prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 33 Utbildning avberedskapsplutoner inom armén påbörjas . Beträffanderepefitionsutbildningen anför överbefälhavaren bl. a. att regelbundet återkommanderepetitionsutbildning skall genomföras sä att förbanden är användbara för sinahuvuduppgifter direkt efter mobilisering. Det stora antalet anstånd förvärnpliktigt befäl skall sä långt möjligt minskas. Repetitionsutbildningsplaneringenskall göras långsiktig och stabil. De friviUiga försvarsorganisationernahar stor betydelse för bl.a. försvarsviljan och försvarets förankring isamhället. De organisationer som utbildarpersonal för uppgifter i försvarsmaktens krigsorganisation prioriteras. Försvarsmakten blir för sin verksamhet i krig i ökadgrad beroende av övriga delar av totalförsvaret och av samhället som helhet. Försvarsmaktenskall därför verka för att samordning och samverkan inom totatförsva-ret vidareutvecklas. Överbefälhavarens inriktning av fredsorganisationensutveckling utgår års försvarsbeslut och från överbefälhavarens fredsorganisationsplan förperioden /83-1991/92. Dessa beslul innebär att ett stort antalgenomgripande förändringar skall genomföras . Förändringarna berörmyndigheter pä mänga orter och medför förändringar på alla nivåer iorganisationen. Enligt överbefålhavaren är det därför väsentligt att storkraft läggs på förändringamas planmässiga genomförande. Härigenom minskasosäkerheterna såväl för personalen som berörda myndigheter. Kostnadsminskningamai fredsorganisationen är en förutsättning för att kunna genomföra planeradmaterielanskaffning, utbildning och förbättring av beredskapen. Inriktningen bör enligtöverbefälhavaren vara att så snabbt som möjligt genomföra beslutade åtgärderför att säkerställa att besparingamakan uppnås. I enlighet med riksdagsbeslutet utgär de inplaneradebesparingama frän de mål som överbefälhavaren redovisade i programplanen för perioden1982/83-1986/87. Besparingsmålet är 2400 milj.kr. för den nämnda perioden samt enplaneringsinriktning med besparingsmålet 7900 milj.kr. för perioden /83-1991/92 (prislägefebmari 1981). Besparingarna är i stort sett av två slag.Rationalisering, samordningsåtgärderoch andra åtgärder inom fredsdriften skall svara för den största delen avbesparingama. Detta fömtsätter en omfattande minskning av antalet anstäUda. En reduktion av antalethelärsanställda om minst 5 800 genomförs. Återstående besparingar åstadkomsgenom att dra in fredsförband och avveckla mark och byggnader. Med avvikelse från överbefälhavarens programplanbeslutade bl.a.att 13 och gamisonstjänsten med beriden personal skaU behållas. Detta bortfaU i besparingar har avräknats frånsparmålen inom huvudprogram I. Vidare beslöts attäven KA 5 skall bibehåUas. Detta bortfall i besparingar måste täckas genomytterligare reduceringar inom andra delar av huvudprogram 2. 3 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Justerade mäl för kostnadsminskningarnaunder perioden /83-1991/92 jämfört medöverbefälhavarens förra programplan (ÖB 82-87) framgår av följandetabell (milj. ÖB 82-87 i pris- I 3, gamisonstjänst 1982/83-1991/921 Utgångsläget förpersonalminskningen är medehalet personår exkl. /82 enligt redovisningssystemet PAF. Justerade mäl för personalminskningamaunder perioden /83 -1991/92 jämfört medöverbefälhavarens förra programplan framgår av följande tabell(personår). ' Enligt prop. 1981/82: 102 (bil. 2 s. 77). Övriga justeringar mellan huvudprogrammen på grund avkända organisationsförändringar inarbetas först när utfallet i avlönadepersonår kan fastställas. Erfarenheter avanalyserna av tidigare organisationsförändringar skall tas till vara. Dessaerfarenheter visar bl. a. pä svärighetema att helt nä upp till planeradebesparingar. Överbefälhavaren har därför i sin programplan för perioden1982/83-1986/87 konstaterat att det är nödvändigt att finna ytterligarebesparingsåtgärder om av sparmålet för att säkerställa att detta uppnås.För att göra det ännu säkrare att försvarsbeslut skall kunnagenomföras har överbefälhavaren gett berörda myndigheter i uppdrag attundersöka möjlighetema tUl kostnadsminskningar inom områdenaförrådsverksamhet, lokalvård, fastighetsförvaltning, fortifikations-ochbyggnadsförvaltning samt inköpsverksamhet. Dessutom skaU byggnormerna ses över. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 35 Enligtöverbefälhavaren medför pågående och förestående förändringar inomfredsorganisationen stora påfrestningar för den anställda personalen. Personal kan därförbehöva omfördelas för att möta de på gmnd av organisationsförändringarna ökadebehoven av personalvärdsåtgärder. En förbättrad kartläggning av situationen för personalenskall genomföras vid alla myndigheteroch fortlöpande följas upp. Beträffandesituationen för de vämpliktiga anför överbefälhavaren att stora gmpper även ifortsättningen kommer att fä fullgöra sin gmndutbildning långt frän hemorten.Åtgärder skall i ökad utsträckning vidtas för att underlätta dessavärnpliktigas anpassning pä tjänstgöringsorten. Ett ökat engagemang i devärnpliktigas fritidsfrågor skall eftersträvas. Samverkan mellan förband ochsoldathem skall utvecklas ytterligare. Lokala myndigheter skaU i ökadutsträckning samverka med arbetsmarknadsmyndigheterna i syfte att underlättade värnpliktigas återgång tiU civil verksamhet. Enligtöverbefälhavaren kommer andelen äldre befäl att öka vilket försämrarutvecklingsmöjligheterna för yngre. Åtgärder måste vidtas för att skapa enbalanserad personalstruktur. Gynnsamma avgångsbetingelser måste skapasi samband med personalminskningarna. Överbefälhavarensprincipiella inriktning av personalpolitiken framgår av det personalpolitiskaprogrammet. Inriktningen av jämstäUdhets-, anställnings- och medbestämmandefrågoma ligger fast. Den gmndläggandeinriktningen för det mUitära försvarets utveckUng /83-1986/87 harangetts försvarsbeslut (prop.1981/82:102, FöU 18, rskr 374). Inriktningen innebär bl. a. följande. Försvar motinvasion är liksom tidigare det militära försvarets främsta uppgift. Iplaneringen fömtsätts att den styrka som en angripare kan avdela för ett angrepp mot vårt land ärbegränsad genom att huvuddelen av resursema måste avdelas mot enhuvudmotståndare. För attförsvarsmakten skall vara krigsavhållande mäste den vara uppbyggd så att enoperation mot kan väntas medföra stora uppoffringar i förluster ochtid och att angriparen, även om denne når vissa mål, måste avdela avsevärda resurser förockupation och försvar av taget område. Försvaret avSverige kräver, med hänsyn till landets storlek och militärgeografiska läge,många förband. Landets befolkning måste därför utnyttjas i sin helhet iolika former inom totalförsvaret. Det militära försvaret gmndas på allmänvärnplikt för män. Vämplikten är en nödvändig gmnd för att tillgodoseförsvarsmaktens behov av personal och möjliggör en värdefullväxelverkan mellan civil och militär verksamhel. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 36 trovärdighet inåt och därmed för dess fredsbevarandeförmåga har den allmännavärnplikten avgörande betydelse. Vårt militäraförsvar skall snabbt kunna skapa en tillräcklig styrka och uthållighet för attavhålla de krigförande parterna från att utnyttja svenskt territorium somgenomgångsområde eller framskjuten försvarsposition. För att vår neutralitet skall blirespekterad vid krig i vårt närområde måste vårt militära försvar ha en sådanstyrka och sammansättning att ingen finnerdet förenligt med sina intressen att utnyttja svenskt territorium. Vi måsteocksä kunna upptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium och skyddaden trafik som vi enligt neutralitetsrätten är skyldiga att medge. Respekten för detsvenska territoriets integritet mäste grundläggas och upprätthållas redani fredstid genom att vårt militära försvar har förmåga att upptäcka och möta kränkningar. Detfaktum att angrepp kan sättas in mot oss med kortare varsel än tidigare ökar kraven på en väl fungerandeunderrättelsetjänst samt på att detmilitära försvaret kan mobiliseras snabbt och i huvudsak är stridsdugligt direkt efter mobUisering. Det krävs ocksäökad förmåga tiU stridsinsatser medfredsorganisationens resurser för alt vår beredskap skall inge respekt och förtroende i omvärlden. Vi måstedärför kunna visa att vi har möjligheter lUl och är beredda att varierastyrkan i vår beredskap i takt med lägelskrav. Avvägningen mellan satsning på åtgärder som ger effekt försl pålång sikt och åtgärder som kan ge effekt i närtid måste vara flexibel, så alt en anpassning kan göras alltefter lägets krav. Del militäraförsvaret skall vidare kunna ställa resurser till förfogande inom ramen förFörenta Nafionemas fredsbevarande verksamhet. Statsministern har isin regeringsförklaring anfört att regeringen kommer att fullfölja 1982 årsförsvarsbeslut med den inriktning som socialdemokraterna förordade.Denna innebar en ekonomisk ram som är ca 100 milj. kr. mindre än vad beslutade om. Jag vUl i dellasammanhang erinra om alt del är nödvändigt att materielutvecklingen ochmaterielanskaffningen anpassas både fill de krav som ett vämpliktsförsvarsläller och lill de ekonomiska resurser som vi kan avsälla.Försvarsansträngningarna mäste ha en folklig förankring och vila på en stark samhällsekonomi. Budget- ochekonomiministem har tidigare denna dag redovisat den siatsfinansiellaoch samhällsekonomiska situationen och bl.a. anfört att inte någon statlig verksamhet kanundantas från de besparingar och omprioriteringarsom mäste genomföras för alt skapa balans i den svenska ekonomin. Mot denna bakgmndförordar jag en ytterligare begränsning av de ekonomiska resursernaför det militära försvaret tiU lotak 200 milj. kr. i förhällande till vad överbefälhavaren harräknat med i sin plan. Del är en självklarutgångspunkt atl även försvaret, inom ramen för huvudUnjerna i Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 37 försvarsbeslut, skall bidra tiU en sanering avsamhällsekonomin. En stark samhäUsekönomi är éh fömtsättning för att även kunna upprätthälla etlstarkt försvar. Jag återkommer i del följande (s. 47) till frågan om ekonomiskaresurser /84-1987/88. I försvarsbeslutetfastlades för det mUitära försvaret ett omfattande rationaliseringsprogram, som är enfömtsättning för att krigsorganisationenskall kunna upprätthållas, men som också kommer att påverka den ansläUdapersonalens arbetsförhållanden. Jag vUl i dettasammanhang understryka den betydelse som den anställda personalen har i såväl krigs- somfredsorganisationen. Personalens akfivamedverkan kommer atl behövas, om de uppsatta besparingsmålen skall kunna näs. Den förordade reduceringen avutgiftsramen bedöms inte leda fillnya krav på personalminskning jämfört med vad som anges i 1982 årsförsvarsbeslut. Socialdemokraterna(mot. 1981/82:2276) förordade i samband med försvarsbeslut att krigsorganisationens utveckling /92 skulle ges en inriktningsom kräver mindre resurser än den inriktning som blev beslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr374). Överbefälhavarenhar redovisat sin programplan för det militära försvaret för perioden1983/84-1987/88, ÖB 83-88. Planen bygger pä försvarsbeslutet i fråga ombl.a. ekonomiska resurser /83-1986/87 och har samma mäl förkrigsorganisationen /har beslutat om. De olikainriktningarnas kvantitativa huvuddrag redovisas i följande tabeU. Antal 1991/92 Mot bakgmnd av attöverbefälhavarens planering har getts en annan inriktning än den somsocialdemokraterna förordade i försvarsbeslutet och att de ekonomiskaplaneringsfömtsättningarna har ändrats bör krigsorganisationens utvecklingändras bl. a. i följande avseenden. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 38 Planeringen innebäratt en infanteribrigad 77 omorganiseras tiU en femte norrlandsbrigad. Den förraregeringen har medgett bestäUning av bandvagnar för della ändamål. Bandvagnama har beställts. Jag kaninle nu ta slällning lill frägan om enfemte norrlandsbrigad skaU organiseras. Denna fråga får prövas i denfortsalla planeringen. I överbefälhavarensplaner ingår vidare anskaffning av sex minröjningsfartyg av typ M80till en minröjningsfiottilj med ny sammansättning. Två minröjningsfartyg harbeställts. Jag är f n. inte beredd att la ställning liU antalet nyaminröjningsfartyg, utan avser aU pröva detta i den fortsatta planeringen. Planeringen innebär också att antalet jaktdivisionerinriktas mot tolv och att fyra jaktdivisioner J 35 Draken moderniseras ochbehålls i krigsorganisationen. Jag anser att antalet jaktdivisioner bör varaelva och att tre jaktdivisioner J 35 Draken bör behällas t. v. Övergången från tolv tiUelva jaktdivisioner börgenomföras så snabbt som möjligt, eftersom åtgärden ger besparingar i driftkostnader och möjliggör omfördelning av medeltiU materielanskaffning. Regeringen kommer isärskild ordning atl delge resultatet av den ekonomiska analys avJAS-projektet, som f n. genomförs inom försvarsdepartementet. T. v. har jagberäkningsmässigt godtagit planeringen vad gäller beslällningsbemyndiganden och betalningsmedelunder anslaget D4.Flygvapenförband: Forskning och utveckling. I övrigt kan jaggodta överbefälhavarens planering av krigsorganisationens huvudsakligautveckUng t. o. m. /92. Jag godtar också t. v. de planerade åtgärderna inomubåtsjaktområdet men viU erinra om dennyligen tillsatta kommissionen för ubätsjakl i fred (Fö 1982:11). Jag utgär frånnyssnämnda planeringsinriktning när jag i del följande tar StäUning tillbeslällningsbemyndiganden och betalningsmedel under anslagen för det militäraförsvaret. Vidare har jag fömtsatt att utbildningen av värnpliktiga genomförspä planerat sätt. Delta innebär bl. a. atl gmndutbildningskonfingentenunder /84 av arbelsmarknadsskäl utökas med 2500 värnpUktiga. Jag vUlemeUertid också erinra om atl överbefälhavaren i sin programplan för perioden1980/81-1984/85 angående det modifierade repelitionsutbildningssystemetanmälde att militärbefälhavarna skulle upprätta särskilda planer för dennaverksamhet i syfte alt variera övningarnas längd och omfattning utifrån deenskilda krigsförbandens uppgifter, organisation och utbildningsbehov. Jag fömtsätteratl sädanaplaner nu finns och utgör en god gmnd för överbefälhavarens prioritering avolika insatser för att upprätthålla krigsdugligheten hos förbanden. Jag har ocksåfömtsatt atl viss byggnadsverksamhet och materielanskaffninguppskjuts. Det kan bl. a. gäUa pansarvärnsvapen, lätta kustrobotar, vissvapen- och minmateriel för marinförbandens behov samt materiel förflygstridskrafternas stridslednings- och basorganisafion. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 39 Vidare har jag fömtsatten samordnad upphandling av robotar för marin-och flygstridskrafternas behov. Den förta regeringen hari uppdragit åt överbefälhavaren att redovisa etl samlatbeslutsunderlag avseende den aktueUa robotanskaffningen samt konsekvensema försvensk robotinduslri av den lösning som har föreslagits. fömtsalteatt skulle genomföra förhandlingar enligt särskildariktlinjer. Överbefälhavaren harredovisat sitt underlag . Han konstaterar atl de sammansattahuvudallemativ som har redovisat väsentligt överstigerde enligt nuvarande planering tillgängliga medlen. Han anser vidare altambitionsnivån i dem är högre än vad som kan motiveras frän industrieUa eUeroperativa utgångspunkter. Inte ens ett hårt bantat svenskt alternativ ryms f.n. inom den medelsram som har avsatts. Vidare anges att samarbetet inomrobotindustrin ännu inte har givit liSgon effekt. Överbefälhavaren är därförinle nu beredd alt förorda ell inhemskt alternativ som innesluter något nyttutveckUngsupp-drag. Överbefälhavaren anser alt elt sädanl alternativ kan bliaktuellt endast om industrin lämnar offerter med kraftigt reducerade priserkombinerat med betalningsmedelsförskjutningar. Jag anser alt del är avslor betydelse bäde försvars- och industripolitiskt atr ha tillgäng lUl eninhemsk industri för utveckling och tillverkning av robotar. Myckel talar föralt det pä just delta område är möjligt att skapa vapen som väl passar in ibilden för en svensk profil. Kvalificerade robolsyslem är emellertid förenademed höga kostnader, inle minst för utvecklingsarbetet. För att den svenskarobolinduslrin skall vara konkurrenskraftig fordras därför atl de olikavapenprojekten för del svenska försvarets behov samordnas till familjer. Vidarekrävs att svensk robotindustri samordnas effektivt dels intemt, dels så långtdet är lämpligt med fiygindustrin. Mot denna bakgmnd anserjag att ytterligare underlag i denna fråga bör inhämtas innan slutlig ställningkan las. Överbefälhavaren kommer alt lämnaförslag om atl han bör ges rätt atl under särskilda fömtsättningar självbesluta om beredskapsinkallelse av vissa förband och om användning av vissaförband ur allmänna hemvärnet under begränsad fid för försvars-, skydds- ochbevakningsuppgifter m. m. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen i denna fråga och räknar inte med några särskilda kostnader fördelta ändamål under anslagen för /84. I fråga omfredsorganisalionens utveckUng innebär försvarsbeslutet alt ekonomiskabesparingsmål har satts upp för försvarsbeslulsperioden och för fioärsperioden1982/83-1991/92. För huvudprogrammen Operafiv ledning m. m. och Gemensammamyndigheter m. m. har dessutom personalminskningsmål satts upp för bådaperioderna. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 40 Jag vUl här någotkommentera innebörden av dessa fem- och tioåriga mål. De femåriga målen bör enligt minmening ses som uttalanden om vilka faktiska ekonomiska besparingar och personalminskningarsom skall genomföras underinnevarande försvarsbeslutsperiod. De tioåriga målenbör ses som uttalanden om vilken planeringsföml-sättning som skall användas vidden ärliga programplaneringen under innevarande försvarsbeslutsperiod. Vilkafaktiska ekonomiska besparingar och personalminskningar som skall genomföras undernästa försvarsbeslutsperiod bör fastställas i nästa försvarsbeslut. Jag viU i deltasammanhang nämna utredningen om försvarets gemensamma myndigheter m. m. (Fö 1982:06). Denhar till uppgift att överväga möjlighelerna fiU dels slmkturförändringaroch ytterligare kostnadsreduceringar inom försvarets s. k. gemensammamyndigheter, dels ökad samordning med övriga stafiiga myndigheter. Jag räknar med attutredningen kommer att lämna sina förslag i en första etapp . Det är ännu förtidigt att pä gmndval av uppnådda besparingar bedöma möjlighetemaatt nå besparingsmålen, men överbefälhavaren förutsätter i sin plan att deskall kunna nås. Jag avser alt fortlöpande följa upp hur det går allgenomföra de ekonomiska besparingarna och personalminskningama enligl försvarsbeslutet. Jag vill här ocksåerinra om den av dåvarande departementschefen tillkaUade delegationen för samordningoch uppföljning av arbetet med att genomföra slmkturförändringar inom försvaretsfredsorganisation (Fö 1982:07). Jag vill också någotberöra de centrala stabernas organisation, bl. a. mot bakgmnd avförsvarsutskottets ställningstagande till frägan i samband med behandlingen avtotalförsvarspropositionen. I flera motionerbegärdes en sammanslagning av försvarsstaben och försvarsgrensslabema till engemensam myndighet. ansäg all frågan om en sammanslagning avde centrala stabema borde vila åtminstone lills den pågående omorganisationen , varför motionerna borde avslås. Den nya organisationen irädde ikraft och den av statsmaktema beslutade personalminskningenskall vara genomförd under /85. beslutade i enlighet med utskottets hemstäUan. Jag har förståelseför utskottets uppfattning atl förslag om ny organisation bör anstå till dess den pågåendeomorganisationen har utvärderats. Jag ärockså medveten om att det från personalsynpunkt kan vara negativt atl föreslåen ny organisation eller utredning om en sådan under pågående omorganisationsarbete. Jag finner dock i likhetmed molionärema alt det kan finnas fördelar med att sammanföra försvarsstaben ochförsvarsgrensstaberna fill engemensam myndighet. a. kan vissa samordningsvinster uppnås inom stabsorganisationen. Jag avser därförföreslå regeringen att låta utreda frågan om en sammanslagning av decentrala staberna till en 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 41 Inledningsvis bör härvid noggrant utvärderasvunna erfarenheter frän den pågående omorganisationen av de centrala staberna och från motsvarande omorganisationer i våragrannländer. I fråga omlokaliseringen av marinens sjukvårdsskola (prop. 1981/82: 102 bil. 2)föreslog dåvarande departementschefen att marinens sjukvårds-utbUdning, utomfackutbildning för läkare som borde samordnas med arméns ochflygvapnets motsvarande utbildning, skulle omlokaliseras tiU Karlskrona.Riksdagen (FöU 18, rskr 374) avslog propositionen i denna del med hänvisning tUlvad utskollel hade anfört om alt nägra besparingar av betydelse inleskulle uppnås. I stället skulle betydande olägenheter uppkomma förutbildningen. Utskottet ansäg atl etl beslut om flyttning borde anstå fillskonsekvenserna kunde överblickas av de förslag som utredningen om sjukvården ikrig (USIK) avsåg att lägga fram i sitt slutbetänkande . Kommitténkonstaterar i slulbetänkandet all ansvaret för ulbUdning av personal för försvarsmaktens hälso- ochsjukvård i krig vilar på olika militäramyndigheter på såväl central som regional och lokal nivå. Dessaansvarsförhållanden bör enligt kommittén gälla även i framliden. I likhet med vad försvarsutskottet anförde i sittbetänkande anser jag att några besparingar av betydelse inte skulle uppnås genomall flytta den nämnda delen av marinens sjukvårdsskola tiU . Eftersom dennafråga inle heller berörs av de förslag som USIK har lagl fram, finner jag all marinens sjukvårdsskola bör ligga kvar iGöteborg. Jag har i detföregående (s. 38) förordat en inriktning mol elva jaktdivisioner saml attövergängen från tolv till elva divisioner av besparingsskäl sker så snabbt som möjligt. Den tolfte jaktdivisionen,som f. n. tUlfälligt är baserad pä Flygvapnets Södertömsskolor, bör avvecklassnarast. Om godtar detta, blir den av godkända planeringsinriktningenför denna division mot en lokaUsering fiU flygflottilj inte längre aktueU. Överbefälhavarensplanering för delprogrammet Gemensam försvarsforskning ansluter lUl derekommendationer för inriktning av forskningen som han i samråd med övrigatotalförsvarsmyndigheter angav och tiU de långsiktigapersonalminskningsmål som angavs försvarsbeslut. i anslagsframställning för /84 lagt fram en egenplanering för delprogrammet. Denna planering ligger på en högre ekonomisk nivå än överbefälhavarensplaneringoch medger enligt forskningsanstalten atl både behoven av forskningsresultat pä kortaresikt och behoven av långsiktig kunskapsförnyelse kan tillgodoses. Enligtforskningsanstalten medför överbefälhavarens planering att behoven avlångsiktig kunskapsförnyelse inte kan tillgodoses. Försvarsforskningens huvuduppgift är alt bidra liU helatotalförsvarets Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 42 utveckling och anpassning fill förändrade villkor.Styrande för dess långsiktiga inriktning skaU vara totalförsvarets samladeforskningsbehov. Jag godtar i huvudsak överbefälhavarens planering fördelprogrammet och jag anser atl del långsiktiga personalminskningsmälel fördelprogrammet Gemensam försvarsforskning bör ligga fast. Den ekonomiska nivå för delprogrammet somforskningsanstalten har föreslagit bör inle läggas till gmnd för berördamyndigheters planering. Det bör ankomma på i första hand försvaretsforskningsanstalt att eftersträva en balans mellan behoven av forskningsresultatpå kortare sikt och behoven av långsiktig kunskapsförnyelse. En sädan balansinnebär enligt min mening en hårdare prioritering av de mestangelägna forskningsresultaten än vad som ligger i forskningsanstaltensplanering. Därvid är det särskilt angelägel att skapa fömtsättningar för en svenskförsvarsprofil och atl uppmärksamma sådana områden där utvecklingen är snabboch kan få väsentliga konsekvenser för vär försvarspolitik och utformningen avvärt försvar.