prop · G60334 · 1982-12-31 00:00:00 — saknats för förskolan.Målkonstruktionen i arbetsplanen är utformad i syfte att tjäna somadministrativt hjälpmedel för att underlätta planeringen av verksamheten. 1982/83:34 32 Förskolansverksamhet bedrivs i daghem och deltidsgrupper. De åldersblandadebarngrupperna har inneburit klara fördelar för förskolans syften ocharbetssätt. anser det dock väsentligt att inom de åldersblandadebarngrupperna också utveckla verksamhet för s. k. tvärgrupper med barn ilikartade åldrar eller utvecklingsnivåer. De åldersblandade och de åldersindeladegruppsammansättningarna har delvis olika funktioner, båda viktiga förverksamheten. Motbakgrund av vad som ovan anförts bör expertgruppen utarbeta ett principförslagför förskolans pedagogiska program. Detta måste vara tillämpbart på de olikaorganisationstyper som förekommer inom förskolan. Det ska omfatta denpedagogiska verksamheten för samtliga förskoleåldrar () med beaktande avförutsättningarna som ges såväl i de åldersblandade barngrupperna som i de meråldershomogena (t. ex. tvärgrupper i daghem, deltidsgrupper). Åldrarna närmastföre skoUnträdet bör behandlas mot bakgrund av den inriktning somsocialstyrelsen angivit i arbetsplanen Förskola lågstadium - samverkan förkontinuitet (okt. Principförslaget för förskolans pedagogiska programska utformas så att det kan utgöra ett hjälpmedel för nämnd ochledningspersonal på nivå att anta och förverkliga riktlinjer förförskolans pedagogiska verksamhet. Utformningenav ett mer detaljerat ämnesmässigt och metodiskt innehåll ligger inte inomexpertgruppens uppdrag. Ett arbete med sådan inriktning planeras inomsocialstyrelsen inom de fem ämnesområdena språk, omvärldsorientering,naturorientering, bild och form, ljud och rörelse. Fritidshemsverksamhelen() ligger inte heller inom expertgruppens uppdrag. Denna fråga är påannat sätt under utredning inom styrelsen. Gruppenbör samråda med experter inom områden som berör uppdraget. Genom seminarier,konferenser etc. bör gruppen inhämta erfarenheter från verksamheten,forskningen och personalutbildningarna. Socialstyrelsenser det som angeläget att möjligt låta olika intressegrupper delta idiskussionen. Styrelsen önskar därför att expertgruppen presenterar ettförslag till diskussionsunderlag före den 1 juU 1982. (Arbetetmed denna utvecklingsplan har inneburit att presentationen av expertgruppensdiskussionsunderlag fått flyttas ). Målkonstruktionför förskolans pedgogiska program Förskolansmål har kritiserats på grund av sina generella formuleringar. Innehållet iverksamheten har i hög grad blivit en fråga för personalen att ensam taställning till inom de organisatoriska ramar som fastställs på nivå.Detta har lett till att kvaUtén på den inre verksamheten är skiftande.För att målbeskrivningen ska kunna fungera som stöd och ledning vidutformningen av verksamheten behöver den utvecklas och preciseras. Den nya målkonstruktion för förskolans pedagogiska program som Prop.1982/83:34 33 används som utgångspunkt för expertgruppens uppdrag harutarbetats inom och finns presenterad i arbetsplanen Förskolanspedagogiska program - mål och inriktning. Målkonstruktionen innehåller fyraolika delar. I Socialtjänstlagens § 1, den s. k. portalparagrafen,framhålls de övergripande demokratiska samhällsmålen jämlikhet, solidaritet,trygghet, ansvar. Dessa ideologiska mål står för människosyn och samhäUssyn isocialtjänsten och därmed i barnomsorgen. Begreppen är centrala för de mål förbarns fostran som förskolan verkar för och som verksamheten ska präglas av. Barns fostran i detta perspektiv är en fråga som kräver enlevande diskiission av dem som finns och arbetar inom barnomsorgen eller påandra sätt berörs av dess verksamhet. Barnomsorgens samhällsmål som riktmärke för barns fostranoch därtill knutna attityder och värderingar är väsentliga men också känsligafrågor som berör människor djupt. Dessa frågor kan vara lämpliga att diskuterai former som gör det möjligt för såväl personal som föräldrar i förskolan attdelta. Vägledande och stödjande material i detta syfte är angeläget. Barns utveckling är nästa utgångspunkt förmålkonstruktionen. Utvecklingspsykologiska teorier utgör en viktig grund förförskolans verksamhet. Förskolan ska utifrån en helhetssyn ge bamen stöd ochstimulans för sin utveckling. Området har benämnts med olika begrepp under årenberoende på aktuell vetenskaplig teoribildning. I målkonstruktionen tas ingenställning till detta. Goda kunskaper om barns utveckling inom alla områden,uppmärksamhet för avvikelse och metoder att stimulera barn som är sena i någotavseende erfordras. Hur barns skiftande livsvillkor är av betydelse ochpåverkar deras utveckling samt de pedagogiska konsekvenser detta medför ärockså kunskaper som behöver fördjupas inom förskolan. Det är även angeläget att de teoretiska utgångspunkternaför förskolans verksamhet vidareutvecklas och vidgas. Utvecklingspsykologiskkunskap behöver kompletteras av kunskap omkring barns socialisation, dvs. h-jr baminförlivar normer och värderingar och tar till sig ett omgivande samhälls- ochkulturmönster. Här är kunskaperna inom barnomsorgen bristfälliga ochområdet är angeläget för ytterligare forskningsinsatser. 3 1982/83. -:it: c oi +J c t-5wO 3 >i fl3 t/1 E S- T3 ro CD S- t/I c OJ en c r- -M c o a: c (O -r- -r- (1> r- E c -M r- _i<: CD :(T3 (fl 1 13 CD -4J o S- >> lO -r- 4J -*-> E r- -D W (fl O r- C -r- O O -Q <4- -I- .Q O O) T3 OJ 1 -r- t_ t. s- 1 «fl en Q- -4-» (0 :o -Q (fl »-) c W r (fl C -M -r- jz (l> C E tn U +J OJ -r- O OJ E (- -M > -i- cn (O 1 S- I- o E J- 3 CU . -»-> ZJ > -M D. -)-- n3 >: rfl "O I C OJ OJ e Ju; -f- o »(fl o (/> -(-> OfO (/l I u ..- OJ OJ m -l-J > >, c 4-> CD tn r ,i fO +>:ifl !-T? OJ -C 4- _ S- -Q E (fl-r-ffl i_ ffl S- -M > (fl t/1 -4-> O) r~ s_ > .>: i. (fl OJ (fl o OJ OJ X 4-» 4-> e S- I -Q Prop.1982/83:34 35 Förskolans inriktning förutsätter ett brett pedagogisktsynsätt där såväl fysisk omvårdnad och överföring av normer och värderingar somutvecklandet av en allsidig personlighets- och kunskapsutveckling utifrånförståelse av den situation som barnet befinner sig i utanför och inom förskolaningår. Förskolepedagogik innebär således fostran i ordets vidaste bemärkelse. Arbeta-leka-lärahar i målkonstruktionen valts som centrala begrepp för verksamheten. Ettgivande utvecklingsarbete inom förskolan har gällt att ipedagogiskt syfte låta barnen delta i och ta ansvar för det vardagliga arbetet.Sådan verksamhet kan ge rika inlärningstillfällen i naturliga sammanhang. Lekenär förskolebarnets naturliga förhållningssätt till omvärlden. Det är genomleken verkligheten införlivas och kunskaper, känslor och färdigheter bearbetas.Att se, uppleva och delta i riktigt arbete berikar barnens egna spontana lekaroch skapande aktiviteter. Inlärning i förskolan bör ske i naturliga sammanhang,meningsfulla för barnen, genom arbete och lek. Innebörden i begreppen arbetaleka lära behöver utvecklas, konkretiseras och ges praktisk innebörd ochtillämpning. Vägledande material i detta syfte är angeläget för förskolan. De fem ämnesområdena språk, omvärldsorientering,naturorientering, bild och form, ljud och rörelse är en administrativ indelningav verksamheten med exempel på innehåll och aktiviteter som kan inrymmas inomvarje ämnesområde. Syftet med denna indelning är att ge en överblick av förskolansinnehåll. Ämnesområdena kan tjäna som underlag vid utarbetande av vägledandematerial och planering av fortbildningsinsatser, försöksverksamhet och UtveckUngsarbete. Uppdelningeni ämnesområden får inte leda liU någon förenklad aktivitetssyn i förskolaneller uppsplittring av verksamheten. Att innehållet inom och mellan dessa ipraktiken ska utvecklas i olika projekt och teman, anpassade till barnens behovoch utveckling är en förutsättning. Ämnesområdena innebär alltså inte attförskolans temainriktade metodik ifrågasätts, utan ska ses som ett medel attskapa utvecklingsmöjligheter, allsidighet och enhetiighet i verksamheten. Iexpertgruppens arbete med ett pedagogiskt program för förskolan behandlasämnesområdena översiktiigt avseende motiv, mål och väsentligt innehåll. Utöver detarbete som direkt anknyter till utvecklandet av det pedagogiska programmet förförskolan har planerat och i vissa fall påbörjat ett arbeteinom de olika ämnesområdena för bevakning, uppföljning och utarbetande avvägledande material. Där kunskap saknas inom ett område behöver forskning,försöksverksamhet och utvecklingsarbete initieras. 1982/83:34 36 Hösten1981- tillsatte en arbetsgrupp med syfte att inom ämnesområdetspråk utarbeta vägledande material för barnomsorgspersonalen. TiUarbetsgruppen finns en vetenskaplig referensgmpp knuten. a. planeras ettmaterial om hur förskolan kan ge barnen en grundläggande beredskap för läsningoch skrivning. Inomämnesområdet omvärldsorientering har ett arbete påbörjats som behandlar etiskafrågor i förskolan. Vägledandematerial omkring trafikundervisning i förskola, fritidshem och familjedaghemutarbetas av en arbetsgmpp samt av forskare och representanterför . Påliknande sätt kommer utvecklingsarbete att påbörjas inom övriga ämnesområdengenom att erfarenheter och kunskaper insamlas, kontakter etableras med externexpertis, arbetsgmpper tillsätts, seminarier ordnas. Arbetetinom de olika ämnesområdena kommer att resultera i skrifter riktade tiUförskolans personal, fortbildningsmaterial, informationsmaterial etc. Andraområden för pedagogiskt utvecklingsarbete Utöverdet arbete som påbörjats eller planeras inom eller i anslutning till förskolanspedagogiska program finns andra angelägna områden för insatser av olika slag. Ettsådant gäller frågan om arbetssättet i förskolan i relation till bamgmppen.Behovet av att utveckla kunskaper inom förskolan om hur man skapar envälfungerande barngrupp är stort . Utvecklingen av ett mer gmpporienteratarbetssätt har väckt stort intresse bland personalen. Forskning,försöksverksamhet och utvecklingsarbete behövs inom detta område. Gmppen sompedagogiskt medel borde även vara ett område för intensifierade gmndutbildnings-och fortbildningsinsatser. planerar som ett första steg att medhjälp av extern expertis ta fram ett studiematerial för personalen som kan gekonkret vägledning i arbetet med att bygga upp gruppinriktade arbetsformer. Ettannat sådant område gäller föräldrasamarbetet i förskolan. Frågan om föräldramasroll i förskolan har diskuterats ända sedan bamstugeutredning-en lade fram sinaförslag. finns många problem knutna till denna fråga när det gällersyften, former och innehåll i föräldrasamarbetet. anser attfrågan om föräldrasamarbetet inte längre får ses som en allmän ambition iförskolan. Kommunerna uppmanas att utarbeta och pröva modeller för en merorganiserad föräldramedverkan i förskolan. Ett exempel på en sådan modeU har barnomsorgsgmppenpresenterat i sitt betänkande om föräldrautbildning (SOU 1980:27). Genomkommunalt utvecklingsarbete och försöksverksamhet med den inriktning som angivitsi den nya arbetsplanen om förskolans pedagogiska verksamhet bör frågan förasframåt erfarenhetsmässigt i praktisk tillämpning. 1982/83:34 37 sådantutvecklingsarbete är viktigt för informations- och kunskapsspridning. Närdet gäller förskolans roll i bostadsområdet är detta ett område som varitföremål för diskussion och försöksverksamhet bl. a. i MAFF-projektet.Erfarenheter härifrån blir värdefulla utgångspunkter när det gäller frågan omförskolans ansvar och uppgift härvidlag. har angivit två utgångspunkter,- dels förskolans behov av att utnyttja bostadsområdet och dess resurser i detpedagogiska arbetet, - dels förskolans möjHgheler att fungera som kontaktmiljöi bostadsområdet främst med tanke på föräldrarna till de barn som vistas iförskolan. Däremot ställer sig mycket tveksam till tanken påatt den reguljära förskoleverksamheten skulle kunna åläggas ett ansvar som mergenerell resurs i bostadsområdet. För detta lämpar sig den öppna förskolanbättre. Ansvaretför verksamheten i förskolor och fritidshem ligger på kommunen och där inom påsocialnämnden söm är ansvarig för att mål, inriktning och innehåll förverkUgas. Somredovisats ovan är frågor som rör ledning och samordning av den pedagogiskaverksamheten ett outvecklat område för barnomsorgen. Det är därför en viktigfråga för kommunerna att arbeta med . Socialstyrelsenkommer att arbeta med frågan bl. a. genom forskningsinsatser och genomdeltagande i kommunalt utvecklingsarbete. Föratt utveckla och förverkUga det pedagogiska arbetet bör socialnämndernautarbeta och anta kommunala rikflinjer för verksamheten. Riktiin-jerna börkoncentreras till de krav och fömtsättningar som socialnämnden anger förverksamheten. Utgångspunkt för riktlinjerna är de mål som fastställs avregering och riksdag och den vägledning i form av pedagogiskt program somutarbetats av . Den kommunala ledningsorganisationensuppbyggnad liksom övriga fömtsättningar som kommunen tillhandahåller som stödför genomförandet av det pedagogiska arbetet bör anges. Socialnämndensbedömning av önskvärd utveckUng, fortbildning och utvecklingsarbete kan ocksåberöras Uksom principer för föräldrarnas deltagande och påverkan avverksamheten. Återföringav ertarenheter från personal och föräldrar av hur verksamheten utvecklas ärett viktigt underlag för revideringar av de kommunala riktUnjerna och bördärför ske i orgariiserade former. Mångakommuner har påbörjat ett arbete med kommunala rikflinjer. På gmnd av att detär ett svårt och delvis nytt område för barnomsorgen bör kommunerna se arbetetmed rikflinjer som en långsiktig process där det gäller att finna former ochbeskrivningsnivåer som passar den enskilda kommunen. 1982/83:34 38 Att förskolans verksamhet behöver planeras på ett medvetetoch omsorgsfullt sätt framstår som en av de viktigaste grundreglerna fören bra barnomsorg. För att verksamheten ska bli målinriktad och meningsfuU iett långsiktigt perspektiv krävs översikt och medveten planering. anser att ett tydligt pedagogisktplaneringsansvar ska ligga på verksamhetsnivå, i den enskilda förskolan. Planeringen i förskolan ska utföras av personalen.Föreståndaren som pedagogiskt ledningsansvarig ska tillse att planeringenutförs. Det pedagogiska programmet måste utformas och förverkligasså att det anpassas tiU den speciella barngruppen. Barnens egna erfarenheter, livsvUlkoroch behov är här viktiga utgångspunkter. Här bör också tas tillvara det lokalakultur- och samhällslivet och de resurser som förskolan har tillgång till i denegna närmiljön. Personalen i förskolan ska ha kompetensen att utforma,genomföra och utvärdera den planerade verksamheten. Föräldrarna bör delta i planering och utformning avförskolans verksamhet. Detta kan ske genom att varje förskola ellerförskoleavdelning redovisar en övergripande pedagogisk planering avverksamheten och i organiserade former inhämtar föräldrarnas synpunkter. I syfte att stimulera en utveckling av pedagogiskplanering i förskolor och fritidshem ger nu ut enplaneringskalender speciellt avsedd för verksamheten. Styrelsenplanerar att tillsätta en arbetsgmpp i syfte att ta fram vägledande materialför personalen om pedagogisk planering. Inför det långsiktiga utvecklingsarbete för att förbättraförskolans innehåll som nu inleder har en rad åtgärdervidtagits inom styrelsen i syfte att tillskapa adekvata arbetsformer ochinformationskanaler samt kontakter med berörda parter och instanser inomområdet. Styrelsen behöver i stor utsträckning anlita extern expertis medsärskilda uppdrag vid utformningen av vägledande material. - Arbetsplanen för förskola/fritidshem har getts en nyutformning och inriktning. I denna skriftserie som utarbetas inomsocialstyrelsen publiceras styrelsens policy inom olika områden som berör denpedagogiska verksamheten. Skrifterna är kortfattade översikter av övervägandenoch ställningstaganden. De vänder sig till de kommunala ledningsorganen, -socialnämnder, socialförvaltningar och föreståndare, -som ett led i arbetet atthöja kompetensen för ledning och samordning av den pedagogiska verksamheten ikommunerna. har skrifterna Förskolans pedagogiska verksamhet - måloch inriktning (1981) samt Förskola Prop.1982/83:34 39 lågstadium - samverkan för kontinuitet (1981) publiceratsi den nya arbetsplansserien. - Arbetsplanenkompletteras av skriftserien Arbeta i förskola/fritidshem. Denna serie anslutertill arbetsplanen men har ej karaktären av policy och utarbetas på uppdrag avsocialstyrelsen av extern expertis. Materialet vänder sig till den pedagogisktverksamma personalen och är melodin-riktat och fördjupande inom skildadelområden av verksamheten. har skriften Åldersblandade barngrupper(1982) av förskolepsykolog publicerats i denna serie. Av desex tidigare arbetsplansdelarna som utarbetats under senare hälften av1970-talet utgår de två första. Övriga kvarstår och är närmast att betrakta somtillhörande . - En nystartadinformationsskrift Aktuellt inom barnomsorgen, har utkommit med ett nummer.Informationsskriften distribueras till de enskilda förskolorna ochfritidshemmen samt till socialförvaltningar och personalutbildningar ochinformerar personalen om aktuella frågor inom barnomsorgsområdet. - Socialstyrelsenhar tillsatt en expertgrupp med uppdrag att utarbeta ett förslag tillpedagogiskt program för förskolan. Utgångspunkten för gmppens arbete är denmålkonstruktion för den pedagogiska verksamheten som finns presenterad iarbetsplanen om förskolans pedagogiska verksamhet. - Utformningen avett mer detaljerat ämnesmässigt och metodiskt innehåll planeras och har i vissafall påbörjats inom bl. a. de fem ämnesområdena språk, omvärldsorientering,naturorientering, bUd och form, ljud och rörelse. - Ett pedagogisktråd kommer att tillsättas. Dess uppgift blir att följa och rådgivasocialstyrelsen i arbetet med de pedagogiska frågorna. Ledamöterna kommer attvara verksamma inom barnomsorgsverksamhet, grundutbildning, forskningeller andra för barnomsorgen viktiga områden. - Barnomsorgsdelegationenhar i sin urspmngliga form upphört från 1 juU 1981. harbeslutat ersätta den med en kommunalt inriktad delegation, främst inriktad påstyrelsens verksamhetsplanering och petitan. - Försocialstyrelsens behov av samråd med centrala instanser, kommuner,utbildningsinstitutioner, fackliga organisationer etc. kommer olika vägar attanvändas som t. ex. seminarier, konferenser och samrådsgrupper. 3 Fritidshemmens pedagogiska verksamhet I detta avsnitt redovisas planering,överväganden, förslag angående skolbarnsomsorgen (). Då styrelsen intetidigare redovisat 1982/83:34 40 någonsamlad översyn av fritidshemmens verksamhet behandlas detta område någotutförligare än övriga i planen. Fritidshemmens pedagogiska verksamhet beskrivsutifrån organisatoriska, kvantitativa och kvalitativa utgångspunkter. Utvecklingenunder har huvudsakligen inriktats på organisation och kvantitet. Deorganisatoriska aspekterna utgör en avgörande förutsättning för diskussionen ominnehålls- och kvalitetsfrågor. Mot bakgrund av den oklarhet som råder omorganisatoriska lösningar för dessa åldersgrupper är det därför nödvändigt atti detta avsnitt uppehålla sig även vid dessa frågor. Diskussionenom framtida organisationsformer syftar i detta sammanhang till att identifieratänkbara utvecklingslinjer. En mer genomarbetad utredning avorganisationsfrågorna kräver dock en större insats än vad som varit möjligtinom detta uppdrag. Dessa frågor bör bli föremål för en gmndligare genomarbetningi samband med regeringsuppdraget att se över framtida modeller förbarnomsorgen. Framtill mitten av 60-talet var fritidshemsverksamhet endast tillgänglig för ettfåtal barn i våra största kommuner. startades utbildning av fritidspedagogerpå försök vid i . Utbildningen startades därför attutbyggnaden av fritidshemmen hade ökat och att de förskollärare som arbetade påfritidshemmen inte. ansåg sig ha tillräckliga kunskaper om skolbarn. Denegentliga utbyggnaden av fritidshemsverksamheten startade i mitten av 70-talet.Fritidshemmen är därmed den yngsta av våra bamomsorgsfor-mer. Med undantag avden försöksverksamhet som bedrivs i anslutning till bamstugeutredningensförslag är erfarenheterna av verksarnhetsformenbegränsade. Barnstugeutredningenpåbörjade sitt arbete med översyn av förskole- och fritidshemsverksamheten islutet av 60-talet. Utredningens förslag rörande fritidshemmen presenterades1974. Idirektiven till barnstugeutredning uppmanades utredningen att pröva möjlighetenatt anordna fritidshemsverksamhet för barn i åldern samt att prövaalternativa former för äldre bam. Utredningenmenade att en snabb utbyggnad av barnomsorgen genom fritidshem i olika formervar en viktig jämlikhetsfråga som borde ges hög prioritet. 1974 hade endast ca15 000 barn plats på fritidshem och ca 12 000 skolbarn plats i familjedaghem.Behovet av platser beräknades till minst 175 000.Nytillskottet av platser beräknades till 3 700 . Bl.a. mot bakgrund av den låga utbyggnadsnivån och det låga tillskottet av 1982/83:34 41 platserföreslog barnstugeutredningen en ny form av fritidsverksamhet, det utvidgadefritidshemmet, där hemvistmm för de inskrivna barnens behov kombineras medutrymme för öppen fritidsverksamhet både för inskrivna barn och andra barn ibostadsområdet. Utredningen framhöll att alla resurser för fritid inombostadsområdet borde samordnas med det utvidgade fritidshemmet. Basmodellen fördet utvidgade fritidshemmet föreslogs bestå av ett hemvist som anknöts tiU lågoch mellanstadieskolan. Utöver hemvistet skulle det i skolan finnas ett allrumsom skulle utgöra en träffpunkt för barnen i den allmänna fritidsverksamheten.Lokaler för den allmänna fritidsverksamheten skulle kunna frigöras bl. a. genomutnyttjande av skolans facksalar. Barnstugeutredningenframhöll också behovet av föreningsburna verksamheter för barn i åldern 7-12år. Utredningen menade att verksamheter som barn och ungdomar själva kundeansvara för skulle prioriteras i den allmänna fritidsverksamheten.Föreningslivets engagemang och medverkan var en fömtsättning för det utvidgadefritidshemmet. Detpedagogiska programmet för fritidshemsverksamheten skulle enligtbarnstugeutredningen syfta till att på olika sätt främja barnens självständighetoch deras intellektuella och sociala utveckling i samspel med barn och vuxna. "Samhälletbör fungera som en öppen barnmiljö med rika tillfällen för barnet att orienterasig i vuxenvärlden. Särskilt angelägen är direktkontakten med arbetslivet.Barnen måste själva aktivt få medverka i att utforma den fysiska miljön ochinnehållet i fritidshemsverksamheten. Barn och vuxna utgör tiUsammans ettarbetslag för fritid" (SOU 1974:42 sid. 13). År1974 presenterade utredningen om skolans inre arbete, , ett betänkande sominnefattade en rad förslag till reformer på skolområdet. En av de tankar somutredningen förde fram var att skolan skulle ta ett större omsorgsansvar förbarnen. a. av den anledningen föreslog man införandet av den samladeskoldagen. Densamlade skoldagens införande har på olika sätt kommit att påverka fritidshemsverksamhelen.Det uppstod t. ex. osäkerhet om hur den samlade skoldagen skulle komma attpåverka behovet av fritidshem. Vidare uppstod frågan om vilka uppgifter somfritidshemspersonalen skulle utföra som omsorgsansvaret vilade påskolan. SIA-utredningensförslag om införandet av den samlade skoldagen gmndade sig huvudsakligen påresonemang omkring hur skolans inre arbete skulle kunna förbättras. Utredningengjorde däremot ingen analys av på vilket sätt som fritidshemsverksamhetenskulle komma att påverkas av den samlade skoldagen. Diskussionen omkringutredningens förslag aktuaUse-rade frågan om hur samverkan mellan fritidshemmetoch skolan skulle organiseras. Barnstugeutredningensförslag förelades både genom proposi- 1982/83:34 42 tionenom utbyggnad av barnomsorgen och genom propositionen om skolans inre arbete m. m.75/76:39. Genomriksdagsbehandlingen av prop. 75/76:92 antogs lagen om barnomsorg. Genom lagenålades kommunerna atl genom en planmässig utbyggnad sörja för att barn i åldern7-12 år till förvärvsarbetande och studerande föräldrar kan beredas plats påfritidshem.