prop · G603157 · 1982-12-31 00:00:00 — Ett årsbelopp avvarje inkomst läggs sedan samman. Skatt beräknas på summan enligt samma reglersom om det bara hade varit fråga om en ackumulerad inkomst. Den framräknadeskatten fördelas proportionellt på de årsbelopp som har sammanlagts, varefter multipliceringensker. Ett exempel får belysa det sagda. En person uppbär ett åren ackumulerad inkomst på . som hänför sig till och enackumulerad inkomst på . som hänför sig till . och dessa belopp sammanläggs. 1982/83:157 49 bara inkomsten antas uppgå till . Av den framräknade skatten,, belöper . på årsbeloppet av den förra ackumulerade inkomstenoch . på årsbeloppet av den . Grundbeloppet på de ackumuleradeinkomsterna bhr . multiplicerat med tio och . multiplicerat medtre eller . För att en sådan gemensam beräkning skall vara möjligkrävs att genomsnittsberäkningen i fråga om beskattningsbar inkomst resp. UTBavser lika . En bestämmelse har därför införts om att den ackumuleradinkomsten i dessa fall alltid skall anses avse . Punkt 3 av anvisningarna till 1 § I denna anvisningspunkt regleras beskattningen av makarvid beräkning av skatt för ackumulerad inkomst. Den nuvarande hänvisningen till9 § 3 mom. SIL som reglerar frågan om beskattningsbar A- resp. B-inkomst harändrats till 11 § 3 mom. samma lag där motsvarande regler finns. Fr.o.m.1986 års taxering begränsas sambeskattningen till att avse beräkningen avtilläggsbelopp. Under inkomstskattereformens övergångsår gäller dock enligt 6 §PromL att sambeskattning skall ske vid beräkning av grundbelopp. Enligt nämndalagrum skall de äldre bestämmelserna i bl.a. 9 § 3 mom. SIL tillämpas vid 1984och taxeringar. Motsvarande kommer då att gälla i fråga omskatteberäkningen för ackumulerad inkomst. Dentreåriga genomsnittsberäkning som för framtiden skall ske måste även iförekommande fall innefatta en uppdelning på A- resp. B-underlag. B-underlagetutgörs enligt 11 § 3 mom. SIL av den skattskyldiges B-inkomster varvid dock . skall behandlas som A-inkomst. Beräkningen kan åskådliggöras påföljande sätt. En person har beskattningsbar inkomst och UTB på145 , . vari ingår B-inkomster på ,. Maken har lägre A-inkomst och B-inkomster på 20 000kr., . Den genomsnittliga beskattningsbara inkomstenför den skattskyldige blir . Beräkningen av tilläggsbelopp grundas påett genomsnittligt A-underlag på , ett genomsnittligt B-underlag förden skattskyldige på . och för hans make på . Om den skattskyldiges samtaxeringsförhållanden harförändrats så skall makes inkomst beaktas bara för de årdå samtaxering har ägt rum. Vid taxering finns fastställda UTBför en hel treårsperiod. Mot bl.a. denna bakgrund kan det vara lämpligt atttillämpa de nya reglerna fullt ut första gången i fråga om ackumulerad inkomstsom skall tas till beskattning vid taxering. Prop.1982/83:157 50 års taxeringar bör särskildaövergångsregler gälla. Vid dessa taxeringar bör alltjämt skatteberäkning skeenligt nu gällande regler som innebär att skatten beräknas särskilt för varjeår, låt vara med användning av det sista årets skatteskala. Redan vid dessataxeringar skall emellertid skatteberäkningen avse såväl grundbelopp somtilläggsbelopp. Vid dessa års taxeringar skall även UTB fastställas. Något UTBfinns dock inte års taxering varför tidigare års beskattningsbarainkomster bör få utgöra även UTB. 4.3 Kommunalskattelagen (1928:370) 32 § 3 mom. I lagrummet finns bestämmelser som i vissa hänseenden hkställerskogsvårdsstyrelse med statlig myndighet. Förslaget innebär att dennabestämmelse upphävs. Genom att skogsvårdsstyrelserna fr.o.m. den 1 juli 1981har fått ställningen av statliga myndigheter har bestämmelsen blivit onödig. Punkt 1 av anvisningarna till 19 § I denna anvisningspunkt finns bestämmelser om vissaförmåner som inte utgör skattepliktig inkomst. I första stycket upptas därvidbl.a. Som utvecklats i den allmänna motiveringen (avsnitt2.2.4) skall statlig tjänstepension även för tid efter dödsfallet isin helhet utgöra skattepliktig inkomst. Här har därför gjorts ett tillägg attsådan pension inte behandlas som begravningshjälp. I övrigt har uttryckssätteni stycket moderniserats. Punkt 4 av anvisningarna till 32 § Ändringen är av samma art som i fråga om 32 § 3 mom. Punkt 5 av anvisningarna till 39 § I en ny punkt 5 av anvisningarna till 39 § KL har tagitsin reglerna om den skattemässiga behandlingen av återbetalade räntebidrag. Somframhållits i den allmänna motiveringen skall avdrag för sådana återbetalningargöras i förvärvskällan kapital och detta skall gälla även om återbetalningenskett genom kvittning. I sistnämnda fall får den skattskyldige bryta ut denkvittade delen och hänföra den till förvärvskällan kapital. Det får ankomma påberörda myndigheter att lämna närmare information i dessa fall. Frågan huravida avdrag skall få göras för hela det beloppsom återbetalas beror som framhållits i den allmänna motiveringen på i vad månavräkning verkligen har skett tidigare. Detta är något som får utredas i varjesärskilt fall. Jag vill dock erinra om att sådan utredning inte fordras i frågaom räntebidrag som betalats ut efter . 1982/83:157 51 Anvisningarna till 47 § Genom lagstiftning (prop. 1980/81:42, SkU 11, rskr94, SFS 1980:1054) sänktes procenttalet för beräkning av garantibelopp, repartitionstalet,från 2 till 1 1/2. Av förbiseende skedde därvid inte någon ändring avförevarande lagrum som innehåller exempel för beräkning av garantibelopp, närbeskattningsåret omfattar annan tid än eller fastigheten inte harinnehafts . Förslaget innebär att en sådan följdändring genomförs.Därvid har även i exemplen använda årtal ändrats. De nya bestämmelserna i punkt 1 av anvisningarna till 19 §angående pension för tid efter förmånstagarens död skall tillämpas förstagången vid taxering, dvs. på pensionsbelopp som utbetalas fr.o.m. den1 . Den nya punkt 5 av anvisningarna till 39 § ges tillämpningfr.o.m. taxering, eftersom återkraven började . För attsäkerställa rätten till avdrag vid tidigare års taxeringar föreskrivs för dessarätt till besvär i särskild ordning enligt 100 § TL. Denna rätt omfattar även1983 års taxering trots att den ordinarie besvärstiden för den skattskyldigedär går ut först . Skälet är att en längre besvärstid ännormalt framstår som befogad med hänsyn till att de nya reglerna inte harförelegat vid deklarationstillfället och eventuellt inte heller vidtaxeringsnämndens behandling av ärendet. Besvär enligt 100 § TL får anförasinom från utgången av taxeringsåret. Eftersom de nya reglerna innebäratt en avdragsrätt införs, föreligger inte hinder mot att låta dem bli tillämpligaäven bakåt i tiden. I punkt 4 av övergångsbestämmelserna finns en regel somanknyter till motsvarande regel vid en tidigare ändring i samma lagrum (SFS1981:1203). Bakgrunden är ändringen av basbeloppet till att avse helt år istället för viss månad. Övriga nyabestämmelser skall tillämpas första gången vid taxering. De nyabestämmelserna i 19 § kommer alltså att tillämpas på stipendier som utbetalas fr.o.m.den 1 januari 1983. Något hinder häremot föreligger inte, eftersom ändringenendast innebär undantag från hittillsvarande skattskyldighet. 4.4 Lagen (1982:1193) om skattereduktion förfackföreningsavgift Till lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift harfogats en ny bestämmelse, 5 §, som närmare anger hur uppgiftslämnandet skall gåtill för att skattereduktion skall kunna medges för erlagd fackföreningsavgift. I lagrummet anges de två alternativ som står den enskildefackföreningsmedlemmen till buds. Antingen kan yrkandet - innehållande uppgiftom 1982/83:157 52 personnummer och erlagd avgift - framställas genom denegna organisationen till RSV eller så kan den enskilde själv hos den lokalaskattemyndigheten framställa sitt önskemål. Vidare regleras de olikatidsfrister som skall gälla beroende på hur uppgifterna lämnas. 4.5 Skatteregisterlagen (1980:343) Skattereduktionen för fackföreningsavgift har föranletttvå justeringar i skatteregisterlagen. I 7 § har intagits en bestämmelse att detcentrala skatteregistret även får innehålla uppgift för beräkning avifrågavarande skattereduktion. I 10 § har ändringar gjorts så att länsstyrelseoch lokal skattemyndighet samt RSV får terminalåtkomst. För de båda förstnämndaär åtkomsten begränsad till uppgifter som hänför sig till det egna länet. 4.6 Lag om tid för allmän fastighetstaxering Framflyttningen av den allmänna fastighetstaxeringen somskulle ha ägt rum har reglerats genom en ny särskild lag om tid förallmän fastighetstaxering. I denna föreskrivs att nästa allmännafastighetstaxering skall äga rum . förordnas att den nuvarandelagen (1977:455) om tid för allmän fastighetstaxering skall upphöra att gälla. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslägen till 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring i lagen (1951:763)om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 3. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i lagen (1982:1193)om skattereduktion för fackföreningsavgift, 5. lag om ändring iskatteregisterlagen (1980:343), 6. lag om tid för allmänfastighetstaxering. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Prop.1982/83:157 53 Närvarande:f.d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådet Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet och chefen för beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 2. lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statiig inkomstskattför ackumulerad inkomst, 3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföre-, ningsavgift, 5. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343), 6. lag om tid för allmän fastighetstaxering. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av kammarrättsrådet . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet. Föredragningen införlagrådet har till stor del ägt rum innan lagförslagen ännu fått sin slutligautformning. Vid den därvid företagna granskningen har lagrådet i vissahänseenden framfört erinringar och ändringsförslag av främst redaktionell art,vilka beaktats i de genom remissen överlämnade lagförslagen. Lagom ändring i kommunalskattelagen Ändringeni 19 § framstår formellt som en inskränkning av skattefriheten. Från dennasynpunkt kunde föreskriften i övergångsbestämmelserna, att ändringen skalltillämpas första gången vid taxering, synas innebära en sådanretroaktiv skattelagstiftning som förbjuds enligt 2 kap. 10 § andra stycketregeringsformen. Emellertid står det klart, att den nu ändrade regeln omstipendiers skattefrihet enligt fast praxis tolkas på ett sätt som medför att dennya bestämmelsen i realiteten framstår som fördelaktigare för den skattskyldige.Lagändringen inger därför inte några betänkligheter med hänsyn tillgrundlagsregeln. Lagom ändring i lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift Deintegritetsproblem som uppkommer genom möjligheten till skattereduktion förfackföreningsavgift har uppmärksammats av , varvid understrukits atten ADB-lösning måste utformas så att den inte kränker den Prop.1982/83:157 54 Genom att lagstiftningen utformats som en rätt till skattereduktionär det ofrånkomligt att man av skattelängden kan komma att dra slutsatser omden skattskyldiges medlemsskap i fackförening. Så till vida har denskattskyldige dock möjlighet att skydda sig att han kan tillse att reduktionöver huvud taget inte blir aktuell för hans vidkommande; han får alltsåunderlåta att framställa yrkande härom. Med den lösning som föreslås i remissenblir han härvid beroende av arbetstagarorganisationens handlande. Det kan inteuteslutas att på grund av missförstånd eller förbiseende organisationen begär reduktion enligt lagen. Med hänsyn härtill synes detönskvärt att den skattskyldige får möjlighet att, lämpligen i samband med sinsjälvdeklaration, på ett enkelt och otvetydigt sätt förklara att han inteönskar skattereduktion. En sådan förklaring skulle då få till följd att ettreduktionsyrkande genom facket inte under några förhållanden vinner beaktande.Naturligtvis är den skattskyldige oförhindrad att senare, om han kommer påandra tankar; själv yrka reduktion i den ordning paragrafen anger. Lagrådetifrågasätter om inte en lösning efter dessa linjer bör övervägas. Förslagsviskunde då som ett andra stycke i 5 § tilläggas följande: "Ett yrkande somframställts av organisationen skall inte beaktas, om den skattskyldige i sinsjälvdeklaration eller annars, dock taxeringsåret, gertill känna att han avstår från skattereduktion." Övrigalagförslag Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Prop.1982/83:157 55 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenLundkvist, , , , , , ,, , , , , , R. , , Proposition om följdlagstiftning till inkomstskattereformen,m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring i lagen (1951:763)om beräkning av stathg inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 3. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i lagen (1982:1193)om skattereduktion för fackföreningsavgift, 5. lag om ändring iskatteregisterlagen (1980:343), 6. lag om tid för allmän fastighetstaxering. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lag om ändring i kommunalskattelagen Vad lagrådet anfört i fråga om förslaget till ändring i 19§ kommunalskattelagen föranleder ingen kommentar från min sida. Lag om ändring i lagen om skattereduktion förfackföreningsavgift Beträffande skattereduktionen för fackföreningsavgift harlagrådet ifrågasatt om inte en viss komplettering borde övervägas. I så fallskulle ett tillägg göras av innebörd att ett yrkande som framställts avorganisation inte skulle beaktas om den skattskyldige i sin deklaration ellerpå annat sätt inom gett till känna att han avstod frånskattereduktion. Jag vill för egen del nämna följande. Genom att - somlagrådet också framhåller - lagstiftningen utformats som en rätt tillskattereduktion är det ofrånkomligt att tillhörighet till fackförening kommeratt framgå av skattelängd. Det är givetvis angeläget att reglerna för självayrkandet ges en 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . 1982/83:157 56 sådanform att den enskildes integritet inte kränks. Enligt min mening är det tveksamtom den av lagrådet ifrågasatta kompletteringen innebär någon större ändring iförhållande till det remitterade förslaget. För det första så torde en regel omatt skattskyldig i sin deklaration skall ge till känna något som inte direktberörs i deklarationen ofta förbises av de skattskyldiga. Till detta kommervissa praktiska problem hur taxeringsnämnderna skall hantera tillkännagivandenav detta slag. Vidare vill jag betona att även enligt det remitterade förslagetså finns alltid möjligheten för den skattskyldige, inte bara att själv yrkaskattereduktion, utan även att hos lokal skattemyndighet återkalla ett yrkandesom organisationen framställt. Att för dessa fall införa särskilda regler anserjag inte påkallat. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga de av lagrådet granskade förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1982/83:157 57 Proposition ..................................................................... ....... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ........................... ....... 1 1 Förslag tilllag om ändring i taxeringslagen (1956:623) 2 2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst ....... 9 3 Förslag tilllag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 14 4 Förslag tilllag om ändring i lagen (1982:1193) om skattereduktion förfackföreningsavgift 22 5 Förslag tilllag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) ... 23 6 Förslag tilllag om tid för allmän fastighetstaxering... ..... 26 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 27 1 Inledning ................................................................ 27 2 Allmänmotivering ..................................................... 27 2.1 Följdändringar till inkomstskattereformen ....... 27 2.1.1 Utformningen avinkomstskattereformen 27 2.1.2 Taxeringsförfarandet ........................... 29 2.1.3 Beskattning avackumulerad inkomst .... 35 2.2 Övriga frågor ................................................... ..... 36 2.2.1 Fackföreningsavgiften ......................... 36 2.2.2 Beskattningenav stipendier ................ ..... 39 2.2.3 Framflyttningav tid för allmän fastighetstaxering 2.2.4 Beskattning av tjänstepension som utbetalas efter den pensionsberättigades frånfälle....... 43 2.2.5 Återbetalning av vissa räntebidrag ..... 44 3 Upprättade lagförslag ............................................ 45 , 4 Specialmotivering................................................... 46 4.1 Taxeringslagen(1956:623) ............................. 46 4.2 Lagen(1951:763) om ackumulerad inkomst . 4.3 Kommunalskattelagen(1928:370) ................ 50 4.4 Lagen(1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift 51 4.5 Skatteregisterlagen(1980:343) .................... 52 4.6 Lag om tid förallmän fastighetstaxering ....... 52 5 Hemställan ............................................................. 52 6 Beslut ..................................................................... ..... 52 Utdrag ur lagrådets protokoll ...................... 53 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 55