prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Denna bevakning sker främst genom atl är representerat i ,programslyrelser och övriga organ men ävengenom alt delegationen direkt eller via Rymdbolaget följer ochunderstödjer förhandlingar om industrikontakt mellan och svensk industri.Den internationella verksamheten omfattar uppföljning och bevakning av olika ärenden i samband med bilateralt rymdsamarbete Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 203 med bl.a. den franska rymdorganisationen ,inter-kosmosråd och den amerikanska rymdflygslyrelsen NASA.Vidare bevakas arbetet inom olika inlernalionella organ. Iprogrammet ingår även informationstjänst innebärande au service lämnas fill allmänheten, nyhetsmedia,myndigheter, institutioner och industriförelag. Arbetet inom programmet utförs av såväl delegafionenspersonal som av Rymdbolaget i form av uppdrag från delegationen. Delegafionenhade vid utgången /82 åtta anställda. Tolall beräknar delgalionen . under programmetför /84. Program Nationellrymdverksamhet omfaltar projekt inom områdena rymdforskning, fjärranalys ochinduslriutveckling. Programmet omfattar dessutom driften av . Från della anslagfinansieras delprogrammen fjärranalysoch induslriutveckling. Fjärranalysverksamhet är en sammanfallande bedömning påsådan verksamhetsom innebär alt man skaffar sig information om jorden och dess atmosfär genomregistrering på avstånd, dvs. utan direkt kontakt. I allmänhet mäter manelektromagnetisk strålning varav synligt ljus och radiovågor är två välkändaexempel. I Qärranalysverksamhelen ingår inle bara registrering av den uppmättastrålningen ulan även bearbetning av resultaten, vilket innebär databehandling, tolkning ochpresentation. De registrerande instrumenten, sensorerna, monterasvanligen i plattformar ovan marken i främst flygplan och satelliter, men kanockså vara uppställda på marken. Fjärranalysverksamheten har mänga berörinjgs-punkler medrymdlekniken, men kan även bedrivas utan ulnylljande av rymdlekniskahjälpmedel. Verksamheten är starkt lillämpningsorienlerad och målinriktad.Delegationens målsättning är alt fjärranalysiekniken skall komma lill praktiskoch mlinmässig användning i samhället. Delegationens Qärranalysverksamhet har sedan budgetåret1979/80 koncentrerats mol utvecklingsprojekt rörande överföring, bearbetning och tolkning avbilddala, särskill satellitdata och främst inom mark- och vege-taiionsområdel.Utrymme för delta har skapats dels genom en minskning av insatserna på havs- ochalmosfärssidan, där en ökad användarfi-nansieringhar uppnåtts, dels genom all resursökningen nästaii helt tagils i anspråk för della ändamål. Motivet för della ärdels de stora samhälleliga behoven av landskapsinformation, dels de tekniskafömlsällningarna all utnyttja satellittekniken genom etablerandet avLandsalslationen i och genom80-talets slarki förbättrade fjärranalyssatelliler. DelprogrammetIndustriutveckting har lill målsättning all bygga upp ell tekniskt kunnande och erfarenhel med sikte på allskapa en lönsam rymdsektor hossvensk industri pä hemmamarknaden och världsmarknaden, att 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 204 bygga industriell kompelens inom ell område somberör vitala nationella intressen och atl främja konkurrenskraften hos svensktnäringsliv i stort genom alt föra ut avancerad teknologi. Speciellt skallsvensk industris förmåga atl utveckla och tillverka produkter samltillhandahålla tjänster med rymdteknisk anknytning stimuleras. För närvarandebedrivs arbete med följande projekt: - Svenskvetenskaplig satellit. - Dalaöverföringvia satellit, Spihe - Experimentelltelesalellil, Tele-X På förslag avdelegafionen tar regeringen ställning till vilka nya projekt som skallgenomföras. löper i slorl sett enligl plan.Under budgelårel 1981/82 har satellitens konstmktionsfas avslutats ochlillverkningsunderiaget fastlagts. Tillverkning pågår vid både ABoch . Arbete med alt definiera jordstationsulruslningen vid Esrangepågår. Prognosen förViking-projektets totalkostnad är oförändrad, dvs. 106 milj. kr. i prisnivå 3:ekvartalet 1979. DFR fömtsätter alt ramen får utökas lill följd av ändradeväxelkurser. under programmet, exkl. Tele-X projektet, /84. Program Europeisktrymdsamarbete omfattar dellagande i del europeiska rymdorganet saml bilaterala europeiska samarbelsprojekl inom rymdomrädet.Programmet innehåller såväl vetenskapliga projekt som tillämpningsprojekt. Inom ramen för deteuropeiska rymdsamarbetet dellar i följande projekt: - TelesaiellilprojektetTelecom 2-3 bis - Programmetinom lelesalellilområdet, ASTP - Produktionav bärrakelen nr 1-12 - EuropeisktfjärranalyssaleUit, ERS-I - Salellilprojeklför bl. a. meteorologisk datadistribution, 2 - Fortsallutveckling av bärrakelen (version 2-4) - Försöksprogramvid nära tyngdlöshet, Microgravily - Förberedandeprogram för framlida rymdfarkoster deltar i (obligatoriskt), ESA:s vetenskapliga program (obligatoriskt) ochESA:s tillämpningsprogram. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 205 Gmndprogrammel omfattarallmänna studier, teknisk forskning, drift av markstationer (bl. a.Esrange/Landsal), inköp och underhåll av tekniska basresurser saml drift avsatelUtuppsändningsplatsen Kourou i . ESA:s vetenskapliga programinnehåller egna vetenskapliga salellilprojekl och samarbetsprojekt med andraorganisationer, t. ex. . ESA:s tillämpningsprogram innehåller experimentellaoch preoperaliva salellilprojekl för telekommunikation och jordobservalion samtutvecklingen av bärrakelen och rymdlaboratoriet Spacelab. Varje medlemslandväljer vilka tillämpningsprogram det vill della i. Den ekonomiska insatsen slåri regel i direkt proportion till varje lands andel av industrikontrakten iprojektet. dellar dessutom i följande bilateralaprojekt: - Spoltillsammans med och . Projektet avser utveckling, uppsändning(planerad lill 1984) och drift av en Qärranalyssalellit. AButvecklar omborddalorn, vilken senare i modifierad form skall kunna utnyttjasäven av Arianerakelen. Inom projektet kommer en markstation all upprättas vidEsrange i . Samarbetet planeras omfatta yllerligare en satellit.Projektet fortgår enligt plan. Ett förslag om svensk medverkan i ytterligare ensatellit, SPÖT 2, kommer att föreslås. - SAR-anlenntillsammans med . Projektet avser teknisk utveckling hos Ericssonoch Dornier av kolfiberanienner lill satellilra-dar med syntetisk apertur.Projektet ger /Dornier möjlighet att offerera SAR-anlennen lill ESA:sfjärranalyssaleUit ERS-I. Projektet fortlöper likaledes enligt plan medberäknad avslutning . - /TDFItillsammans med och . utvecklartelekommandoulrustning och antenner, elektronik föranlenninriklningsmekanism, ombordda-lor och dalabehandlingssyslem för den tungasalellilplaltform som utvecklas för projektet. Projektet fortlöper somplanerat. - HM60tillsammans med . Projektet avser utveckling av en ny motor förArianerakelens andra steg. Inom ett förberedande program studerar tillverkningsteknik för turbiner och munstycken. Utvecklingen planerasdärefter ske inom ESA:s ram . Projektet fortlöper enligl plan ochavses bli slutfört . engagemang ieuropeiskt rymdsamarbete har till syfte dels atl stimulera industriellutveckling på del rymdtekniska området, dels atl ge svenska forskare möjlighetatt delta i stora vetenskapliga rymdprojekt. ESA:s medlemsländer har i februari 1982enhälligt fastställt kostnadsramar för de obligatoriska programmen . Variationer i priser, växelkurser, räntor och övrigainläkler gör det dock svårt all exakt beräkna de svenska bidragen. Beslulel innebär en visskostnadsökning, främst beroende pä en planerad utbyggnad av ESA:s nät avmarkstationer, Earthnet. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 206 Inom ramen för under budgelårel 1982/83 har DFR inkluderat pågåendeprojekt med svenskt dellagande saml vissa nya projekt som väntas bli igångsattaunder budgelårel 1982/83. Nedan anges de mestaktuella projekten med planerat svenskt deltagande (prisnivå, växelkurser). ERS-1 Fas C/D (fiärranalvs- TLC PP (förberedande program Summa betalning 1982/83 MKr Delegationenberäknar all betalningarna under /83 lill ESA:s grundprogram,tillämpningsprogram och de bilaterala projekten kommer all uppgå fill 115,19 milj. kr.i 1982 års prisnivå, vilket med 21,82 milj. kr. överskrider förslagsanslaget (XIV:F4 ap 2) i1981 års prisnivå. Orsaken är pris- och växelkursändringar inom såväl som de bilaterala projekten saml en anpassning lill regeringensbelalningsplan för projektetTV-SAT/TDFl. under programmet för /84. Den av statsmakternabeslutade satsningen på svensk rymdverksamhet (prop. 1978/79:42, NU 1978/79:36, rskr1978/79:292) håller nu på au genomföras. 1 likhet med föregående år skeromprioriteringar i så måtto alt dellagande inom del europeiska rymdsamarbetetminskas lill förmån förnationella industriutvecklingsprojekl. Statsmakternasbeslul innebär alt de statliga insatserna för rymdverksamheten inomindustridepartementets område successivt skall byggas ul så allde i slort trefaldigas jämfört med den dåvarandenivån. Under detta anslaghar t. o. m..innevarande budgetår anslagils medel för bl.a. projektetTele-X. Till della projekt återkommer jag i del följande vid min anmälanunder punkt F 5. Som resullal av dehittillsvarande statliga insatserna på rymdverksamhet kan flera positivaeffekter registreras. Jag vill särskill peka på följande. InomQärranalysområdel samarbetar med om utveckling av en nyfjärranalyssaleUit, SPÖT, som enligt planerna skall sändas upp under hösten1984 och med om utveckling av ensatelUtradaranlenn. Vid försöksplalsen i byggs f. n.mottagningsstationen för satellitbilder ul för all kunna la emol bilder 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 207 från den nya generationen QärranalyssatelUler.På bärrakelområdel dellar i ell program för utveckling av enny motor lill framlida generationer av Arianerakeler. Slutligen har éllsamarbete etablerats med och iutvecklingen av en ny generation tunga satelliter, som bl.a. kan användas fördirekt TV-sändning. Därmed får svenska industrier bl.a. leverera delar lill tvåhelt nationellt finansierade franska och tyska satellitsystem. Statens delegation förrymdverksamhet har redovisat etl förslag lill verksamhel för det kommandebudgelårel. Vad gäller storleken på bidrag lill och bilateralasamarbelsprojekl för /84 kan jag i huvudsak godta delegafionensberäkning. Genom alt göra vissa omdisponeringar bör bidraget lill deleuropeiska rymdsamarbetet kunna reduceras. Jag beräknar under detta anslag eltmedelsbehov av . för nästa budgetår. Somjag har anförthar jag under punkten . Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling, beräknat medel för bl. a. viss rymdforskning, studier avkommande projekt saml fjärranalysverksamhel. Enligt beslulhar regeringen bemyndigats atl ikläda staten ekonomiska förpliktelser förålaganden inom rymd- och Qärranalysområ-del om sammanlagt högst 384 milj. kr.Jag beräknar all regeringen vid utgången av /84 inom ramen fördetta bemyndigande kommer att ha fattat beslul om projekt i sådan omfattningall bemyndigandeskulden vid budgetårets utgång uppgår lill . Underbudgetåret kan nya projekt aktualiseras med betalningar under kommande budgetårinom en ram av . Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringenikläda staten nya förpliktelser inom rymd- och Qärranalysområdet om högsl , 2. lill Europeisktrymdsamarbete m. m. för /84 anvi sa etl förslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 348000000 För bidrag lillTele-X-projektet har under innevarande budgetär avsatts 77 milj. kr. underanslagel Europeiskt rymdsamarbete m.m. Jag avser alt föreslåregeringen atl i särskild proposilion redovisa förslag om hurprojektet skall genomföras. Anslagel bör i avvaktanpå sådan proposilion föras upp med ell belopp motsvarande de nu beräknadebetalningarna lill projektet under /84. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 208 Jag hemställer all regeringen föreslår all, i avvaktan påsärskild proposilion i ämnel, för budgelårel 1983/ 84 beräkna lillBidrag till etl förslagsanslag av . Verksamheten vid patent- och registreringsverket Patent- ochregistreringsverket (PRV) handlägger ärenden angående patent, varumärken,mönster, ulgivningsbevis för periodisk skrift, namn, kommunala vapen ochaktiebolag. PRV leds av en styrelse med sju ledamöter och tvä personalföreträdare.Chef för PRV är en generaldirektör, tillika styrelsens ordförande. Inom PRV finns en palenlavdelning,en varumärkesbyrå,en mönslersekfion, en namnseklion, en bolagsbyrå saml en administrativ byrå. Palenlsbesvärsrätten,som är en förvaltningsdomstol, har sUt kansli i PRV. Patentbesvärsrätten upptar besvär mol beslul av PRVangående patent, varumärken, mönster, namnoch ulgivningsbevis. Bolagsbyrån bedriver fr. o. m. sin verksamheli . Följande programindelning gäller för PRV. PRV redovisarvidare ell internprogram. Central adminislralion, som är gemensamt för verkets övriga program. PRV:s verksamhetunder programmen 1 6 finansieras från ett förslagsanslag benämntPatent- och registreringsverket. Programmet Uppdragsverksamhetredovisas förslagsvis över en anslagspost med ell formellt belopp på 1 000 kr.Under denna post redovisas kostnader och inläkler för PRV:suppdragsverksamhet. fär inte belastas. För all lösa tillfälliga ellersäsongsmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamheten saml för atttiUgodose behov av rörelsekapital disponerar PRV en rörlig kredit i riksgäldskonloret om . Medel för PRV:sverksamhel har t. o. m. innevarande budgetär anvisats inom handelsdepartementetsverksamhetsområde under förslagsanslaget E 1. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 1981/82Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Intresset för patent,varumärken och mönster samt frekvensen i fråga om bolagsbildning beror påaktiviteten i näringslivet. Verksamheten är efteriVågeslyrd och kundkravenligger till grund för säväl kvaliteten som kvantiteten i verkets produktion.Kostnaderna för PRV:s verksamhel skall i princip täckas av de avgifter desskunder erlägger. PRV anser all bedömningenav tänkbara besparingsåtgärder bör ske från den utgångspunkten atl PRV:sverksamhet är helt avgiftsfinansierad. Besparingar genom nedskärning av PRV:sresurser får till följd att svenskt näringsliv berövas tjänster som del ärberoende av för dess utveckling. Enligl PRV:s uppfattning bör besparingar viden myndighet som PRV endasi syfta lill effektiviseringar i verksamheten. PRVhar i besparingssyfte lämnat förslag lill en rationalisering av verksamhetensom om den genomförs innebär alt kostnaderna kan minskas med ca 4 milj. kr.vilket motsvarar av PRV:s anslag. I anslagsframställningenlämnas uppgifter om de inkomster som uppbärs i form av avgifter m. m. samt omutgifterna för verksamheten. 1981/82 Ulfall 1982/83 Beräknat 104,2 97,7 -6,5 95,7 104,4 -8,7 1 000-lal kr. 1981/82 Utfall 1982/83 Anslag Varumärkes- och mönsterärenden 8760 Uppdragsverksamhet - Anslag 97 677 14 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 210 Programmet omfattarhandläggning av ärenden angående patent på uppfinningar. Sedan underår 1978 tiUträtt den europeiska palenlkonventionen (EPC) och denväridsomspännande samarbetskonventionen (PCT) har del svenskapatenlverket tilldelats vissa akfiva funktioner. PRV har sålunda fåll slällning sominternationell nyhetsgranskningsmyndighet och internationell myndighetför preliminär patenterbarhetsbedömning under PCT. PRV tar vidare emolpatenlansökningar lill den europeiska patenlorganisa-lionen (EPO) för vidare befordran dit. PRV begär 575000 kr.för omställning och anpassning lill utvecklingen inom PCT och EPC. För forskning och utveckling begärs . och förextern information . för utbyte av vissa palenlskrifler mol mikrofilmat materialoch . för teknisk utrustning.PRV begär vidare . för inredning av nya arkivulrym-men. Programmet Varumärkes- öch mönsterärenden Programmet omfaltarregistrering och förnyelse av registrering av vammärken och mönster samtregistrering av kommunala vapen. Programmet omfaltar också uppgiften all meddela ulgivningsbevis förperiodiska skrifter. För all upprätthållaen produktion som svarar mol en ökad efterfrågan yrkar PRV . Beloppet ärberäknat efter fasta kostnader för varje handlagd varumärkes- ochmönsteransökning och för viss personalförstärkning. Programmet avserhandläggning av ärenden angående ändring av släktnamn och förnamn. För programmet framförs inga nya yrkanden. Programmet omfattarärenden angående registrering av aktiebolag, ändringar i registreradeaktiebolag, firmaprövning, mottagande och granskande avräkenskapshandlingar m. m. saml registrering av utländska företagsfilialer.Uppgifterna regleras i huvudsak i aktiebolagslagen (1975:1385). PRV genomförtillsammans med statskontoret en översyn avbolagsbyråns organisation och arbetsrutiner (Projekt 10). Kostnaderna fördelar sig huvudsakligen på systemutveckling och driftskostnader. PRV begär vidare . för all byta ul bolagsbyråns nuvarande underdimensioneradetelefonväxel mol en andel i elektroniska växel i . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 211 Patentbesvärsrätten prövar besvär överbeslul av patenlverket enligt vad somföreskrivs i patentlagen, mönslerskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen ochlagen med vissa beslämmelser på tryckfrihetsförordningens område. För programmet framförs inga nya yrkanden. a. nyhelsgranskning av uppfinningar ulan samband med palenlansökan,publiceringsverksamhet, likhetsgranskning av vammärken och mönster ulan sambandmed ansökan, utfärdande av registreringsbevis för aktiebolag, extern utbildningsverksamhet,informafion och service. PRV anser allverkels nuvarande provisoriska organisation för uppdragsverksamhetenbör permanentas och hemställer all uppdragsverksamheten jämteorganisafionen härför kommer fill uttryck i verkels instmktion. Programmetskostnader fördelas på huvudprogrammen med hänsyn lill den omfattning del tas i anspråk. PRV begär 2800000kr. för en ny telefonväxel. PRV hemställer vidare om . föråterbetalning lill siatens dalamaskinfond för maskinin-veslering inomADB-området. Dämtöver begär PRV . för ökade servicekostnader förADB-ulmslningen, . för ökade konsultarvoden, . för ADB-personal saml100000 kr. för för- och eftersystemlUl SLÖR. Pris- och löneomräkningpä befintliga resurser har av PRV beräknats till tolaU294IOOOkr. Med utgångspunktfrån huvudförslaget beräknar jag anslagel för palenl-ochregistreringsverket (PRV) till . Verksamheten vid PRV har slor betydelse för utvecklingen av delsvenska näringslivet i fråga om teknisktnyskapande, produktutveckling, marknadsföring av varor och tjänster,förelagsbildning och företagsutveckling. PRV lar aktiv del idet intemationella palentsamarbetel. Under programmet Palentärenden beräknar jagökade medel om sammanlagt . har karaktären av enengångsanvisning. Beloppet är avsett för anpassningsätgärder lill utvecklingen inom EPCoch PCT såsom utbildning av personalen, forskning och utveckling samtharmonisering av granskningsdokumenlalionen. Beloppet är vidare avsett förutbyte lill viss mikrofilmaddokumentation inklusive teknisk ulmslning för del mikrofilmadematerialet. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 212 Under programmetVarumärkes- och mönsterärenden beräknar jag en ökning med . medanledning av en ökad efterfrågan på programmets tjänster. Under programmetBolagsärenden beräknar jag 3,5 milj. kr., varav 1,2 milj. kr. som enengångsanvisning, för investeringar m.m. i rationalise-ringsprojeklel Bo 10 sompåbörjades . Projektets genomförandefas beräknas vara avslutad under år1983. Jag räknar med all den successiva personalminskning som möjliggjorts medinvesteringen i Bo 10, och som är nödvändig för all göra projektet rationellt,fill en betydande del skall genomföras under /85.1 samband meddaloriseringsprojek-lel skall också kungörelseförfarandet kunna rationaliseras.Jag beräknar vidare ell engångsbelopp av 1,2 milj. kr. för en andel iteleverkets elektroniska telefonväxel i . Jag avser atl senare återkomma lill regeringen ifrågan om ev. komplettering av PRV:s instruktion i fråga om verksamheten underprogrammet Uppdragsverksamhet. Under inlernprogrammelCentral administration beräknar jag ell engångsbelopp av 2,8 milj. kr. för atlPRV skall kunna byta ul sin otidsenliga telefonväxel mol en ny. I fråga ommedel för utökade ADB-satsningar inom PRV vill jag i dagens läge inte laslällning. Frägan om verkels framtida behov inom ADB-området bör närmareövervägas av statskontoret i nära samarbete med PRV. I della sammanhang skallbeaktas bl. a. möjligheten till samverkan i fråga om informationshanteringmellan PRV och det europeiska patenlverket. Jag avser att återkomma tillregeringen i denna fråga. Pris- och löneomräkning beräknar jag till2608000 kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all liU Patent- ochregistreringsverket för budgelårel 1983/84 anvisa elt förslagsanslag av97534000 kr. Lån tiU den europeiska patentorganisationenm. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Medel för anslagel har t.o. m. innevarande budgetår anvisats inom handelsdepartementetsverksamhetsområde under reservationsanslaget E 3. Lån till den europeiskapalentorganisalionen m. m. Från anslagel bestrids dels kostnader förSveriges andel av särskUda ekonomiska bidrag till den europeiska palentorganisalionen(EPO) i Miinchen, dels kostnader för arvode till revisor för EPO. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 213 Den europeiskapaienlorganisationens verksamhel skall finansieras genom de avgifter som lasul av sökande och andra parter samt genom all del europeiska patenlverketerhåller andel i de årsavgifter som las upp i de fördragsslulande staterna föreuropeiska patent. EPO skall i princip vara självbärande ekonomiskt. Under de tioförsta verksamhetsåren bedömdes delta dock inle vara möjligl, och defördragsslutande staterna skulle därför under denna fid genom lån ställa medellill den europeiska patentorganisa-fionens förfogande. Dessa lån skulleåterbetalas under en därpå följande femtonårsperiod och beräknades varaåterbetalade efter konventionens ikraftträdande (prop. 1977/78:1, LU1977/78:10, rskr 1977/78:126). Det har emellertid visatsig all EPO sannolikt blir självbärande ekonomiskt än beräknat.För budgelårel 1983/84 räknar EPO med alt verksamheten skall kunna finansierasutan lån från medlemsstaterna. I avvaktan på merpreciserat underlag anser jag att anslagel för /84 börvidmakthållas som ell s. k. Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill Lån till deneuropeiska patentorganisationen m. m. för budgelårel 1983/84 anvisa ellreservationsanslag av . Verksamheten vid statens provningsanstalt Statens provningsanslalt(SP) är landels centrala offentliga provning avmaterial, produkter, konstmktioner och syslem. Provningsanstallen ärvidare central förvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll samlför allmän och legal melrologi. På uppdrag av myndigheteroch enskilda utför SP provningar och undersökningar av material ochkonstruktioner och därmed förenad verksamhet. Provningsanstallenmeddelar föreskrifter i anslutning lill och övervakar efterlevnaden av lagen(1974:283) om handel med arbeten av guld, silver eller platina och av lagen(1971: 1081) om bestämning av volym och vikl. Provningsanstallenbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde, medverkarsom teknisk rådgivare åt sådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifteroch släller personal lill förfogande för nationellt och inlernalionelltstandardiseringsarbele m. m. Provningsanstallen ledsav en styrelse. Chef för provningsanstalten är en generaldirektör. Provningsanstallen hartre cenirala avdelningar, vilka tillsammans med verksledningen, kansliet,mätcenlmm och provcenlrum bildar huvudför-vallningen. Utöver huvudförvallningeni har SP bedrivitregional verksamhel i Slockholm, och samt haft betongtekniskafilialer, ädelmelallkontrollanler och jusleringskonlor på etl slort anlalplatser i landet. utarbetade SP en plan föromstrukturering av verksamhe- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 214 ten med resultatförbättring och rationalisering somsyfte. Beslut i ärendet fattades av (prop.