prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Andelen domar med frihetsberövande påföljd har ökat förflera olika brotlskategorier under senare lid. År1980 var genomsnittliga längden av ådömda frihetsstraff i första instans 3,5månader. Variationerna är dock avsevärda mellan olika slag av brott. För grovtnarkotikabrott ligger t.ex. genomsnittet på närmare och förnarkotikabrott i övrigt på omkring . För rån är motsvarande siffraett år och , för grov misshandel och , för grovstöld , för motorfordonstillgrepp och för rattfylleridrygt en månad. Brottsutredning och lagföring tarvanligen ganska lång lid. Genomsnittstidenfrån det att etl brott har begåtts tilldess atl dom har avkunnats är närmare . Tiden mellan dom ochintagning i anslall inom kriminalvården är i genomsnitt drygt föricke häktade personer. Statistikenöver antalet ingripanden och utryckningar inom polisväsen-del bygger på de s.k.ingripandemeddelandena (IM). Statistiken utgör ett komplement till siffrornaför antalet anmälda brolt när del gäller att bedöma arbetsbelastningen inompolisväsendet, och då främst inom övervakningsverksamheten. IM utfärdas såsnart etl polisingripande sker. Antalet ingripanden framgår av nedanståendesammanställning. 1982/83: 100 Bilaga 4 Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheterna och de allmänna domstolarna påverkas av antaletanmälda brott och andelen därav som upp. Den är vidare beroende av bl.a.förändringar i lagstiftningen. Till belysning av arbetsbelastningen hosåklagarna anges i följande tabell antalet misstänkta personer i mål hosåklagare . 1982 halvåret 83 313 Som framgår av tabellen har antaletbötesmål minskat kraftigt under de senasie åren fram t.o.m. . Dettaförklaras i första hand av alt felparkering och fylleri har avkriminaliserals.För dessa brolt användes strafförelägganden i viss utsträckning. Efter dessaavkriminaliseringar har emellertid antalet strafförelägganden i andra fallökat, eftersom möjligheter atl använda strafföreläggande vidgats. 1982/83: 100 Bilaga 4 131 (I uppgifternaom tingsrätterna och länsrätterna är anlal över 1 000 avrundadetill jämna hundratal) 1979 1980 19811981-01-01 -06-30 -06-30 Inkomnamål(1) Avgjorda mål(2) Utgåendebalans Hovrätterna Inkomna mäl Avgjordamål Utgåendebalans Inkomna tvistemål och brottmål 137 700 144 800 151100 73 200 77 300 Avgjorda tvistemål och brott mål 135 300 141000 147 800 73600 77 900 Utgåendebalans tvistemål och brottmål Gravations- och äganderätts bevis 669 900 584 600 597 000 277900 324 700 (1)inkl.skrifter (2)utomskrifter 1982/83:100 Bilaga 4 -06-30 -06-30 Regeringsrätten Inkomnamål Avgjordamål Utgående balans Kammarrätterna Inkomnamål Avgjorda mäl Utgåendebalans 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Bostadsdomstolen och hyresnämndernam.m. 1982/83:100 Bilaga 4 därav mål som enligt tingsrättsinstruktionen (1979:572) kan handläggas av notarie Av tabellen framgår atl mål som kanhandläggas av tingsnotarie minskal kraftigt . Antalet övrigabrottmål vid tingsrätterna har ökat liksom antalet mål som fullföljs lillhovrätt. 1982 halväret 3 706 Antaletintagna i kriminalvårdsanstalter har successivt minskat fram lill ,vilket medförde atl etl slort anlal anstaltsplatser lades ned. Under senare århar emellertid beläggningen ökat kraftigt. Denna ökning beror bl.a. på atlantalet dömda lill längre fängelsestraff och den genomsniltiiga strafftiden harstigit. 1982/83: 100 Bilaga 4 134 Undersenare år har intagningarna i kriminalvårdsanstalterna ökat kraftigt.Köproblem har uppstått eftersom antalet tillgängliga platser inte har räckttill. I samarbete med kriminalvårdsstyrelsenundersöker olika metoder för atl bedöma behovel avanstaltsplatser inom kriminalvården på kort och läng sikt. När det gäller all bedöma behovel avplatser på kort sikt har studierna visat alt anstaltsbeläggningen kommer attöka ytterligare . Beträffande behovel av anstallsplatser visar preliminära beräkningar på en kraftig uppgång i behovet avanstallsplatser . Även om hänsyn tas till deeffekter som del presenterade förslagel lill s.k. halvtidsfrigivningfår från visar gjorda kalkyler på en kraftigt stigande trend.Del är därför osäkert om platsantalet vid nuvarande och projekterade anstalterkommer alt förslå mol slutet av perioden. 3Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott 3.1 Olika typer av åtgärder Samhälletsåtgärder mot brott kan indelas på olika sätt beroende på syftet medindelningen. För en beskrivning av hur resurserna fördelas mellan olika ändamålkan en gruppering göras på följande sätt. Förebyggande åtgärder riktade motpersoner som inte är föremål för rättsväsendets åtgärder på grund av brolt. Detär här fråga även om sådana åtgärder som är avsedda alt förbättra miljön isamhället i förebyggande syfte. Åtgärder av detta slag ankommer främst påandra än rättsväsendets myndigheter, bl.a. skolväsendet och socialvårds- och arbetsmarknadsmyndigheterna. Den syftar till alt dels förhindra brott, dels upptäckabrott. hör polisens övervakande verksamhel. Gruppen omfattar även exempelvistull- och beskattningsmyndigheter- 1982/83: 100 Bilaga 4 135 naskontroll av att straffsanktionerade bestämmelser inom deras resp.verksamhetsområden efterlevs. Brottsutredning och andra åtgärder i brollmålsförfarandetsom krävs för att fattabeslut om reaktion mol brott. Verkställandetav påföljder Åtgärder av detta slag hör hemma i kriminalvården. Även andraorgan har uppgifter på området, t.ex. exekutionsväsendet i fråga om böter. Härmed avses åtgärder somsyftar till alt ge personersom begått brolt bättre förulsällningar till anpassning i samhället. Åtgärder av delta slag vidtas avkriminalvårdsmyndighelerna och av organ inom socialvårds-, arbetsmarknads- ochutbildningsområdena. Forskning ochutveckling som är direkt målinriktad mot problem som rör åtgärder mot brolt. Samhälletsatsar stora belopp på åtgärder mol brott. Del är dock inle möjligt altpresentera en fullständig beräkning av kostnaderna för åtgärder av delta slag.Förutom inom område satsas stora resurser inom annanstatlig verksamhet vilka, åtminstone delvis, har till syfte atl förebygga ochbekämpa brott. Även kommuner, landsting och näringsliv lägger ul avsevärdabelopp för ändamålet. Kostnadernaför åtgärder mot brott inom rättsväsendel, dvs. i första hand inom polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolarna och kriminalvården, har emellertidkunnat beräknas. Dehar fördelals på nämnda åtgärdsgrupper. I vissa fall har schabloner använtseftersom beräkningsunderlaget är osäkert. Allpolisverksamhet utom den som har samband med tillståndsgivning, passärendenoch andra uppgifter av servicekaraktär kan ses som ett led i samhälletsåtgärder mol brolt. hör också åklagarväsendets och kriminalvårdensfunktioner liksom den del av domstolsväsendets verksamhet som rör brottmål.Den del av anslagen inom rättsväsendet somvar avsedd för åtgärder mol brott uppgår till . för /83. I figur 1 är dettabelopp fördelat på ålgärdsgrupper. Beloppet omfattar inte medel som förbrukasinom departementet och statliga kommittéer eller anslag för byggnadsverksamhet. Somframgår av figur 1 uppgår kostnaderna för förebyggande åtgärder tillnärmare 55 milj. kr. Största posten ulgör kostnaderna för polisens undervisningi skolorna i lag och rätt saml i trafik. Hit hör också BRÅ:s verksamhet utomden rena forskningen och utvecklingen. I della sammanhang bör framhållas altkostnaderna för brottsskadenämnden inte till någon del medräknats. Övervakningenav regelefterlevnaden avser polisens övervakningsverksamhet och beräknas kosta2 282 milj. kr. Delredovisade beloppet för brottsutredning och andra åtgärder ibrollmålsförfarandet omfaltar åtgärder inom polis- och åklagarväsendet samldomstolarna. Av beloppet I 896 milj. kr. faller 1 302 milj. kr på 1982/83: 100 Bilaga 4 136 polisväsendet,215 milj. kr. på åklagarväsendet och 379 milj. kr på domstolsväsendet,inklusive rätlshjälpskostnader. Kriminalvården svarar för de kostnadersom i figuren har redovisats som verkställandet av påföljder. Denna grupp avkoslnaderberäknas till 1 383 milj. kr. Den forskning och utveckling inomdepartementets område som lar sikte på åtgärder mol brolt beräknas till sammanlagt 13,8 milj. kr., varavomkring 8,4 milj. kr avser anslag till brottsförebyggande rådets (BRÅ:s)verksamhet. I beloppet ingår inte den forskning och utveckling som är knutentill kommittéer inom departementet. I jämförelse med föregående år har deltotala beloppet för rättsväsendets åtgärder mot brolt ökat . FörebyggandeI åtgärder 55 milj. kr. utveckling 14 milj. kr. Fig.I: Kostnader för åtgärder mol brolt inom /83. Den1 då polisväsendet förstatligades var antalet polismans-tjänster 11700 och antalet tjänster för övrig personal i polisväsendet 1982/83: 100 Bilaga 4 137 Motsvarande siffror för /83 vardrygt 16 100 resp. knappt 4400. Antaletpolismansljänster har alltså ökat med över 4 000 efter förstatligandet. Föratt få en bild av den faktiska utvecklingen i fråga om personalläget måste manemellertid ta hänsyn lill en rad faktorer. En av dessa ärarbetstidsförkortningen. Uttryckt i årsarbetskrafter har omkring 2 200polismansljänster bortfallit sedan förstatligandet på grund av arbetstidsförkortning. Utbildningsverksamhetenhar ökat kraftigt . Del finns emellertid inle uppgifter sombelyser detta för hela perioden efter förstatligandet. Enbart från budgetåret1971/72 till 1975/76 har den sammanlagda utbildningsverksamheten inompolisväsendet, exkl. den grundläggande utbildningen för polismännen, ökat fråndrygt 150 000 till ca 243 500utbildningsdagar . Uttryckt i årsarbetstid motsvarar detta enökning från 715 till 1 160 arbetskrafter. De uppgifter som återgetts nu ger vidhanden att resursförstärkningen sedan år1965 har varit begränsad när det gäller personal som är tillgänglig förfaktisk polistjänstgöring. måste naturligtvis beaktas alt polisensarbete i hög grad har underlättats genom alt utrustningen och utbildningen harförbättrats. Den renodling av polismannens arbete som har skett genom alluppgifter i stor utsträckning har överfiyttats till administrativ personal harockså haft betydelse. Elt annat led i utvecklingen som bör nämnas är de störrebevakningsföretagens kraftiga expansion under början och mitten av . Polisaspirant antas som extra polisman(epm) och genomgår en grundläggande utbildning,den s.k. grundkursen, vid polisskolan i . Under de andra och tredje utbildningsårenfullgör polisaspiranten praktiktjänstgÖring, s.k. alterneringstjänstgöring. Praktiktjänstgöringen fullgörs på olikaenheter i polisdistriktet. Först mot slutet av tjänstgöringen på en enhet ansesaspiranten böra anförtros alt ulföra enklare ärenden mera självständigt. Densom fullgör alterneringstjänstgöring kan därför inte las i anspråk i sammautsträckning som en fullt utbildad polisman. Sedan allerneringsljänstgöringenavslutats, är polisaspiranten färdig-ulbildad. Han är behörig atl söka extraordinarie polismanstjänst efter det han började som aspiranl. Balansbör i princip föreligga mellan rekryteringen av polisaspiranter å den ena sidanoch tjänster och avgångar på grund av pension eller av annan orsak å den andra.En sådan balans har varit svår alt åstadkomma. I 1978 årsbudgetproposition redovisades emellertid en metod för alt beräkna behovet avpolisaspiranter. Antalet vakanser inom polisväsendetminskar nu successivt. Läget framgår av följandetabell. 1982/83: 100 Bilaga 4 138 Sammanställning över personalläget m.m. vidpolisväsendet (polispersonalutom chefskarriären) Epm med Brist/ fullgjord överskott alt-tjg exkl. (motsv. ) Sthlms pd Gbgs pd pd Övriga pd - 13 + 24 428 180 109 721 Antalet anställda inom åklagarväsendethar ökat i begränsad utsträckning 1965. Antalettjänster är nu knappt 1 200, varav drygt 600 är åklagartjänster. När det gäller de allmänna domstolarnasaknas en löpande redovisning som visar hur stor del av personalresurserna somlas i anspråk för brottmålen. Stickprovsundersökningar har emellertid lett framtill atl denna andel är . Även om uppgifter saknas om hurandelen har förändrats under de senasie tio åren är del sannolikt atlvariationerna inle har varit särskilt stora. Antalet tjänster vid de allmännadomstolarna är nu omkring 4 200, varav omkring 1 000 domartjänster. Kriminalvården harnu drygt 5 700 tjänster. Av dessa är omkring 4 550 placerade vid kriminalvårdsansialternaoch omkring 800 inom frivården. harkriminalvården tillförts drygt 800tjänster. Av dessa har omkring 275 placerats inom frivården. Antalet lekmannaövervakareinom frivården har minskat med omkring 2 800 från omkring12 000 till omkring 9 200. Prop.1982/83: 100 Bilaga 4 ANDRA HUVUDTITELN 5 1 Lagstiftningsfrågor 16 2 Åtgärder mot brott 30 3 Budgetförslagetshuvudsakliga Inriktning m. m. 35 Kommittéer m. m. 35 Information om lagstiftning m. m. 38 Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. 47 Lokala polisorganisationen: Utrustning 49 Inköp av motorfordon m. m. 52 Underhåll och drift avmotorfordon m. m. 53 Gemensam kontorsdriftm. m. inom kvarteret 55 Diverse utgifter 55 Byggnadsarbeten för polisväsendet D. Domstolsväsendet m. m. 82 Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. 84 Utrustning till domstolar m. m. 84 Byggnadsarbeten för domstolsväsendet 89 Kriminalvårdsanstalterna 95 Frivärden 98 Maskin-och verktygsutrustning m. m. 98 Engångsanskaffningav inventarier m. m. 98 Utbildning av personal m.fl. 3 825 304 000 1 232 220 000 I 222 561 000 1 577 295 000 1982/83:100 Bilaga 4 140 F. Rättshjälp m. m. 104 Rättshjälpskostnader 170000 000 104 Rättshjälpsnämnderna 9680 000 106 Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1000 106 Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag 2350 000 106 Vissa domstolskostnader m. m. 107 Diversekostnader för rättsväsendet 4000 000 Summa 224 031 000 G. övriga myndigheter 108 Justitiekanslem 2728 000 110 Centralnämndenför fastighetsdata 34830 000 112 Datainspektionen 1000 114 : Förvaltningskostnader 5873 000 115 : Utvecklingskostnader 3782 000 117 Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnader 2414 000 118 Brottsskadenämnden:Ersättning för skador på grund av Summa 57 879 000 119 Svenskförfattningssamling 7000 000 119 Bidragtill utgivande av litteratur på förvaltningsrättens 119 Bidrag till vissainternationella sammanslutningar m. m. 120 Stöd till politiska partier 79500 000 120 Allmänna val 360000 Summa 88 670 000 Summa för 7 958 402 000 Datoriserad fotosättning 1982 255976 Bilaga 5 till budgetpropositionen 1983 Prop. Utrikesdepartementetsverksamhetsområde omfattar ärenden som rör förhållandet till och överenskommelsermed andra stater, utrikeshandel, exportfrämjande, deltagande iinternationella organisationer, internationellt utvecklingssamarbete, skydd av svenskamedborgares intressen i främmande länder, information om i utlandetm.m. Dessa ärenden spänner över ämnesområden av allmänpolitisk, handelspolitisk,biståndspolitisk, ekonomisk, kommersiell, rättslig, social, humanitär och kulturell natur. Tillutrikesdepartementet hör utrikesrepresentationen med 113 lönade utlandsmyndigheteroch 438 olönade konsulat. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)saml och vissa andra statsunderstödda organ såsomStockholms internationella fredsforskningsinslitut () och utrikespolitiskainstitutet erhåller anslag över tredje huvudtiteln. Genomdepartementsreformen och integreringen av delar av i utrikesdepartementetutvidgas verksamhetsområdet att omfatta handelspolitiska frågor, nordisktsamarbete, exportfrämjande åtgärder, exportkreditgarantier samt kontroll avtillverkning och utförsel av krigsmateriel. Därmed kommer en i flera avseenden ännu effektivaresamordningav bl.a. de exportfrämjande uppgifterna att möjliggöras. Departementsreformen medföräven organisatoriska förändringar och en överföring av personal tillutrikesdepartementet. I fortsättningen kommer bl.a. kommerskollegium,exportkreditnämnden, importkontoret för u-landspro-dukter, Sverigesexportråd och handelssekreterarna samt stöd till interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) alt tillhöra departementels verksamhetsområde. Den totalaanslagsökningen blir till följd av dessa åtgärder större än vad den annars skulleha blivit. Icke desto mindre präglas förslaget för /84 av storåterhållsamhet i de samlade utgifterna. 1 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 2 Inom del vida verksamhetsområde somutrikesförvaltningen spänner över hararbetsuppgifterna blivit allt viktigare och mer omfattande. Mot de ökade kraven på bevakning, rapportering,exportfrämjande insatser, konsulär service m.m. ställs stagneranderesurser. Detta innebär elt fortlöpandeöversyns- och omprövningsarbete, vilket tar sig flera uttryck. På personalsidangörs en hård prioritering bland tillgängliga resurser. Omdisponeringar avtjänster vid utlandsmyndigheterna är en ständigt pågående process och ulgörsamtidigt elt viktigt led i departementets besparings- ochrationaliseringsarbete. En överföring av resurser kan i della sammanhangförutses från de största till de mindre, men hårt belastadeutlandsmyndigheterna i politiskt och kommersiellt intressanta områden, särskill i och . Parallellt med dennautveckling genomförs förändringar bland utlandsmyndigheterna genom nedläggningar,minskningar och nyetableringar. Exempel på del senare är den under /83nyupprältade beskickningen i i . Generalkonsulaten iSan Francisco, och befinner sig under nedläggning, medan ambassaderna iKinshasa och har minskats. Vidare föreslås alt konsulatet i Rotterdamläggs ned, som behov av nya lönade konsulat konstateras i , ochJeddah. Som en följd avöverenskommelsen att upprätta diplomatiska förbindelser mellan Sverigeoch /Heliga Stolen kommer etl stockholmsbaserat sändebud atlutnämnas under innevarande budgetår. Jämte hemtagning av sändebudstjänsten i innebärdella en fortsatt försiktig utbyggnad av systemet med stockhotmsbaseradeambassadörer. Dessa kommerdärmed att uppgå till fem och de betjänas av ett särskilt kansli. En intern utredningfrån har angivit vissa riktlinjer för de långsiktiga besparingarna.De uppsatta målen har uppnåtts och t.o.m. överträffals på lokal- ochbostadssidan. Detta arbete kommer att fullföljas som elt inslag i den fortlöpandeomprioriteringen av resurserna. Som elt led isträvan att höja förvattningens effektivitet och delvis som ett led iuppföljningen av den nu avslutade kommer etl antal reformer ochinsatser att genomföras. Dessa avser bl.a. införande av verksamhetsplaneringsamt förändringar i utbildnings- och rekryteringssystemet. Dessutom öppnar densnabba tekniska utvecklingen inom kommunikations- och kontorsinformationssystemnya möjligheter till en rationell och snabb hantering av det växande informationsflödet. Dessamöjligheter kommer atl tas till vara på bästa sätt i takt med atl departementetskompetensbyggs upp och breddas. Exempel på en sådan insats är den fortsatta utbyggnaden av departementets egelradionät. 1982/83:100 Bilaga 5 3 Handläggningen avutlånningsårenden är en starkt ökande ärendegrupp vid många utlandsmyndigheter.Delta har sin bakgrund i ullänningsförord-ningens krav på att uppehållstillstånd skall ordnas föreinresan till , vilketbl.a. innebär att utlandsmyndigheterna övertar visst utredningsarbete från polisdistrikten i . Därigenom kanantalet utlänningsärenden som måstehandläggas här i landet minska, samlidigt som stora besparingar görs av statsverket och kommuner i . Föratt säkerställa en rationell hantering av dessa ärenden föreslås att vissaextra resurser ställs lill förfogandeför bl.a. utbildning av den utsända personalen samt för utsända vikarieroch språkkunniga tjänstemän från . ValutakursutveckUngenutgör en betydande osäkerhetsfaktor för utrikesförvaltningen, vars verksamhet isärskild hög grad påverkas av kursförändringar. Situationen präglas av enogynnsam kursutveckling för flera av de för departementets vidkommande tungavalutorna. Eftersom en mycket stor del av anslagen är direkt eller indirektutlandsberoende, har en viss uppräkning av anslagen skelt med hänsyn tillvalutakursutvecklingen. Det spändainternationella läget, den fortsatta kapprustningen i världen och satsningen pånya vapensystem har resulterat i elt växande intresse för freds- ochnedrustningsfrågor. Det finns en stark svensk opinion tillförmån för fortsalt svensktengagemang i arbetet för nedrustning. tar aktivdel i de nedrustningsförhandlingar som äger rum i () i , vidnedrustningskonferensen i och inomramen för den europeiska säkerhets- och samarbetskon-ferensen i Madrid.Forskningen vid (), och utrikespolitiska institutet är i dettasammanhang av betydelse för att upprätthålla den svenska kompetensen påområdet. Elt aktivt folkligt engagemang i freds-och nedrustningsfrågor är en annan viktigförutsättning för effektiva svenska insatser vid internationella förhandlingar. Folkrörelser och andra ideellaorganisationer har under de senasteåren ökat sina aktiviteter i fredsfrågor och kan göra betydelsefulla insatser för atl informera och bilda opinion.Utöver det organisationsstöd som redan utgår, föreslås därför att särskildamedel anslås för bidrag till informationsprojekt efter särskild ansökan. Den fördjupadekrisen i världsekonomin har hårdast drabbat de' fattigastebefolkningsgrupperna i de fattigaste länderna. Inkomstklyftorna mellan och inomländerna vidgas. Det inlernalionella gåvobiståndet har stagnerat. Det är därför väsentiigl altSverige trots det utomordentligt ansträngda budgetläget fortsätter att ta sittinternationella ansvar och står fast vid enprocentsmålet. 1982/83:100 Bilaga 5 4 Biståndet /84 föreslås öka med 477,6 milj. kr. till 6 622,6 milj. kr. Isyfte att minska budgetbelastningen har vissa omdisponeringar gjorts inombiståndsramen. Av ökningen på 477,6 milj. kr. finansieras 227,6 milj.kr. genom atl ointecknade reservationsmedel tas i anspråk. Därigenom har denanslagsökning som föreslås kunnat begränsas lill 250 milj. kr. Av biståndsanslagengår en knapp tredjedel till bistånd via de internationella organisationerna (multilateralt bistånd)och knappt två tredjedelar lill bistånd genom SIDA. Några av huvudpunkterna i förslagen: - Enkraftig ökning av anslagsposten för u-krediter, från 300 till 500 milj. kr., vilketmöjliggör en viss ökning av u-kreditvolymen, trots all internationellaöverenskommelser om ökat gåvoelement kraftigt fördyrat u-krediterna. Ipropositionen presenteras också huvuddragen för en ny institution som iframtiden skall handha u-krediterna. - Ökadtonvikt läggs vid det landprogrammerade biståndet. Väsentliga ökningar föresläsav landramarna och av vissa andra anslag, t.ex. stödet lill enskilda organisationersbiståndsprojekt. För alt ge utrymme åt dessaprioriterade områden föreslås nedskärningar av vissa andra bilateralaanslagsposter. - Biståndetskall i ökad grad inriktas på all höja effektiviteten inom de direkt produktivasektorerna i mottagarländerna. Tonvikt läggs vid lantbruk ochlandsbygdsutveckling samt upprustning av befintliga industrier och anläggningar i mottagarländerna. - Biståndettill ökar, bl.a. anslagen för och för humanitärt bistånd i . - Fortsattsatsning på södra . - Skärptkontroll av biståndets effektivitet. - En ny form av meragenerella samarbetsavtal kommer att prövas som ett instrument för att samordna relationer med ett eller ettpar enskilda . Elt viktigt mål förden ekonomiska politiken är att återställa balansen i den svenska utrikeshandeln. För dettakrävs förbättrad konkurrenskraft inomindustrin. Den genomförda devalveringen har skapat förutsättningar för företagen att öka sinaexportansträngningar och själva svara för en större andel avfinansieringen. Bl.a. mot denna bakgrund föreslåst.v. inga ytterligare medel för slöd lill svensk projektexport. Sammantagetinnebär detta en viss minskning av anslagna medel till den exportfrämjandeverksamheten. Genom omfördelning under anslaget kan dock en förstärkning av de mest angelägnainsatserna göras. 1982/83:100 Bilaga 5 5 Förändringarna inomutrikesdepartementets verksamhetsområde i förhållande lill statsbudgeten /83 framgår av följande sammanslällning. Beloppen har avrundatsoch anges i milj. kr. m. m. Bidrag till vissa intemationella 243,3' -t-143,9' C. Intemationellt ut- 6395,1' Information om i utlandet E. Utrikeshandel och e,\portfrämjande -h233,6 -1-786,4 Inkl.68,6 milj. kr.