prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Min avsiktär att la upp frågan om en översyn även av den lokala nivån. Somredan har nämnts avser jag nu alt föreslå vissa förstärkningar, främst medsikte på åklagarväsendets insatser mot ekonomisk brotlslighet. 1982/83: 100 Bilaga 4 28 De som döms till fängelse eller kriminalvård i frihet är i storutsträckning socialt handikappade. De kommer ofta från svårahemförhållanden, de har fått dålig utbildning, de har missbruksproblem ochsvårigheter med bostad eller arbete. har sannolikt deras svårigheter attfinna förståelse och erkännande av medmänniskor och samhälle förmått dem eller mindre medvetet söka en kriminell identitet. Alt ingen blir bättre av fängelsestraff är allmänterkänt. Dessa straff medför på många sätt lidande för de intagna och förderas anhöriga. De motverkar dessutom sitt syfte genom atl de dömda ofta påolika sätt blir sämre ställda när de kommer ut från kriminalvårdsanslalten änföre domen. Trots de stora ansträngningar som från bl.a. personalens sida läggsned på att motverka skadliga följder av frihelsberövandet medverkar dessutomofta livet i en kriminalvårdsanstalt till att de intagna bygger upp ellerförstärker en kriminell identitet. Tilldetta skall läggas att fängelse är en mycket dyrbar påföljdsform, där störstadelen av kostnaderna avser själva frihelsberövandet och de krav detta ställerpå bevakning och andra kontrollåtgärder. Frånbåde humanitära och samhällsekonomiska utgångspunkter mås-le därför engrundläggande tankegång i kriminalpolitiken vara atl reducera användningen avfrihetsstraff så långt det är möjligt. I vissa fall är del naturligtvisofrånkomligt att döma till frihetsstraff I de fall då detta sker är detemellertid angeläget att straffet görs så kortvarigt som del är möjligt. Regeringenhar till lagrådet remitterat ett förslag som bygger på bl.a. de angivnautgångspunkterna. Enligt förslaget skall villkorlig frigivning av den som har en strafflid understigande i princip alltidske när halva tiden, dock , har avtjänats. Förslaget syftar i denna del inte bara till att minska fängelsetiderna utan också tillatt undanröja risker för osäkerhet och bristande enhetlighet i tillämpningen. När det gäller dem som har dömts till längre strafflämnas nuvarande ordning ihuvudsak oförändrad. Det innebär att villkoriig frigivning i allmänhet äger rumefter halva strafftiden. En strängare bedömning skall dock fortfarande görasnär det gäller intagna som har begått allvarliga brott vilka riktat sig mot eller medfört fara för liv eller hälsa, om påtaglig risk för återfalli brotlslighet av samma slag bedöms föreligga. 1 praktiken gäller det här islor utsträckning intagna som har "ort sig skyldiga till grovanarkotikabrott. Förslagetinnebär vidare att kriminalvården i frihet inom ramen för påföljdenskyddstillsyn liksom under prövoliden efter villkorlig frigivningintensifieras. Del sker bl.a. på det sättet att insatserna koncentreras tilidet första året av prövotiden, då återfallsrisken erfarenhetsmässigt är störst.Övervakningen skall normall sättas igång efter en 1982/83: 100 Bilaga 4 29 dompå skyddstillsyn utan att man avvaktar atl domen har vunnit laga kraft.Biträdande övervakare skall kunna förordnas i fall då speciella insatserbehöver göras, något som ökar förutsättningarna att engagera folkrörelserna ochden dömdes arbetskamrater i frivårdsarbetet. Möjligheten att förordna om tillfälligtomhändertagande utvidgas till att avse fall då fråga har uppkommit om att vidtaåtgärder som innefattar vård eller behandling liksom till situationer då dendömde har undandragit sig övervakningen. Frivården ställs direkt underkriminalvårdsverkets regionala ledning. Enligt lagrådsremissen avvisas den itidigare sammanhang framförda tanken på att avskaffa övervakningsnämnderna.Dessa befrias emellertid från prövningen av frågor om villkorlig frigivningsamt från en del rutinmässiga uppgifter som i stället läggs påskyddskonsulentorganisationen. Som en följd av detta minskas antalet nämndermed ungefär hälften. För att tillgodose intresset av att det medborgerligainfiytandet över kriminalvårdens verksamhet ökas skall som jag redan har nämntlekmännen i nämnderna fortsättningsvis utses genom politiska val. Förslagen i lagrådsremissen bygger i storutsträckning på delbetänkanden av fängelsestraffkommittén (Ju 1979:04) ochfrivårdskommittén (Ju 1979:05). De båda kommittéerna fortsätter sitt arbete,fängelsestraffkommittén med bl.a. utformningen av regler om påföljdsval ochstraffmätning pä programmet och frivårdskommittén med atl överväga omsärskilda alternativ till frihetsstraff av typen samhällstjänst och konlraklsvårdbör införas i vårt land. Sistnämnda kommittés arbete sker till en del i närasamverkan med delegationen (Ju 1979:06) för kontrakts-, vård. En särskild fråga inom ramen för detstraffrättsliga påföljdssystemet som harvisat sig svårlöst gäller förvandling av böter. har gett regeringen till känna att förvandlingssystemet inte börbibehållas i sin nuvarande form (JuU 1977/78:25). Regeringen har nyligenlagt fram ett förslag som bygger på de av angivna riktlinjerna.Möjligheten att förvandla böter behålls endast för vissa speciella fall, främstsituationer där det kan antas att bötesgäldenären genom illojala åtgärder hargjort sig oåtkomlig för verkställighet. Två kommittéer med mera speciellauppgifter beträffande frågor som rör sanktionssystemet är militäransvarskommittén(Ju 1977:09) och den redan tidigare berörda tjänsteansvarskommittén. Denförstnämnda av dessa kommittéer lägger fram sitt betänkande och densenare väntas avsluta sitt arbete . Medhänsyn till vad jag framhöll om fängelsestraffens skadliga effekter är detoroande att beläggningen vid kriminalvårdens anstalter nu har ökat stadigtalltsedan år 1976. Detta har skapat svåra problem för 1982/83: 100 Bilaga 4 30 när det gäller att i enlighet med olika beslut av genomföra endifferentiering vid anstaltsplaceringarna. För att rimliga anspråk pådifferentiering skall kunna tillgodoses bör anstaltsbeläggningen inte tillåtasöverstiga av antalet tillgängliga platser, med hänsyn tagen tillbl.a. har medelbeläggningen vidanstalterna för de sex tyngsta månaderna utgjort och vid deslutna riksanstalterna . Till detta kommer att beräkningar som harutförts inom justiliedepartementet visar att behovet av platser kan väntas ökakraftigt . Det reformförslag som jag har berört iföregående avsnitt kan, om del godtas avriksdagen, bidra till alt i viss månminska problemen. I sammanhanget kan också nämnas attnybyggnadsverksamheten inom kriminalvården fortsätter. öppnas enny lokalanstalt i . Lokalanstalter byggs f n. i , ochKristianstad samt projekteras i , och . Dessa insatser är emellertid inletillräckliga för att man skall komma till rätta med kriminalvårdensbeläggningsproblem. Det står klart att ytterligare åtgärder behövs. också inom justiliedepartementet. En skärpt lagstiftning har trätt i kraftden för atl öka möjligheterna alt hålla kriminalvårdsanstalternafria från narkotika. 1 samband med att denna lagstiftning antogs beslötriksdagen också om att inrätta mindre bostadsavdelningar vid vissa slutna riksanstalteri syfte atl på en gång öka kontrollmöjligheterna och förbättra miljön. Som jaghar nämnt förut är frågan vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas på dettaområde en av de uppgifter som har anförtrotts åt den somregeringen har tillkallat. Detförslag till statsbudget för /84 som regeringen nu föreläggerriksdagen präglas av en utomordentlig stramhet. All verksamhet som helt ellerdelvis finansieras över statsbudgeten har utsatts för en ingående granskning.Anslagen under de olika huvudtitlarna har i allmänhet beräknats medutgångspunkt i det s.k. huvudförslaget. Också högt prioriterade verksamheterfår vidkännas realt sett minskad medelstilldelning. Beräkningen av anslagenför rättsväsendet utgör inget undantag härvidlag. För flertalet anslag inomjustitiedepartementets område har också huvudförslaget tillämpats fullt ut. Arten av verksamheten inomjustitiedepartementets område sätter emellertid gränser för de ingrepp som kangöras på kort sikt. Huvuddelen av verksamheten avser nämligen uppgifter somdirekt eller indirekt regleras genom lagstiftning. 1982/83: 100 Bilaga 4 31 att själva påverka dess omfattning. Denna bestämsytterst till stor del av brottsutvecklingen och inomde olika delområdena av sådana faktorer som antalet anmälda brott och mängdenanhängiga mål och dessas svårighetsgrad samt inom kriminalvården av antaletutdömda frihetsstraff och strafftiderna. Brottsutvecklingen ingersom nämnts oro. Som förut har angetts måste särskilt bekämpandet av denekonomiska brottsligheten, narkotikakriminaliteten och våldsbrottenprioriteras. Det står mot denna bakgrund klart ätt detinte utan allvarliga konsekvenser förverksamheten går atl göra stora besparingar inoni rättsväsendetsområde, i varje fall inte på kort sikt. I några betydelsefiilla fall har därförhuvudförslaget inte kunnat tillämpas eller endast tilllämpats delvis. Inom kriminalvården föreslås sålunda medhänsyn till den bekymmersamma beläggningsutvecklingen en inte obetydligresursförstärkning på anstaltssidan. Sedda som helhet har anslagen till polis-och åklagarväsendet beräknats med utgångspunkt i huvudförslagen. Genom vissainsatser och genom en omfördelning mellan och inom anslagen har en kraftigförstärkning av polisens och åklagarnas resurser möjliggjorts för att mötautvecklingen på de områden där motåtgärder framstår som allra mest angelägna.På domstolssidan kan den eftersträvade utgiftsbegränsningen uppnås genom enändring av sammansättningen av domstolarna i första instans. måste emellertid ocksårättsväsendet över lag söka anpassa sig till del läge med större resursknapphelsom vi måste räkna med framöver. De alternativ som står till buds för att iordnade former minska utgifterna inom rättsväsendet eller hejda deras tillväxtär dels att ändra lagstiftningen i olika avseenden, dels att ge olikaverksamheter en effektivare organisation. Ett omfattande arbete med dennainriktning pågår f n. inom och i olika kommittéer underdepartementet. Jag kommer också att successivt ta initiativ till ytterligare sådana åtgärder. Av de åtgärder som förbereds och som jagräknar med kommer att minska utgifterna inom område denärmaste budgetåren eller inom samma periodleda till en effektivare organisationvill jag först nämna den omorganisation av polisväsendet som riksdagenbeslutade . Genomförandet av reformen förbereds fn. inom 1981 årspolisberedning. Också för åklagarväsendets del planerasen omorganisation. Den regionala organisationen har setts över och jagavser att lägga fram förslag på grundval av översynen. Riksåklagarenskansli ses över f n. När det gäller den lokala organisationen avser jag atlinom kort ta initiativ till en översyn. Jagräknar med att dessa olika projekt inte bara skall resultera i eneffektivare organisation inom åklagarväsendet 1982/83: 100 Bilaga 4 32 utanockså leda till en viss besparing på statsbudgeten. Vadgäller de allmänna domstolarna har rättegångsutredningen lagtfram förslag som syftar till att göra processen i främst tingsrätterna enklareoch smidigare. Vidare har jag erfarit att utredningen i början av år 1983kommer att lägga fram förslag om bl.a. domförhetsreglerna i hovrätt. Dessa ochandra förslag sammantagna bör kunna leda till icke obetydliga utgiftsminskningarför de allmänna domstolarna. Jag vill också erinra om att genomfastighetsdataprojektet vissa resurser frigörs inomtingsrättsorganisationen. Denav budget- och ekonomiministern tillsatta skatteförenklingskommitténhar vittgående direktiv för en reform av laxeringsförfarandel ochskatleprocessen. Om de förenklingar m.m. i skattesystemet och avskatteprocessen som diskuteras i direktiven kan genomföras kommer belastningenpå de allmänna förvaltningsdomstolarna att minska. Slutligenvill jag bland förenklings- och besparingsprojekten inom justitiedepartementetsområde särskilt nämna den pågående översynen av rättshjälpssystemet.Rättshjälpskommittén har i uppdrag alt undersöka vilka förändringar som kangöras i rättshjälpslagstiftningen för att öka effektiviteten och minskakostnaderna. För att skynda på delta arbete har jag beslutat om enförstärkning av kommitténs sekretariat. 1982/83: 100 Bilaga 4 33 1981/82 Utgift 8 093 416 1982/83 Anslag 9 215 0001983/84 Förslag 13 942 000 Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) (8 317 000) Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget för nästa budgetär till . Jag har därvid beräknat medel förbl.a. den personalförstärkning som skedde inom statsrådsberedningen isamband med regeringsskiftet som samordningskanslidrogs in. Medel för samordningskansliet, som beräknades under justitiedepartementetsanslag! har kunnat sparas iii. Vidare har vissa ytterligare uppgifter, bl.a.inom forskningen, tillförts statsrådsberedningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statsrådsberedningen /84 anvisa ett förslagsanslag av . 3 1982/83. 1982/83: 100 Bilaga 4 34 1981/82 Utgift 27 /83 Anslag 28 820 0001983/84 Förslag 44 870 000 Beräknad ändring 1983/84 + 1 050 000 (därav lönekostnader) (26 140 000) {+ 885 000) Nedel för kampen mot Anslaget bör beräknas enligt dentvaprocentiga besparingsmodell som lillämpas i årets budgetförslag. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvidbeaktat att samordningskansli, som organisatoriskt hört tilljustitiedepartementet, avvecklats i samband med regeringsskiftet. Under anslaget har vidare beräknats medelför intensifierade åtgärder mot narkotikan. I denna del vill jag anföraföljande. Regeringen har, somtidigare har nämnts, beslutat tillkalla en kommissionsom har till uppdrag att lämna förslag för att samordna insatserna motnarkotikan. Kommissionen, som skall ha avslutat sitt arbete årsutgång, har fått vida och långtgående direktiv. Arbetsuppgifterna förkommissionen har berörts i avsnittet om åtgärder mot brott (avsnitt 2.4). Inomsocialdepartementet bereds vård- och rehabiliteringsfrågorna med saminatidsplan som gäller för kommissionens arbete. För de åtgärder på olika områdensom sålunda kan bli aktuella har jag här beräknat 15 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83: 100 Bilaga 4 35 1981/82 Utgift 19 342 713 Reservation 4 012742 1982/83 Anslag 20 000 000 1983/84 Förslag 20 000 000 Fem nya kommittéer har tillsatts under år1982. Dessa är rättshjälpskommittén, utredningen om effekterna av att användaordningsvakter för vissa bevakningsuppgifter i tunnelbanan i Stockholrn,utredningen med uppdrag atl göra en översyn av 10 kap. 5 § regeringsformen,utredningen med uppgift att se över riksåklagarens kansli och kommissionen meduppdrag att lämna förslag om åtgärder mot ekonomisk brottslighet. har följande sju kommittéerslutfört sina uppdrag, nämligen utredningen om reklam i videogram., _vallagskommitté, viteskommittén, pantbrevsutredningen, stöldutredningen,ägarlägenhetsutredningen och utredningen angående domstolsadministrationen. Jag beräknar högst 1,1 milj. kr. underanslaget för fortsatt utredning om rättsväsendels informationssystem (Rl). Anslagsbeloppetbör under nästa budgetår vara oförändrat. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m. (/84 anvisa etl reservationsanslag av . 1981/82Utgift 727 536 Reservation 1625529 1982/83Anslag 1 050 000 1983/84Förslag 1050 000 Anslagsbeloppetbör under nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Extra utgifter (ör /84 anvisa ettreservationsanslag av I . Information om lagstiftning m.m. 1981/82 Utgift 476 696 Reservation 1 303154 1982/83 Anslag 1 000 000 1983/84 Förslag 1 000 000 Anslagsbeloppelbör under nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställer att regeringenföreslår att lill Information om lagstiftning m.m. för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av I . 1982/83:100 Bilaga 4 B.POLISVÄSENDET B 1. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84Förslag 210 286 000 216 512 000 225 640 000 Rikspolisstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Inom styrelsen finns enavdelning med två polisbyråer, en avdelning med en teknisk byrå och enutbildningsbyrå samt en avdelning med en personalbyrå, en kanslibyrå, enregisterbyrå och en enhet för datafrågor. Vidare finns en säkerhetsavdelningmed tre byråer (anslag B 2). Beräknad ändring1983/84 + 5 253 000 - 3 453 000 (därav lönekostnader) (90 564 000) (+ 2 273 000) (- 3 761 000) Passformulär m. m. maskinfonden m. m. + 2 573 000 + 1 552 000 Bidrag till kostnader för m. m. i kv. + 1 449 000 + 9 128 000 Huvudförslaget innebär en medelsminskning med . Pris- och löneomräkning m.m. 17 736 000kr. föreslår att antaletelever i grundutbildningen ökas från 400 till 500. Styrelsen föreslår vidareatt kompletteringsutbildning anordnas för de polismän som införutbildningsreformen som väntas träda i kraftden Ijuli 1984 inte har genomgåttassistentkursen. Vidare föreslås en polischefskurs. 1982/83: 100 Bilaga 4 37 De föreslagna åtgärderna innebär attlönekostnaderna till lärare ökar med ca I . och att omkostnaderna förden centralt anordnade utbildningen ökar med ca . Avgifter till datamaskinfonden föreslår styrelsen en ökning till . Rikspolisstyrelsenär f n. föremål för en organisatorisk översyn av polisberedning. Beredningen har redovisat ett förslag tillstyrelsens framtida uppgifter och organisation (Ds Ju 1982:10). Beredningenhar berett ett stort antal myndigheter m.fl. tillfälle att yttra sig överförslagen. Remissbehandlingen av förslaget har avslutats. Beredningenhar bl.a. uttalat sig om personalbehovet vid styrelsen efter den 1 juli 1984.Jämfört med nuvarande förhållanden föreslår beredningen en minskning av antalettjänster. Vakanssituationeninom polisväsendet har successivt förbättrats . Detta beror påen hög aspirantintagning till som ett förhållandevislitet antal polismanstjänster har inrättats. Några nya tjänster har intetillkommit under föregående budgetår och några tjänster tillkommer inte underinnevarande budgetår. Några nya tjänster föreslås inte heller bli inrättadeunder nästa budgetår. Med hänsyn till detta har jag bedömt att antagningen avaspiranter till kan begränsas till 200 (3). Jag beräknar bl.a. . försärskild utbildning av polismän som skallsyssla med bekämpning av ekonomisk brottslighet (3). Jag återkommertill denna fråga under anslaget B 4. Jag föreslår att en polischefskurs med 30aspiranter anordnas under budgetåret (3). Chefen för kommundepartementet har vidsin anmälan till statsbudgeten för /84 under avsnittetGemensamma frågor tagit upp frågan om den statliga revisionsverksamheten ibl.a. vad avser ändrad revisionskontorsorganisation. Som slöd för förslagenligger . Förrikspolisstyrelsens vidkommande innebärförslaget till ändrad revisionskontorsorganisationatt inle längre blir värdmyndighet för någotrevisionskontor. Jag beräknar i enlighet härmed inte några medel för dennaverksamhet under anslaget. Även för nästa budgetår bör medel förrikspolisstyrelsens verksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Denbesparing som skulle ha följt av en tillämpning av huvudförslaget för anslagetB 3. tas, som jag nämner i anslutningtill det 1982/83: 100 Bilaga 4 38 anslaget,ut under förevarande anslag. Till det anslaget har också från förevarandeanslag överförts medel för en tjänst. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till /84 anvisa ett förslagsanslag av . Särskild polisverksamhet för hindrande ochuppdagande av brott mot riketssäkerhet m.m. 1982/83Anslag 124 660 000 1983/84Förslag 127 707 000 Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Anslagetbör uppgå till . under nästa budgetår. innebär en begränsad tillämpning ävhuvudförslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSärskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brolt motrikets säkerhet m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 14 766 000 1982/83 Anslag 17 883 0001983/84 Förslag 18 172 000 är chefsmyndighet förlaboratoriet som är beläget i . Chef för laboratoriet är en professor;Laboratoriet är organiserat på tre avdelningar. Laboratoriets arbetsuppgifter bestårhuvudsakligen i att utföra kriminaltekniska undersökningar åt polis- ochåklagarmyndigheter samt domstolar och att bedriva självständig forskning inomsitt verksamhetsområde. 1982/83: 100 Bilaga 4 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) (11 403 000) (+ 262 000) -1 443 000 Bidrag till Centrum för 17898 000 + 966 000 Ersättningför utförda undersökningarm.m. 17883 000 + 966 000 Huvudförslaget innebär en medelsminskning med . Pris-och löneomräkning m.m. . Om huvudförslaget tillämpas på anslagettill statens kriminaltekniska laboratorium innebär det att ca tre tjänsterinte kan återbesättas när vakanser uppkommer samt att kostnaderna för resor ochexpenser måste skäras ned. Kemiska sektionen bör tillföras en tjänstsom kemist på grund av den ökade tillströmningen av narkotikaärenden och dealltmer resurskrävande analyserna (-. Även på skrifttekniska avdelningen harärendetillströmningen ökat kraftigt . Avdelningen bör därförtillföras en tjänst som förste byråingenjör/byråingenjör (582 kr.).' Styrelsen yrkar bl.a.800 000 kr. för ett svepelektronmikroskop, . för enmikrospektrofolometer samt . Linköpingsuniversitet har tagit initiativet till att upprätta ett cen- 1982/83: 100 Bilaga 4 40 trumför forensisk vetenskap. och statens kriminaltekniskalaboratorium är representerade i styrelsen för detta centrum. Dessarbetsuppgifter berör polisverkets, och universitetetsansvarsområden. För polisverkels del beräknas kostnaderna för budgetåret1983/84 till . Totalaantalet ärenden vid laboratoriet har under /82 ökat med ca 9 %.Antalet narkotikaärenden har ökat med . Personalläget ärliksom tidigare bekymmersamt. Laboratoriet fyller en viktig uppgift isamhällets insatser mot framför allt den grövre brottsligheten. Laboratorietkan inte självt påverka ärendetillströmningen. Antalet oredovisade ärendenuppgår nu till närmare 900, vilket motsvarar en eftersläpning på ca sex veckor.Det är mot denna bakgrund inte möjligt att tilllämpa huvudförslaget på anslagettill laboratoriet. Den besparing som skulle ha följt vid en tillämpning avhuvudförslaget har i stället tagits uppunder anslaget B 1. (se nämnda anslag). Som ett led i bekämpandet avnarkotikabrottsligheten beräknar jag medel för en ny tjänst som kemist vidkemiska sektionen (4). Medel för inrättande av tjänsten erhålls genomomfördelning inom område (jfr ovan under anslaget B I. Jag har som engångsanvisning beräknat . för utbyte av ett svepelektronmikroskop (6). Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens kriminaltekniskalaboratorium för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader 1981/82Utgift 3 817 /83 Anslag 3 646 463 000 1983/84 Förslag 3 825304 000 utövar som centralförvaltningsmyndighet högsta inseendet över polisväsendet. ärhögsta polismyndighet i länet. I varje län utom i finns hoslänsstyrelsen en länspolischef är indelade i polisdistrikt. Antaletpolisdistrikt är 118. I varje polisdistrikt finns en polisstyrelse. 1982/83:100 Bilaga 4 ring 1983/84 Övriga polismän (exkl. per- sonal i rekryteringskåren) Annan personal{1) + 190(2) + 418(3) Lönekostnadertill extra polismän (polisaspiranter)m. fl. Lönekostnadertill administrativ personal m. fl. Reseersättningaroch expenser m. m. Kostnaderför förpassning,polititransporter samt för kostoch sjukvård för omhändertagnapersoner m. m. Ersättning för skadorpå polismans egendom Ersättningtill enskilda för biträde åt polisen Vissakostnader för förundersökningm. Bidragtill kostnader för gemensam kontorsdrift m. m. ikv. 2 210 582 000 + 25 018 000 + 32 483 000 + 14 109 000 - 17 097 000 + 30 020 000 + 69 827 000 + 2 520 000 + 1 900 000 + 26 591 000 + 7 579 000 + 3 450 000 + 2 200 000 + 75 072 000 + 74 661 000 + 4 420 000 + 3 396 000 + 1 121 000 + 1 121 000 + 5 262 000 + 2 180 000 3 646 463 000