex med 57 milj. kr.för skyddsmm.