prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 1963:191, S3LU 1963:1, rskr 1963:424).Riksdagen har (/79:18, rskr 1978/79:419) godkänt de principer förberäkning av ersätiningen som regeringen förordade i prop. 1978/79:99 om en nytrafikpolitik. Driftersättningens storlek gmndas på en förnyadbandelsundersökning en s. k. separalredovisning. Den senasie undersökningengenomfördes och avsåg förhållandena . Från anslaget D3 i1982/statsbudget har betalats bidrag tiU trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar. Under anslaget tas idenna proposition upp vissa nya delposter, varför anslaget fått ny benämning.Härigenom erhålls en samlad överblick över den totala ersättning somstatsmakterna betalar till SJ för sådana tjänster som är önskvärda frånövergripande utgångspunkter men som inte är företagsekonomiskt motiverade förSJ som affärsförelag. I sinanslagsframställning begär SJ ersättning med sammanlagt 995,1 milj.kr. underdet tidigare anslaget D2. Av detta belopp avser 955,7 1982/83:100 Bilaga 8 75 drtflen av icke lönsammajärnvägslinjer, 4,2 milj.kr. olönsamma järnvägsstationer och 35,2 milj .kr.vissa kostnader för järnvägskorsningar. Vidare begär SJ bidrag förtrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar samt fortsaltkostnadsavlastning för rabatlålgärder i persontrafik. SJ har också i sinanslagsframställning anfört atl man anser det nödvändigt alt statsmakternasutformning av SJ:s kostnadsansvar omprövas. För /84begär SJ ersättning för driften av del ersättningsberättigade bannätet med955,7 milj.kr. Beräkningen av ersättningens storlek bygger på ulfaUet av 1980års trafik så som den redovisats separatredovisning samt påuppgifter om kostnadsutvecklingen och SJ:s bedömning av hurkostnaderna kommer atl utvecklas fram lill utgången av /84. Ävenpå intäklssidan har SJ räknat fram hur intäkterna har förändrats sedan år 1980och hur de kan väntas utvecklas fram till budgetårels utgång. Enligl min mening är detangeläget att SJ ökar rationaliseringstaklen saml vidtar åtgärder för all ökaintäkterna på det ersättningsberättigade nätet. Jag har därför vid minbedömning av behovet av driflersättning räknat med en något annorlundakostnads- och intäklsulveckling än den av SJ redovisade. Jag beräknar behovetav ersättning under, /84 för drift av de bandelar som hittillsingått i det ersättningsberättigade bannätet tUl 934 milj. kr. Jag vill i sammanhangetocksä hänvisa tUl mina förslag i avsnitt 1.2.2 under Särskilda frågor. Jagföreslär där bl. a. viss utökning av det ersättningsberättigade bannätet.Förslagen innebär sammantaget all ersättningsbeloppet under /84ökar med 240 milj. kr. Totalt sett räknar jag därför med ersätlning för driftenav det ersättningsberättigade bannätet m. m. med (934-1-240) 1 174 milj. kr.för /84. SJ begär ersättning med4,2 milj. kr. för vissa olönsamma järnvägsstationer. Ersättningen avserstationer på affärsbanenätel som regeringen ålagt SJ attbibehålla sedan resp. kommun gjort framställning härom. Jag konstaterar alt SJpå nytt har aviserat driftinskränkningar på flera av de berörda stationerna.Därtill kommer att vissa av stationerna är belägna på bandelar som föreslåsbli överflyttade till det ersättningsberätfigade bannätet vilket innebär attersätlning inte kan utgå under denna delpost. Med dessa utgångspunkter föreslärjag att SJ erhåller 3,0 milj. kr. för bibehållande av vissa olönsammastationer. Under innevarande budgetårerhåller SJ särskilt bidrag pä 11,6 milj.kr. till trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar (anslag D 3). Frän anslaget betalasstatsbidrag till SJ för sådana trafiksäkerhelsfrämjande åtgärder vidjärnvägskorsningar som huvudsakligen betingas av vägtrafikens säkerhetskrav.Bidraget avser såväl vägskyddsanläggningar, exempelvis ljus- och ljudsignaleroch bommar som andra åtgärder, t.ex. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 76 slopandeav vägar, ersättningsvägar, plan-, profil- och siktförbättringar m. m. Det totala antaletkorsningar har kunnat minskas med ca 550 under är 1981. fanns 23700 plankorsningar med spår tUl-höriga ellertrafikerade av SJ. Av dessa var helt utan skydd för vägtrafikanterna.Till detta kommer ca 1200 korsningar mellan väg och enskild järnväg. Medelsbehovet /84 uppgår enligt SJ till 20 milj. kr. Härav räknar SJpreliminärt att utnyttja 8 milj.kr. för investeringar i vägskyddsanläggningaroch 12 milj. kr. för andra åtgärder. För samordning, utvärdering ochutveckling av trafiksäkerhelsfrämjandeåtgärder i korsningar mellan väg och järnväg finns en särskild delegation bestående av representanter för SJ,trafiksäkerhetsverket och . Beslut om trafiksäkerhelsfrämjandeåtgärder vid plankorsningar föregåsav samråd mellan de berörda parterna inom ramen för delegationens arbete. I sammanhanget börnämnas att SJ med egna medel i betydande utsträckning bidrar till en bättresäkerhet vid plankorsningarna. Den totala resursinsatsen vid SJ under innevarande budgetår 1982/83beräknas till ca 35,4 milj. kr. Det bör också nämnas atl SJ som en följd avregeringsbeslut under är 1982 om särskilda sysselsältningsinsalser fått möjlighet alt slopaett 100-lal obevakade plankorsningar. Den totala resursinsatsen för all ökasäkerheten vid järnvägskorsningar är således betydligt slörre än vad det statliga bidragets storiek i sig visar. Mot den härbakgmnden föreslär jag att under /84 utgår 12,6 milj. kr. somstöd för trafiksäkerhetsarbelet vid järnvägskorsningar. Bidraget utgör en delav statsmakternas totala ersättning fill SJ för vissa tjänster och bör därförföras upp som en delpost under mbricérade anslag. Beloppet skall inte föras fillstatskapitalet. Fr. o. m. millen av1970-lalet har SJ begärt särskild ersätlning från staten för vissa övriga kostnader förjärnvägskorsningar. Kostnaderna avser drift,underhäll och fömyelse av plankorsningar och vägskyddsanläggningar samt banleknisklunderhåll vid korsningar där SJ får slå för hela kostnaden. Kostnaderna som saknar motsvarighet hostransportförelag som konkurrerarmed SJ bör enligl SJ delas lika mellan väg- och järnvägstrafik. Statsmakterna har hitfills inte beviljat någonsärskild ersättning fill SJ för detta ändamål. Med hänvisning lillmitt förslag i denna fråga under Särskilda frågor, avsnitt 1.2.3, bör som endelpost under mbricerade anslag för /84 föras upp särskUd ersättningtill SJ på 33,4 milj. kr. Vidare bör, även idenna del med hänvisning tUl mina släUningstaganden i avsnitt 1.2.3under Särskilda frågor, som en delpost för /84 föras upp 240milj.kr. i ersättning fill SJ för fortsatta rabattåtgärder i persontrafik på järnväg. Prop.1982/83:100 Biiaga 8 77 Det sammanlagdamedelsbehovet för ersätlning till SJ för vissa tjänster för /84uppgår därmed fill 1 463 milj. kr. driftav det ersättningsberättigade bannätet m.m 1174,0 bibehåUandeav vissa olönsamma stationer 3,0 trafiksäkerhelsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar 12,6 vissaövriga kostnader för järnvägskorsningar 33,4 fortsattarabatlålgärder i persontrafik på järnväg 240,0 Under Särskilda frägor, avsnitt 2, behandlar jagvissa långsiktiga frägor om det trafiksvaga bannätet, bl.a. innebärandekompletteringar av den handläggningsordning, som tillämpas vidnedläggningsprövning av trafiksvaga bandelar. Jag hemställer att regeringenföreslår alt till Ersättning tillstatens järnvägar för vissa tjänster för /84 anvisa ett anslagpä . 1981/82 Utgift' 6000000 1982/83 Anslag 9000000 1983/84 Förslag 10400000 ' Del av anslaget Statens jämvägar. Från anslaget betalas investeringar inom delekonomiska försvaret. SJ har beräknatanslagsbehovet för /84 fill 10,4 milj. kr., en ökning iförhållande lill innevarande budgetär med 1,4 milj. kr. Jag har tidigare i dagi min egenskap av chef för försvarsdepartementet anmält bl.a. programplaner fördet ekonomiska försvaret och därvid redovisat min syn pä delprogrammetJärnvägstransporter. Jag beräknar medelsbehovet för /84 till10,4 milj. kr. Beloppet skall inte föras till statskapitalet. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFörsvarsinvesteringar vid för /84 beräkna ettreservationsanslag pä . Prop.1982/83:100 Bilaga 8 78 Under liitera E tassammanlagt upp tio anslag varav anslagen E 1-E5 avser sjöfartsverkels verksamhel ochanslagen E6E 10 övriga sjöfartsändamål. ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör sjöfarten i den månhandläggningen inte ankommer på annan myndighet. Verksamheten skall bedrivasmed huvudsaklig inriktning på handelssjöfarten. Vid finns /83 en särskild enhet för handläggning av ärenden som gällerlandlransporter av farligt gods. Sjöfartsverkelsverksamhet är programbudgelerad. Verksamheten är indelad i programmen Farledsverksamhet(anslagen E 1 och E2), Fartygsverksamhet (anslaget E3) och Öviig verksamhet (anslagetE5). Den statliga isbrytningen, som redovisas på anslaget E2, och anslaget E5 finansieras med skattemedel. isbrytning (fyrväsendet, lotsväsendeloch sjökartläggning m. och fartygsverksamheten finansieras genom direkta avgifter på och via andrainkomster från handelssjöfarten. Sjöfartsverketsinkomster kommer i allt väsenfiigl från de statliga sjöfartsavgifterna-fyravgift, farledsvamavgift och lotsavgift och från försäljning av sjökortoch publikafioner. Dessa inkomster redovisas på särskilda inkomsttitlar påstatsbudgetens inkomstsida. På inkomstsidan under denavgiftsfinansierade verksamheten ingår vidare ersättning från chefen för marinen förmilitär sjökartläggning, bidrag från huvudtitel för fiskets andel avsjöfartsverkets farledskostnader och inkomslerfrån uppdragsverksamhet och uthyrning. får också ersättning för fritidsbåttrafikens kostnaderinom farledsverksamheten via detskattefinansierade anslaget E5. Den huvudsakligainkomstkällan under anslaget E3. Fartygsverksamhet utgörs av stämpelskatterfrån fartygsförsäljningar. Inkomst UtfaU /82 Sjöfartsverketsinkomsler som är relaterade lill farledsverksamheten -fyr- och farledsvaruavgifter,lotsavgifter och försäljning av sjökort - uppgick /82 tiU 282,7milj. och övriga inkomsler tiU 27,1 1982/83:100 Bilaga 8 79 Bmltoutgtftema under anslaget El.Farledsverksamhet exkl. isbrytninguppgick lill 349,7 milj. kr. I utgiften ingår 7,6 milj. kr. som avser investeringsbidrag fill Göleborgshamn för Irafikcentralen i Göteborg.Verkel har i sin resultatanalys inte ansett att denna kostnad bör belasta resultatet för /82. Meddessa fömtsättningar och efter avdragför inkomster under anslaget (27,1) uppgår nettokostnaden under anslaget fill315,0 milj. kr., vilket skall ställas mot inkomsterna på 282,7 milj. kr.Resultatet efter avskrivningar men före förräntningskrav innebär ett överskott på 0,5 milj. kr.Förräntningskravet uppfylldes därmed inle. Det ekonomiskautfallet innebär en kraftig försämring jämfört med bäde utfallet föregåendebudgetår och den prognos som redovisades i verkets anslagsframställning.Avvikelsen beror enligt verket, främst pä att mineraloljeimporten blev lägreän väntat. Resultatet påverkades vidare negativt av att utestående fordringarlåg drygt 7 milj. kr. högre vid 1981/slut än vid dess ingång. Inkomstberäkningar för budgetåren 1982/83 och 1983/84 Transoceanlinjetrafik, transitolrafik och inrikes trafik har av olika skäl befriats fränavgifter, vilket medfört alt tyngdpunkten i avgiftsuttaget förskjutils motoljeimport och annan massgodslrafik. Till följd av detta har också inkomsternablivit mer konjunkturkänsliga, vilket enligt motiverar attinkomster och utgifter balanserar . måste planeras långsiktigt och kostnaderna kan inle pä kortsikt anpassas efter konjunkturändringar. Sjöfartsverketsbedömning av inkomstutvecklingen under budgetåren 1982/83 och 1983/84ulgår från att trafikvolymen förblir relativi låg /83 ochendast visar en mindre uppgång de två närmast följande budgetåren. Verketpekar t.ex. pä att statsmakternas program för oljeersättning och energipolitiska åtgärder i övrigthåller tillbaka mineraloljeför-bmkningen.Kolimporten förändras endast långsamt och kommer enligt verket inte att kompensera för bortfallet ioljeimporten. Sjöfartsverketgenomförde relativt kraftiga avgiftshöjningar från . Dettafär ses mol att den totala belastningen av statliga sjöfartsavgifterunder varit i huvudsak oförändrad. För /83beräknar verket sin andel av inkomsterna från sjöfartsavgifterna till 346,6milj. Detta beräknas ge ett överskott på ca 19 milj. kr. efteravskrivningar och förräntningskrav. I kalkylfömlsättningarna ingår då en generelltaxehöjning från och den lönenivå som gällde fram till . har ien skrivelse fill regeringen begärt atl i huvudsakligöverensstämmelse med sitt förslag i anslagsframställningen fä höja fyr- ochfarledsvamavgifterna inkl. distanstilläggen och lotsavgiften med 6%från årsskiftet 1982/83. Enligt de riktlinjer som riksda- 1982/83:100 Bilaga 8 80 gen förordade vid föregående års budgetbehandling (TU1981/82:17) har i lotslaxeförslagel införts elt syslem med tilläggsavgift närdet gäller lotsut-sältningunder obekväm arbetstid. Med dessa förutsättningar beräknasinkomsterna under /84 till 364,7 milj. kr. Inkomster under anslaget, bidragfrån andra huvudtitlar beräknas till29,3 milj. kr. Mot detta skall ställas bmlloutgifter som i anslagsframstäUningenberäknas fill 378,8 milj. kr. resp.373,0 milj. kr. enligt huvudförslaget baserat pä 1982 ärs prisläge och lönenivå. lar isin anslagsframställning även upp vissa principiella frågor som röravgiftsnivån och :>jöfarlens kostnadsansvar. Verket pekar pä attsjöfartsavgifterna inte bara finansierar farledsverksamhetexkl. isbrytning ulan även verksamheten vid handelsflottans kultur- och fritidsråd(HKF), ersättningen till TroUhätte kanalverk och Vänernsseglationsslyrelse för bortfidlet av tidigare kanalavgifter resp.segla-tionsavgifter samt avtalsenlig kompensafion tiU hamn för de tidigare särskildaavgifterna i Hammarby leden. Även kostnaderna för internationellispatrulleringstjänst i och bidrag till vissa fyrkostnader i RödaHavet finansieras med sjöfartsavgifler. anser alt del med hänsyn tillkonkurrensneutraliteten på godstransportområdet - enligt samma regler somgäller för SJ - bör få ersätlningför verksamhet som är olönsam att driva men som statsmakterna viU upprätthålla av samhällsekonomiska skäl.Sjöfartsverket hänvisar i det sammanhanget till de underskott som härrör frånVäner- och Mälarsjöfarten och frånolönsamma lotsplatser med tUlhörande fariedsom-räden företrädesvis längs nord- och ostkusten. Verket begär med hänvisningtill detta en översyn av sjöfartens kostnadsansvar och att kostnaderna för HKF fr. o. m. /84 täcks medskattemedel. Den begärda översynenbör också enligt verket inkludera kostnadsansvaret för sjökartläggningen somf.n. helt finansieras av handelssjöfarten trots att verksamheten betjänar en vidare avnämarkrets. Sjöfartsverketförordar också att inkomsterna från sjökortsförsäljningen fr.o.m. budgetåret1984/85 bör avräknas under anslagetFarledsverksamhet exkl. isbrytning och inte som redovisas på särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Verket föreslärdessutom att framslällningskostnaderna för sjökorten redovisas samlat med övrig förlagsverksamhet under delprogrammetPublikationer (anslaget E 1). Efter alt under åren1980 och 1981 i huvudsak ha genomfört vissa omfördelningar inom avgiftssystemets ram genomfördesjöfartsverket fr. o. m. den 1 januari 1982en taxehöjning på i genomsnitt . Beroende på en i första hand minskad oljeimport men också pä en allmänhöjning av kostnadsnivån har emellertid inle inkomsterna frånsjöfartsavgifterna 1982/83:100 Bilaga 8 81 helt kunnat täcka sjöfartsverkels förräntningskrav förbudgetåren 1980/81 och 1981/82. beräkningar av resultatet förinnevarande och kommande budgetär visar däremot under förutsättningav vissa avgiftshöjningaralt förräntningskravet skulle kunna uppfyllas. Med hänsyn till detinförda aUmänna prisstoppet har jag emellertid inle f.n. funnit skäl att föreslåregeringen en höjning av sjöfartsavgifterna. När det gäller denprincipiella frägan om kostnadsansvaret vill jag inledningsvis erinra omalt vissa koslnadslättnader genomförts för handelssjöfarten. Fr. o. m.innevarande budgetår gäller ändrade principer för beräkning avförräntningspliktigt statskapital. Genom att verket numera förräntar ett kapital sommotsvarar det bokförda statskapitalet, vilket är huvudprincipen föraffärsverken, har en koslnadsavlastning genomförts för handelssjöfarten somefter höjningen av avkastningsräntan från 10,till uppgår till ca 6,5 milj. kr. Beträffande denbegärda översynen av kostnadsansvaret för s. k. olönsammafarledsområden vill jag försl peka på att Väner- och Mälartrafiken inte intarnägon särställning i farledssystemet. Innebörden av statsmakternas beslul år 1978var att inordna Väner- och Mälarsjöfarten i det allmänna systemet försjöfartsavgifter. I konsekvens med detta slopades de särskilda avgifterna somtidigare togs ul av trafiken pä och . Inkomstbortfallet förberörda huvudmän ersätts från anslaget E 9. Ersättning fill viss kanallrafikoch avräknas slutligen från sjöfartsavgifterna. Jag anser inte att dettasystem fullt ut kan jämföras med den ersättning som SJ får för alt bedriva olönsam järnvägstrafik,vilket innebär ett ansvar också förtrafikutövningen. Jag vUl också erinra om atl handelssjöfarten inle belastas med kapitalkostnader för denutbyggnad av TroUhätte och Södertäljekanaler som genomfördes under första delen av 1970-talel för ca 110milj. När det gällerkonkurrensneutraliteten på den svenska transportmarknaden vill jag erinra omalt inrikessjöfarten är helt befriad från fyr- och farledsvamavgifteroch att den från konkurrenssynpunkt viktiga stafiiga isbrytningen heltfinansieras över statsbudgeten. Jag anser vidare att den svenska sjöfartengenom det beslutade sjöfartsstödet fått större fömtsättningar attutvecklas än via korrigeringar i gällande kostnadsansvar. Jag är således inteberedd alt föreslå en översyn av sjöfartens kostnadsansvar. Min inställning till en översynav kostnadsansvaret inbegriper också fråganom hur stor del av kostnaderna för sjökarlläggningen som skall finansieras av handelssjöfarten samt också,i avvaktan på en ytterligarebelysning från verkets sida, de föreslagna anslagstekniska förändringarna. mån som sjökartläggningen möter en ökad efterfrågan på sina tjänster från externa intressenter som inte kantillgodoses med de resurser som disponeras för handelssjöfartens behov är detnaturligt att för dessa fillkommandeuppgifter överväga andra affärsmässiga finansieringsformer. 6 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 82 Jag vill i sammanhangetnämna att det inom påbörjats en analys aveffekterna av nuvarande kostnadsansvar och avgiftssystem för olikatransporttjänster. Avsikten med arbetet är att utvärdera ifallkonkurrenssnedvridning mellan trafikgrenarna föreligger och vilka åtgärder somi sä fall är jjåkallade. 1981/82 Utgift 322642000 1982/83 Anslag 343 313000 1983/84 Förslag 346054000 Från anslaget betalas dendel av utgifterna under programmet Farleds-verksamhet som hänför sig tillfarledsutmärkning (fyrar, bojar och prickar), radionavigering (decca),lotsväsendel, sjökarlläggning och vissa kostnader inom sjöräddningsväsendet.Vidare betalas från anslaget bl.a. utgifterna för administration hänförlig tUlfarledsverksamheten. För /82anvisades 314,5 milj. kr. till Farledsverksamhet exkl. isbrytning. Med hänsyntill avtalsenliga löneökningar som inträffat under budgetåret skulle utfalletbli 330,4 miij. Genom alt bl. a. vakant-hålla elt anlal lotstjänsler,tidigarelägga avbemanningen av distriklsfarty-get Faros och att vissaförskjutningar inträffat på investeringssidan har verket kunna begränsakostnaderna under anslaget till 322,6 milj. kr. Verksamheten /82 har enligt verksamhetsberättelsen präglats av en successivrationalisering och effekfivisering främst inom fyr- och lotsväsendel.Genomförda rafionaliseringar har medgett fortsatta åtgärder inom ramen förverkets program för ökad farledssäkerhet. Det gäller bl.a. utbyggnaden av olikatrafikinformationssystem. Trafikcen-iraler har inrättats vid ochLysekils lotsplatser. Vidare har uppbyggnad av trafikcentraler vid Landsortsoch lotsplatser påbörjats. Farledsinventeringar har genomförts i denorra och de södra delarna av samt i infartslederna tillSödertälje, , , och . Pä farledsområdethar vidare arbetena med att öka säkerheten i Böttöleden slutförts. Fyra grundhar sprängts bort lill 12 m ramfrilt djup. Beträffande Sandhamnsleden iStockholms skärgård har ]5rojekterings- och planeringsarbete för sprängning ochmuddring av tvä grund till 13 m ramfrilt djup utförts under verksamhetsåret.Förberedelser har också genomförts för muddringsarbeten i djuprännan genomKalmarsund. har underverksamhetsåret utarbetat nya lotspliktsregler som utgär frän de principer somredovisats i prop. 1980/81:119 om miljö- 1982/83:100 Bilaga 8 83 Lotsplikten kommer att varierafrån kustavsnitt till kuslavsnitt beroende på fariedernas svårighetsgrad ochmiljökänslighet samt fartygens last. För gas- och kemikalietankfartyg kommer iprincip totallotsplikt att gälla. För övriga fartyg kommer lotsplikten beroende på farled ochlast att ligga i bruttodräktighetsintervallet 800-2500. Den slutligabehovsanpassningen av lotsplikten kommer atl ske genom dispensbe-slämmelser. Det nyasystemet träder i kraft /83. En ny organisationför lotsning och trafikinformation i genomfördes den 1januari 1982, då övertog huvudmannaskapet för hamnlotsningen.Vidare har programmet för utbildning och licensiering av öppensjölotsar slutförts under året.Totalt har 50 loisar licensierats i enlighet med de kvalifikationskrav somöverenskommits mellan lotsmyndigheterna i och Nordsjönsstrandslaler. Päsjöräddningsområdet har dels förbättringar genomförts av den svenskasjöräddningsöverenskommelsen dels tecknats etl nytt avtal med Sovjetunionenmed utgångspunkt sjöräddningskonvention. För alt underlätta detpraktiska samarbetet pä sjöräddningssidan anordnades ensvensk-finsk-sovjetisk sjöräddningskonferens i . Inomsjökartläggningen har verksamheten under /82 om-faltal dels reguljärsjömätning dels kontroller pä elt tiotal platser längs i huvudsak ost- ochnorrlandskusten. För all kompensera för äldre utrangerade fartyg har ett syslem med dubblabesättningar tillämpats på vissa fartyg under mätsäsongen. Beträffandenyproduktion av sjökort har två nya kort för skärgärd(, )färdigställts och utgivits. Vidare pågick produktion av nya sjökort påsträckan och i saml inledande arbeten med nya sjökort pä sträckanLandsort-Oskarshamn. Vidare har sjökarteavdelningen under verksamhetsåretslutfört arbetena med att införa det nya internationella utmärkningssystemet(system A). Bruttokostnaden förverksamheten /84 under anslaget Farledsverksamhet exkl. isbrytningberäknas av till 378,8 milj. kr., vilket åren ökning jämfört med innevarandebudgetär pä 8,0 milj. kr. Pris- och löneomräkningen inkl. kapitalkostnaderuppgår enligl verket fill 15,7 milj. kr. Intäkterna under anslaget beräknastUl 29,3 milj. kr. varav 20,6 milj. kr. avser vissa fritidsbåtkostnader som täcksmed medel från anslaget E5, 3,8 milj. kr. ersättning för militär sjökartläggning, 3,7milj. bidrag från jordbmksdeparlementets huvudtitel avseende fiskets andel av sjöfartsverketskostnader för farledsverksamheten och resterande 1,2 milj. kr. intäkter frånuthyrning och viss uppdragsverksamhet. Efter avdrag för intäkter underanslaget blir anslagsbelastningen för /84 enligtsjöfartsverkels förslag 349,5 milj. kr. alt jämföra med 343,3 milj. kr. för innevarande budgetår. I verkets förslag ingår en volymökning på4,0 milj. kr; för att öka kapaciteten inomsjökartläggningen. Verket begär vidare alt sjökartlägg- 1982/83:100 Bilaga 8 84 ningen undantas från en besparing på (ca 0,6 milj.kr.). Den begärda resursökningen pä 4,0 milj. kr. skulle enligt verket göra det möjligtatt användadubbla besättningar på sjömätningsfartygen, vilket ger ett bättre utnyttjande av denrelativt korta sjömätningssäsongen och av fillgängliga fartygsresurser. skulle en sådan åtgärd medföra en ökning av sjömätningsresullaten . Sjöfartsverketframhåller att sjömätningsresurserna omfattar 3 fartyg med 19samtidiga lodlinjer att jämföra med 12 fartyg och 40 lodlinjer .