prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Del ger i så fall en sysselsättningsökningmed upp till ca I 500 årsarbeten, varav någol mer än en tredjedel avser dedirekta byggnadsarbetena. De sammanlagda bidragen kan därvid uppskattas lill ca100 milj.kr., inkl. vad som ersätter lån till kostnaderna för de arbeten somändå skulle komma atl ulföras. Beslulom bidrag för de här avsedda ändamålen bör belasta ramen för beslut om lån för energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. under det tidigare nämnda reservationsanslaget. SlatrådelDahl kommer i del följande (bil. 6) all föreslå elt investeringsbidrag lillsådana rörledningar för fjärrvärme som beställs under . Isamband med övergång lill fjärrvärme lämnas lån för energibesparande åtgärdertill kostnader för abonnenlcenlraler och värmeväxlare samt tillanslutningsavgifter m. m. Investeringsbidraget kommer alt medföra att denplanerade Qärrvärmeutbyggnaden tidigareläggs. 1982/83:50 18 också belastningen på ramen för beslul om län för dessaändamål. Jagbedömer all de stimulansåtgärder som jag nu har redovisat kommer all rymmasinom den beslulsram som finns tillgänglig. Jag räknar vidare endasi med enmindre effekt på statsbudgeten för innevarande budgetår. De utgifter som kanförutses ryms inom anslaget. Jag hemställer atl regeringen föreslär all godkänna vad jag har förordat i fråga om bidrag tillvissa energibesparande åtgärder. (7) Hyreshusavgift. Chefen för ekonomi- och budgeidepartementenhar i det föregående hemställt att regeringen föreslår att anta eltav lagrådet granskat förslag lill lag om hyreshusavgifl. Vid min anmälan till lagrädsremissenanförde jag i huvudsak följande. Statligt bostadslån lämnas för ny- och ombyggnad avbostäder och bostadskomplement. Lånen till bosläder är förenade medsubventioner i form av räntebidrag. Sådant räntebidrag lämnas med belopp sommotsvarar skillnaden mellan, å ena sidan, den verkliga räntekostnaden förunderliggande kredit s. k. boltenlån - och bostadslån till den del dessakrediter avser bosläder och, å andra sidan, en garanterad ränla beräknad på delursprungliga beloppet av samma lånedelar. Den garanterade räntan höjs årligengenom uppirappningar. De normala årliga uppirappningarna utgör f.n. 0,25procentenheter för hyres- och bosladsrällshus och föregnahem. Egnahemsägarnas räntekostnader är avdragsgilla vidtaxeringen och minskar pä så säll låntagarens skall. Till hushåll med tungförsörjningsbörda eller låga inkomster lämnas bostadsbidrag. I årets budgetproposition (prop. 1981/82: 100 bil. 16)anmälde dåvarande bosiadsminislern alt överväganden pågick i regeringskanslieti syfte alt begränsa takten i ökningarna av de samlade bostadssubventionerna.Utgångspunkten för dessa överväganden var alt statsbudgeten skulle förslärkasmed I 200 milj. kr., samlidigt som vissa obalanser i finansieringssystemetskulle justeras. Övervägandena redovisades i prop. 1981/82: 124 om ändraderegler för räntebidrag och bostadsbidrag m. m. samt om införande av enhyreshusavgift. I propositionen föreslogs bl. a. minskningar av räntebidragengenom extra uppirappningar av de garanterade räntorna. Bosiadsminislern framhöll i sitt anförande lillpropositionen all de minskade räntebidragen lill följd av hyreslagensbruksvärderegler skulle leda lill en allmän höjning av hyresnivån och althyrorna således skulle öka även i de fastigheter som inle omfattas av räntebidragssyslemel,trots att ägarna till dessa fastigheter inte behövde vidkännas motsvarande kostnadsökningar.På grund härav föreslogs i propositionen all staten skulle la 1982/83:50 19 ul en hyreshusavgift för de hyreshus som inle omfattas avräntebidrags-systemet. Avgiften skulle gälla även för hus som ägs avbostadsrättsföreningar och för hus som innehåller huvudsakligen lokaler. För att skydda de mest betalningssvaga grupperna moteffekterna av minskade generella bostadssubventioner föreslogs i sammaproposition vissa ökningar av bostadsbidragen. beslutade i huvudsak i enlighet med dendåvarande regeringens förslag vad gäller bostadsbidragen och räntebidragen (CU1981/82:26, rskr 1981/82:350). Förslagel om införande av en hyreshusavgiflavslogs däremot (SkU 1981/82:62, rskr 1981/82: 352). Kritik mol förslagels innebörd och utformning framfördes ifem motioner. Jag återkommer senare lill dessa. Kritik riktades också mol allförslaget inte hade granskats av lagrådet. I skrivelser lill civil- och skalleulskoiien och viduppvaktningar begärde dessutom företrädare för fastighetsägare, bostadsrättshavare,handel och industri att avgiften inte skulle införas eller i vart fall inlegöras så generell som enligl förslagel. Civilutskollel avgav ynrande till skatteutskottet (CU1981/82:7y) om vad som hade anförts i propositionen beträffande hyreshusavgiflen.Civil-ulskollels majorilet (c, fp och s) delade den i propositionen framfördauppfattningen att hyreslagens bruksvärderegler medför all en höjning av degaranterade räntorna leder till en allmän höjning av hyresnivån och hade ingenerinran mot all en hyreshusavgifl infördes. Skalleutskollet anförde i sill betänkande att utskottethade tagit intryck av de invändningar som hade framförts i motioner ochskrivelser bl. a. om alt förslagel om hyreshusavgifl inle hade granskals avlagrådet. Utskottet ansåg alt del kunde finnas skäl all söka även andralösningar än den i propositionen föreslagna för all nå de i propositioneneftersträvade syftena om bl.a. en förstärkning av statsbudgelen. Hur ettförslag skulle utformas borde närmare utredas. Enligl skalleulskoltet borde förslagelefter bl.a. granskning i lagrådet föreläggas i sådan lid all delkunde ge lika stor budgeteffekt som det i propositionenpresenterade förslagel. Mol denna bakgrund hemställde utskottet all riksdagenskulle avslå propositionen till den del den avsåg införande av en hyreshusavgifl. Hyreshusavgiflen enligl det tidigare förslagel skulle hamedfört en förstärkning av statsbudgeten med 490 milj. kr. Föratt åstadkomma en sådan förstärkning och förhindra att de extra uppirappningarnaav de garanterade räntorna leder till en förmögenheisomfördel-ning lill förmånför vissa fastighetsägare saml för all utjämna boendekostnaderna i beståndethar ytterligare överväganden gjorts. Syftet alt förstärka statsbudgeten kangivetvis nås genom besparingar, genom inkomstförstärkningar eller genom enkombination av bådadera. Jag skall i del följande korlfattal redogöra för debeslutade extra uppirappningarna av de garanterade räntorna och för det nämnda förslagelom inkomslförslärk- 1982/83:50 20 ningargenom införandet av en hyreshusavgifl. Därefter redovisar jag konsekvenserna avytterligare minskade räntebidrag. 2 Beslutade neddragningar inom räntebidragssystemet och förslaget omhyreshusavgift Räntebidragenberäknas uppgå till . /83 och lill 10,3 miljarderkr. /84 efter de beslutade extra uppirappningarna av degaranterade räntorna. Förutomi våras har beslutat om extra uppirappningarav de garanterade räntorna. Första gången var , dä extra uppirappningarbeslöts för vissa egnahem och bostadsrätts-hus (prop. 1980/81:63, CU 1980/81:7och 12, rskr 1980/81:95 och 106). Vid del andra tillfället, , beslötsom extra uppirappningar avseende vissa hyreshus (prop. 1980/81:118 bil. 4, CU1980/81:30, rskr 1980/81:287). Jag redovisar i det följande i tabellformstorleken av de beslutade extra uppirappningarna, vilka årgångar av hus deberör och de ökningar av fastighetsägarens räntekostnader som de förorsakar. Förhyreshusens och bostadsrällshusens del innebär riksdagsbeslutet extra uppirappningarav de garanterade räntorna för i huvudsak årgångarna 19581974. De extra uppirappningarnaär genomgående högre för bosladsrällshusen än för motsvarande årgång avhyreshus. Del främsta skälet härför angavs vara atl det på hyreshussidan skeren viss utjämning av kostnaderna mellan olika årgångar av bostäder. De högakostnaderna i nyproduktionen fördelas sålunda åtminstone lill viss del på bådenya och äldre hus. För bosladsrällshusen sker inle någon sådan utjämning. Dengenomsnittliga kostnadsökningen under är 1983 till följd av de extra uppirappningarnauppgår för hyreshusens del lill mellan /m- för hus byggda och13,/m" för hus byggda är 1958. Differenserna motiverades av atthusen, främst på grund av ökade produktionskostnader, har olikaräntekostnader. Som exempel kan nämnas att räntekostnaden för hus byggda år1974 under innevarande år är /m-och för hus byggda är /m".I nyproduktionen är räntekostnaderna, trots kraftigt ökade räntebidrag, /m". Undervart och etl av ökar räntekostnaden med mellan /m'och /m lill följd av ytteriigare extra uppirappningar. De totalakostnadsökningarna till följd av de beslutade extra uppirappningarnaför åren 19831985 varierar således mellan 4,80 och /m- förhyreshusen. Förbosladsrällshusen är dagens kostnadsbild i stort sett densamma som förhyreshusen. De beslutade extra uppirappningarna Beslutade extra upptrappningar av de garanterade räntorna ing', kr./m-, till följd av de extra uppirappningarna Lån enligt 1967 års ' För egnahemsägare avser uppgifterna om ränteökningensstorlek nettokostnaden efter skatt. Beräkningarna utgår årsskatteskala och gäller en fastighetsägare med en årsinkomst på . Tidigareläggningmed av den normala årliga upptrappningen, . medför kostnadsökningar på mellan 4,70 och /m'. tillkommer kostnadsökningar på mellan2,35 och /m'. Den totala ökningen till följd av de extrauppirappningarna uppgår således till mellan 9,40 och /m". 1982/83:50 22 Beträffande egnahemmen har beslutat om extra upptrappningarav de garanterade räntorna för egnahem med lånenligt bostadslånekungörelse (1967:552) och tidigare låneformer, dvs.i huvudsak egnahem som har färdigställts . Med anledning av förslagi prop. 1981/82: 124 beslöts dessutom alt räntebidragen för dessa egnahemskall upphöra . För egnahem med lån enligt bosladsfinansieringsförordningen(1974:946) har beslutats om extra upptrappningar för årgångarna1975-1979. För dessa årgångar (och lill viss del årgång 1980) beslöts vidare omextra uppirappningar av de garanterade räntorna under åren 1983, 1984 och 1985.Skälen för alt än en gång föreslå extra upptrappningar för så sena årgångar avegnahem var atl räntekostnaderna per m- för dessa bosläder i utgångsläget ärlägre än för motsvarande lägenheter i hyres- och bosladsrällshus. varierar de genomsnittligakostnadsökningarna lill följd av de extra uppirappningarna mellan /m-för egnahem byggda och /m" för egnahem byggda . Dentotala kostnadsökningen till följd av extra uppirappningaruppgår till /m" för egnahem byggda och lill /m-för egnahem byggda . Beräkningarna avser en fastighetsägare med enårsinkomst på . och ulgår års skatteskala. De minskade anspråken på räntebidrag lill följd avriksdagsbeslutet fördelas på upplåtelseform enligt följande. 2.2 Förslaget om hyreshusavgift Hyrorna för bostadslägenheter fastställs genomförhandlingar mellan parterna på hyresmarknaden. I de fall någon av de enskildaparterna begär atl få hyran prövad av hyresnämnd.görs en prövning av hyran förlägenheter som med hänsyn lill bruksvärdet är lika. Med en lägenhets bruksvärdeavses vad den kan anses vara värd ur konsumenternas synpunkt i förhållande lilllikvärdiga lägenheter på samma ort. Hänsyn tas därvid bl.a. lill lägenhetensbeskaffenhet, t.ex. storlek, modernilelsgrad, läge inom huset och reparalionsslandard,planlösning, men också till husels läge, boendemiljön i slorl och liknande. Vidbedömning av bruksvärdet bortses således frän produktions-, drifts- ochförvaltningskostnader för prövningslägenhelen. Den hyra som hyresvärden begärför prövningslä- Prop.1982/83:50 23 genhelenskall godtas om den inte är påtagligt högre än den konstaterade hyresnivån förjämförelselägenheterna. Vid jämförelseprövningen skall främst beaktas hyran förlägenheter i hus som ägs och förvallas av allmännyttiga bostadsföretag.Hyresnivån inom den allmännyttiga sektorn blir således prisledande vid hyressättningeni hela det övriga beståndet av hyreslägenheter. Hyran för lägenheter somtillhör allmännyttiga bostadsförelag fastställs efter förhandling mellanparterna. Hyran skall i princip bestämmas så all den skall läcka förelagetssjälvkostnader. Somjag tidigare nämnde medför de minskade räntebidragen, på grund av bruksvärdesystemel,en höjning av hyresnivån även för de hyreslägenheter som inte omfattas av räntebidragssyslemel.De ökade hyresintäkterna för fastighetsägarna motsvaras alltså i dessa fall inleav någon kostnadsökning till följd av extra uppirappningar. För all undvika förmögen-helsomfördelningartill förmån för ägarna av dessa hus föreslogs i prop. 1981/82: 124 alt de ökadehyresintäkterna skulle tillfalla slaten genom att en hyreshusavgifl logs ul avägarna. Avgiften skulle las ut för hus som är äldre än de som omfattas avräntebidragssystemet. Avgiftsskyldighetenskulle avse inle bara vanliga hyreshus utan ocksä hus som innehas avbostadsrättsföreningar och hus som innehåller huvudsakligen lokaler. Hyreshusavgiflenskulle baseras på faslighetens taxeringsvärde och ökas i takt med de extra uppirappningarnaav de garanterade räntorna. skulle avgiften utgöra 1,, under år1984 1,och fr. o. m. är 1985 av fastighetens taxeringsvärde. Hyreshusavgiftenberäknades medföra en budgetförstärkning om 490 milj.kr. , 735 milj.kr.år 1984 och 980 milj.kr. 3 Möjligheter till ytterligare upptrappning av den garanterade räntan Jagövergår nu till all redogöra för de överväganden som jag i enlighet medriksdagens beslul har gjort för att finna alternativa möjligheter attåstadkomma en budgetförstärkning om 490 milj.kr. är 1983 och del dubblabeloppet fr.o.m. är 1985. En utväg är naturligtvis all minska räntebidragenytterligare. Omde budgelförslärkande åtgärderna koncentreras till ränlebidragsom-rädel, krävsrelativt omfallande ytterligare upptrappningar av de garanterade räntorna. Omde fördelas mellan de olika upplålelseformerna och årgångarna så altkapitalkostnaderna i beståndet utjämnas, skulle följande extra uppirappningarkrävas. Prop.1982/83:50 24 Extra upptrappning av den garanterade räntan (procentenheter) år Räntelån, inkl. de hus för vilka sådant lån kunnat lämnas men ej sökts 1.60 0,80 1,10 0,55 Paritetslän och nominella lån enligt bostadslånekungörelse 0,60 0,30 , 0,50 0,25 Lån enligt bostadsfinansieringsförordningen 1975-1976 Räntelån, inkl. de hus för vilka sådant län kunnat lämnas en ej sökts 1,40 0,70 0,85 0,45 Paritetslån och nominella lån enligt bostadslänekungörelse 0,60 0,30 0,40 0,20 Län enligt bostadsfinansieringsförordningen 1975-1976 Föratt kostnadsneutraliteten mellan de olika upplålelseformerna skall bestå ävenefter ytterligare extra uppirappningar för hyres- och boslads-rällslägenheterkrävs i och för sig räntehöjningar även för egnahem byggda åren 1975 och 1976.De tidigare beslutade extra uppirappningarna medför dock fördessa egnahem atl räntebidragen upphör och att ytterligare upptrappningarför att minska subventionerna därför inte kan göras. Uppirappningarnaskulle för hyres- och bostadsrättshusen medföra följande kostnadsökningar förlån inom låneunderiaget. Delär således överlag fräga om betydande kostnadsökningar. De kommer också atlomfatta relativt nybyggda hus. Förhus byggda påbörjas amorteringen av del statliga bostadslånet närden garanterade räntan när nivån för marknadsräntan. De här redovisade uppirappningarnaskulle medföra att amorteringarna påbörjas för lån som avser hyres-och bosladsrällshus byggda . Delta skulle skapa problem för vissaprivata fastighetsägare, eftersom amorteringar i motsats till räntekostnader inleär avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Jag vill också framhålla attamorteringarna i många fall Total ränteökning kr./m- upptrappning, kr./m" år slutade Vid säväl beslu- upptrappningar tade som ytterligare ' har ränteökningen beräknats för denlåneform som dominerar. - Beloppetinkluderar normal och beslutad extra upptrappning (för årgångarna1975- 1982 endast normal upptrappning). skulle komma all översliga de avskrivningar somfastighetsägaren har räll alt göra. De genomsnittliga kostnadsökningar för SABO-förelagen somblir följden av de högre uppirappningarna skulle uppgå lill /m underår 1983. För en lägenhet om 3 rum och kök innebär del en kostnadsökning med ca40 kr./män. Tillsammans med de redan beslutade extra uppirappningarna blirkostnadsökningen under är 1983 /m- eller /mån för en lägenhet om3 rum och kök. Redan de beslutade extra uppirappningarna leder lillavsevärda höjningar av boendekostnaderna. All ytterligare höja dem i denomfattning som jag här har visat är enligt min mening inte försvarbart.Bostadskostnaden ökar ju även lill följd av stigande bränslekostnader och andradrifts- och underhållskostnader. Syftena med de i prop. 1981/82: 124 föreslagna åtgärdernavar, förutom alt förstärka statsbudgeten, atl dels motverka enförmögenhetsomfördelning lill förmån för ägare av sådana fastigheter som intedirekt berörs av de extra uppirappningarna, dels utjämna boendekostnaderna ihela bostadsbeståndet, således även i den del som inte omfattas av räntebidragssyslemel.Ytterligare upptrappningar av de garanterade räntorna skulle tillgodose detrent budgetmässiga syftet men motverka de andra. Om räntebidragen minskas ytterligare leder det givetvistill en ytterligare höjning av hyresnivån. För fastighetsägare med faslighetersom inte berörs av de extra uppirappningarna ges således utrymme för ytteriigareintäkts- 1982/83:50 26 ökningartrots att dessa upptrappningar inte påverkar fastigheternas kostnadsbild.Detta skulle leda till en ännu större förmögenhetsomfördelning lill förmån förägare av vissa hyreshus. Inle heller kostnaderna för äldre bosiadsrättslägenheieroch villor påverkas av uppirappningarna, medan kostnaderna för de nyarebostäderna skulle öka kraftigt. faktum skulle avspeglas i ökadeöverlåtelsepriser på äldre bosiadsrättslägenheier och villor. Stigande överlålelsepriserskulle naturligtvis göra det svårare framför allt för hushåll som saknar egelkapital all förvärva sådana bosläder. Denkraftigare höjning av den allmänna hyresnivån som skulle följa av ytteriigareextra uppirappningar av de garanterade räntorna skulle också få till effekt atlskillnaderna i boendekostnader mellan äldre hyresrättslägenheter och bosladsrätlslägenheterav motsvarande ålder skulle öka ytterligare. Sammanfattningsvisanser jag atl det från såväl fördelningspolitiska som bostadspolitiskautgångspunkter är olämpligt atl åstadkomma den avsedda budgetförstärkningengenom yllerligare minskningar av räntebidragen. 4 Möjligheter till inkomstförstärkningar Denerforderliga budgetförstärkningen måste åstadkommas på ett sätt som ärförenligt med de bostadspolitiska och fördelningspolitiska målen. Den väg sommed hänsyn härtill bör väljas är enligt min mening att förslärka statensinkomster. Vidriksdagsbehandlingen av förslagel om hyreshusavgifl diskuterades - enligt vadjag har erfarit - om inle syftena med förslaget på etl smidigare sätt kundeuppnås genom all repartilionstalel, dvs. den andel av en fastig-helstaxeringsvärde som las upp för garanlibeskaltning, höjdes. Jag villdärför ta upp denna fråga. En första förutsättning föratl genom en höjning av garaniibeskaltningen uppnå den avseddabudgetförstärkningen måste vara att staten genom nägon form avavräkningsförfarande kan lillgodoföras de inkomstökningar som vid en höjning avrepartilionstalel annars skulle tillfalla kommunerna. Redan detta innebär enkomplikation. En höjning av garantibeskattningen framstår vidare i dellasammanhang som mindre lämplig, bl. a. med hänsyn till atl syflel med denkommunala garaniibeskaltningen är atl garantera kommunerna en intäkt även frånfastigheter som ger ett skattemässigt underskott. När en faslighet ger ell skattemässigtöverskott som överstiger garanlibeloppel saknar garantiskalten betydelse. Dettamedför all effekterna av en höjning av repartilionstalel för den enskildafastigheten och för 1982/83:50 27 slaten skulle variera beroende på fastighetens skattemässigaresultat. Om fastigheten före en höjning ger etl skattemässigt underskoll,skulle den ökade garantibeskattningen bli effektiv, dvs. fastighetsägarensskatt skulle öka med ell belopp som motsvarar utdebitering på denhöjda delen av garanlibeloppel. Statens inkomster skulle efter avräkningsförfarandetöka i motsvarande mån. Om däremot fastigheten i utgångsläget ger ell skattemässigtöverskott, skulle den ökade garaniibeskaltningen inle alls eller endast delvisbli effektiv. Om överskottet t.ex. överstiger det höjda garanlibeloppel, skullefastighetsägaren inle påföras någon yllerligare skan. Effekternaav en ökad garanlibeskaltning skulle således variera från fall till fallberoende pä fastighetens skattemässiga resultat. De fastigheter som ger detbästa resultatet skulle undantas från beskattningen, medan fastigheter medsämre skattemässigt resultat skulle omfattas av den. Effekterna skulle ocksäkomma atl variera med den kommunala utdebiteringen. Jag anser mol bakgrund av det anförda all en ökad garanlibeskaltninginle är lämplig når det gäller all främja de uppställda målen. Etl sådantsyslem är inle elt effektivt instrumenl föf alt utjämna boendekostnadernamellan bostäder av olika ålder och med olika upplätelseform och inle heller förall förhindra en förmögenhelsomfördelning lill förmån för vissafastig-helsägare m.fl. Till bilden hör ocksä alt del skulle vara enkomplikation i del praktiska taxeringsarbelet all ha skilda reparlitionslal förolika fastigheter. Jag övergår nu till alt behandla det tidigare förslagel ominförandel av en hyreshusavgifl. Redan nu vill jag emellertid anmäla att denutväg som enligl min mening bör väljas för att tillgodose de tidigare angivnasyftena är all införa en hyreshusavgifl. Vissa avvikelser från del tidigare förslagelbör emellertid göras. Även dessa lar jag upp i del följande. Systemet med räntebidrag omfattar lägenheter byggda ochombyggda . Av dessa har 700000 lägenheter i hyreshus, 260000 i bosladsrällshusoch 400000 i egnahem berörts av de beslutade extra uppirappningarna avde garanterade räntorna. Det finns emellertid många lägenheter som inleomfattas av räntebidragssyslemel. Av samtliga hyres-och bostadsrätlslägenhelerfinns - 650000 resp. 270000 lägenheter - i hus byggda före år 1958.Mellan åren 1958 och 1974 torde vidare 35000 - 40000 hyres- och bosiadsrättslägenheierha byggts ulan statligt slöd. av huvudmotiven för förslaget om en hyreshusavgiflvar. som jag har nämnt, atl motverka en förmögenhelsomfördelning lillförmån 1982/83:50 28 för vissa fastighetsägare. I motioner som väcktes medanledning av förslaget yrkades avslag på della bl.a. med motiveringen attdenna effekt inle med nödvändighet skulle uppkomma. För egendel gör jag i denna fråga samma bedömning som min företrädare och majoriteteni civilutskollel (CU 1981/82:7y), nämligen all de extra uppirappningarna kommeralt leda lill en allmän höjning av hyresnivån och till den typ avförmögenhetsomfördelning som har beskrivits i det föregående. Eftersom hyressättningen är elt resultat av förhandlingar,är det omöjligt atl för vatje enskild fastighet konstatera hur stor del av enhyreshöjning som beror på minskade räntebidrag. Mol denna bakgrund föreslogs i prop.1981/82: 124 all underiaget för avgiften skulle utgöras av fastighetens taxeringsvärde.Detta anknyter visseriigen inte direkt till hyrorna, men hyran utgör dock en avde värdefaktorer som beaktas när taxeringsvärdet för hyreshus bestäms.Taxeringsvärdet har också den fördelen atl del är väl känt och alt det beräknasenligl enhetliga principer. Hyreshusavgiflensstorlek bestämdes enligl förslagel med hänsyn lill att höjningen av denallmänna hyresnivån kunde antas komma alt motsvara degenomsnittliga kostnadsökningar som uppkommer hos lillföljd av de extra uppirappningarna av de garanterade räntorna under dessa år.De beräknades uppgå till /m" och /m' för vart och eltav , dvs. totalt /m" . En avgiftom på taxeringsvärdet för hyreshus byggda beräknades medförakostnadsökningar för berörda hus i storleksordningen /m". Liksom ifråga om den extra upptrappningen av de garanterade räntorna föreslogs ipropositionen all hyreshusavgiflen skulle höjas stegvis och nå .