prop · G603113 · 1982-12-31 00:00:00 — RRV ser med utgångspunkt i de erfarenheter somgjorts i översynen i och för sig inga hinder mot att använda branschfrämjandeinsatser också i andra branscher än direkta krisbranscher. Del kan enligl RRV:smening röra sig om branscher för vilka man kan förutsäga en kris om ingaanpassningsåtgärder sker eller branscher som skulle kunna utvecklas positivtmed hjälp av statliga insatser. Enligt RRV bör statens industriverk i eltframtida slrukluranpassningsprogram ha möjlighel all på egel initiativgenomföra delbranschstudier men däremot inle gå in med direkta stödålgärdergentemot förelag eller delbranscher ulan statsmakternas bemyndigande. RRVförordar vidare atl älgärdsprogramnien hårdare än inriktas på defrågor som identifieras i delbranschsludiema. Induslriverksutredningenansluter sig till RRV:s synpunkter pä lämplig- Prop.1982/83:113 51 hetenav all ell icke branschanknutet slrukluranpassningsprogram införs. Liksom RRVanser utredningen atl åtgärderna i etl framlida icke bransch-anknutetslrukluranpassningsprogram inle enbart bör vara förbehållna krympande branscherulan all även expansiva branscher skall kunna bli föremål för insatser. Vidareframhålls atl del är angelägel atl verksamheten inle läses fill deltraditionella branschbegreppel. Underremissbehandlingen har industriverket framhållit all avgränsningen avinsatsområdena för de slmkluranpassande åtgärderna måste kunna göras flexibel.Sveriges industriförbund, och anser allbranschslöden bör avskaffas. RRV delar utredarens uppfattning ochunderstryker behovet av ökad flexibilitet i de stmkluranpassade åtgärderna.Svensk induslriförening anser inle all branschprogrammen bör avvecklas innandel finns insliluliondla förutsättningar att lösa uppkomma branschproblem medandra medel, (se bilaga 2 s. 148). I1983 års budgetproposition har regeringen föreslagit atl etl stmkturanpassningsprogramför övriga industrisektorer införs fr.o.m. budgelårel 1983/84 (prop.1982/83:100 bil. 14 s. 43-44). Enligl förslagel omfattar programmet enbartomvärldsanalyser och andra utredningsinsatser. Insatserna skall kunna inriktaspå säväl industribransch som annan gruppering av förelag. Syftet med dellabegränsade stmkturanpassningsprogram är primärt all påverka situationen inom enbransch eller annan gruppering av företag genom alt förbäftra kunskapsläget inombranschen/förelagsgruppen om de förhållanden som råder saml om de förhållandensom den kommer all stå inför framöver. Jag är inte beredd altföreslå en utvidgning av strukluranpassningsprogrammel lill atl även omfatta direktaålgärder. Måletför programmet Regional utveckling är alt - med speciell inriktning på frågorsom rör industrins tillväxt och lokalisering - främja en regional utveckling ienlighet med de riktlinjer som och regeringen har lagl fasl. Medlenall uppnå målet är regionalpolitiskt stödi form av lokaliseringsstöd,offertstöd och sysselsällningsstöd, saml särskilda insatser i form avinformation och rådgivning, lokaliseringssamråd med förelag inom den privatatjänste- och servicesektorn och projektverksamhet i syfte all främjasysselsättningen i de regionalpolitiska stödområdena. Delövergripande målet för regionalpolitiken är all främja en balanserad utvecklingi landets olika delar. a. all de tre välfärdsfaktorernaarbete, service och god miljö skall vara tillgängliga för alla människor ivårt land. Prop.1982/83:113 52 Regionalpolitiken skall ocksä främja tillväxten i landetsekonomi. En balanserad regional utveckling, utan snabba och omfattande befolkningsomfördelningarmellan och inom länen, gör alt uppbyggt samhällskapital kan användas effektivti alla delar av landei. En regionalpolitik som syftar till alt pä della sälltillvarata underutnytljade resurser genom atl t.ex. stödja lönsam industriellproduktion förbättrar möjlighelerna för tillväxt och balans i landels ekonomi.Detta mål harmonierar väl med den av mig förordade industripolitiken. Del regionalpoliliska arbelel bedrivs i mänga olika formeroch på olika nivåer i samhället. Sålunda har t.ex. statliga myndigheter enliglförordningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete skyldighet atl i olikaavseenden verka för all de regionalpoliliska mål som och regeringenhar ullalal sig för uppnås. På länsplanet har länsstyrelserna etl övergripandeoch samordnande ansvar för regionalpolitiken. Målet för industriverkets program Regional utveckling börmol denna bakgrund vara atl - med speciell inriktning på frågor om industrinstillväxt och lokalisering - främja en regional utveckling i enlighet med deriktlinjer som och regeringen lagt fasl. Regionalpolitikenarbetar med ell flertal ekonomiska medel direkt inriktade på näringslivet.Regionalpolifiskt stöd kan lämnas i form av lokaliseringsstöd, offerlstöd, läntill investmentbolag, investeringsbidrag och sysselsällningsstöd.Regionalpolitiskt utvecklingsarbete bedrivs på både regional och central nivå.Utvecklingsarbetet är lill betydande del inriktat på näringslivet i vid mening.Pä regional nivä disponeras medel för regionala utvecklingsinsatser avlänsstyrelsen. Från detta anslag kan stöd lämnas i form av lokaliseringsbidrag,investeringsbidrag och glesbygdsstöd samt medel användas för regionalt projekt-och utvecklingsarbete. På central nivå bedrivs del regionalpoliliska utvecklingsarbetetf. n. i form av lokaliseringssamråd med slörre företag inom industrin och inomden privata service- och tjänstesektorn saml i olika former avprojektverksamhet för regional utveckling. Elt sådant projekt är produklsökningi utlandel för industriföretag i vissa län. Somjagtidigare har framhäilit (avsnitt 2.2.1) bör industriverket vara centralmyndighet för del regionalpoliliska stödet till näringslivet och bör även kunnages andra uppgifter inom regionalpolitiken i den män ingen annan naturliginstans finns och uppgifterna är lämpliga att hantera på myndighetsnivå. De medelsom verkel i första hand kommer atl ha ansvar för är regionalpolitiskt slödtill näringslivet i form av lokaliseringsstöd, offertstöd ochsysselsällningsstöd. Verket skall också bedriva lokaliseringssamräd med förelaginom den privata tjänste- och servicesektorn samt ha ansvar förproduktsökning/produktförmedling och annan projektverksamhet för atl sökafrämja sysselsättningen i stödområdena eller speciella delar av dessa. Verkelskall även kunna lämna förhandsbesked om arten av en verksamhet är sådan är berättigad lill regionalpolitiskt slöd. Prop.1982/83:113 53 Närmareriktlinjer för användningen av dessa olika medel har tidigare i olikasammanhang givits av och regeringen. Gmndenför den regionala fördelningen av det regionalpoliliska stödet är den fastlagdaslödområdsindelningen. Dämlöver bör industriverket i sill regionalpoliliskaarbete ulgå från de riktlinjer som regering och riksdag kan komma all ange medanledning av den regionala problembilden. Industriverketbör aktivt verka för att de ramar för beslut om regionalpolitiskt stöd somriksdagen har fastslällt blir effektivt utnyttjade. bör ske bl. a. genomalt verkel dels sprider information om slödel, dels bedriver en uppsökandeverksamhel för all komma i kontakt med projekt som med hjälp avregionalpolitiskt slöd kan genomföras i stödområdena. Ettslort anlal av ärendena om regionalpolitiskt slöd till näringslivet beslutas avlänsstyrelserna. Del är av slor vikt alt den stödgivning som ankommer påindustriverket respektive länsstyrelserna fill sin inriktning kan stämmas av pälämpligl säll. Del är därför viktigt med samarbete meUan industriverket ochlänsstyrelserna. Verket bör kunna utfärda till-lämpningsföreskrifter och följaupp de beslul om lokaliseringsstöd och investeringsbidrag som länsstyrelsernafattar. Vidare bör verkel tillhandahålla länsstyrelserna service i olikaavseenden. systematiserat erfarenhels- och informationsutbyte bör på dettasäll byggas upp. Del bör vidare ankomma på industriverket atl anordnaregelbundet återkommande utbildning av den personal som hos länsstyrelsernahandlägger del regionalpolifiska stödet. Jagvill framhålla betydelsen av alt industriverket i sin egen verksamhel beaktarolika regionalpoliliska ålgärder som andra myndigheter och organ vidtar.SpecieUt bör naturligtvis hänsyn tas lill ålgärder som har direkt betydelse förnäringslivet. Bland myndigheter och organ kan nämnas Stiftelsen Industricentra,de regionala utvecklingsbolagen resp. saml i Malmfälten. Vidaregäller.från lägre arbetsgivaravgifter i fyra kommuner iNorrbottens län. Förutomdessa direkt regionalpoUliskt inriktade medel är flera andra statliga åtgärderav regionalpolifisk betydelse för näringslivet. Som exempel härpå kan nämnasdel regionalpoliliska transportstödet saml de resurser som StiftelsenNorrlandsforiden och de regionala utvecklingsfonderna disponerar. DeaUmänna investeringsfondernas funktion inom regionalpolitiken har jag behandlati avsnitt 2.2.4. Industriverketbör, i enlighet med vad jag har anfört tidigare (avsnitt 2.3.2), ha ell ansvarför alt följa utvecklingen och samla in och sammanställa uppgifter som geröverblick över de regionalpolitiska insatserna gentemot näringslivet. Verkelbör vidare identifiera och analysera faktorer och processer som underlättarresp. hindrar en positiv regional utveckling. 1982/83:113 54 Måletför programmet Småföretagsutveckling är atl med inriktning främst på företagmed högst 200 anställda främja utvecklingen av ett konkurrenskraftigtnäringsliv som ger möjlighet till ökad och trygg sysselsättning. Insatsernabör riktas i första hand mol tillverkande förelag och förelag somtillhandahåller tjänster lill industrin saml turistföretag. Medlenatl uppnå målet är dels all utöva del slafiiga huvudmannaskapet för deregionala utvecklingsfonderna, dels atl svara för utveckling och service avgenerellt och övergripande slag gentemot småförelagssektorn. Riksdagenhar behandlat frågan om den statliga småföretagspoli-fikens inriktningoch utformning (prop. 1981/82: 118, NU 1981/82:51, rskr 1981/82:417). Del ärlämpligl all målet för programmet Småföretagsutveckling formuleras så all delansluler lill del övergripande mål för småförelagspoliliken som harbeslutat om. mål innebär atl småförelagspoliliken bör syfta lill atl - främja utvecklingen av elt intemationelltkonkurrenskraftigt svenskt näringsliv som ger möjligheter lill en ökad ochtrygg sysselsättning, - medverka till atl uppnå en tillfredsställandeeffektivitet hos enskUda förelag och bidra till en effektiv produktionsstrukturinom olika branscher, - vidareutveckla befintligt näringsliv och medverkatill all nya företag etableras. Tilldessa mål har fogals följande villkor: - Stöd och utvecklingsinsatser bör inriktas påföretag som redan är lönsamma och på sådana förelag som genom olika insatserkan bli lönsamma. - Insatserna måste få karaktären av hjälp lillsjälvhjälp. Samhället får inte genom dessa insatser överta företagsansvarel. - Verksamheten skall stå i samklang med samhälletsregionalpoliliska strävanden. Jagvill vidare framhålla all inriktningen främst mol förelag med högsl 200anställda inle fär ses som en strikt begränsning. Småföretagenmöter särskilda hinder och problem just därför all de är smä. De saknar ofta deolika specialfunktioner som i allmänhet finns hos större företag. annatutvecklingshinder är all soliditeten i allmänhet är låg, vilket görsmåförelagen känsliga för ekonomiska påfrestningar. a. dessa skäl vidtarsamhället en rad olika åtgärder för atl underiätta för småförelagen. En typ avålgärder har lill syfte atl underlätta för småförelagen all fungera inommarknadsekonomin på lika villkor med storföretagen. En annan typ av ålgärder ärde mera riktade insatser som görs, främst mol utvecklingsbara företag. Prop.1982/83:113 55 Stora delar av samhällels industripoliliska ålgärder föratl främja småföretagen administreras av de regionala utvecklingsfonderna.Dessa har i regel god kännedom om förelag, företagare, lokala förulsällningarför olika typer av verksamhel etc. Verksamheten blir således mest effektiv omder. pä detta sätt ges en regional förankring. Del är dock viktigt all denstatliga småförelagspoliliken på regional nivå och därmed de olikautvecklingsfondernas verksamhet samordnas. Uppgiften all utöva del statligahuvudmannaskapet för fonderna blir därmed betydelsefull. Jag behandlar därförstrax denna fråga mer utförligt. I vissafrågor har de regionala utvecklingsfonderna inle tillräckliga resurser ellerkompelens. Del bör därför ankomma pä industriverket atl på central nivä svaraför vissa ålgärder för atl främja småförelagsulveck-Ungen. Jag återkommer straxmer i detalj lill dessa åtgärder. Funktionen all vara huvudman för de regionala utvecklingsfonderna bör utöva funktionen all varahuvudman för de regionala utvecklingsfonderna genom atl fördela statliga bidrag ochmedelstillskolt mellan fonderna kontrollera och följa Uppverksamheten vid fonderna svara för viss central service fillfonderna. Deregionala utvecklingsfonderna är stiftelser med staten och resp. landstingskommunersamt Gollands, och Göleborgs kommuner som huvudmän. behandladeunder verksamheten vid fonderna (prop. 1981/82:118 bil. 4, NU1981/82:51, rskr 1981/82:417). På grundval av riksdagsbeslutet har avtal mellanhuvudmännen träffats om fondernas fortsalla verksamhel fr.o.m. är 1983. Enliglavtalen utövas statens huvudmannaansvar i enlighet med närmare föreskrifter avregeringen. Regeringen godkände avtalen genom beslul ochföreskrev att statens huvudmannaansvar skulle utövas av SIND. En förstauppgift för den statliga huvudmannen bör vara att fördela de stattiga bidragoch medelstillskoti som lämnas titt fonderna. Därvid bör samråd ske med resp.landsting och i förekommande fall kommun så alt säväl industriverket som denandre huvudmannen vid beslul om medelstilldelning till fonden har möjlighelall göra en samlad bedömning av vilka finansieringsmöjligheter som står tillbuds för fonden. 1 del sammanhanget bör samråd ske också mellan industriverketoch resp. länsstyrelse, eftersom det förekommer all vissa regionalpolilisktinriktade projekt inom utvecklingsfonderna finansieras av länsstyrelserna fränanslagel C 3. Regionalpolitiskt slöd: Regionala utvecklingsinsatser. I dessaöverläggningar mellan huvudmännen och mellan SIND och länsstyrelserna bör ocksäverksamheten vid. respekfive regional utvecklingsfond under del kommandeverksamhetsåret diskuteras. 1982/83:113 56 Närdel gäller kontroll och uppföljning av verksamheten vid de regionala utvecklingsfondernakompliceras bilden av del delade huvudmannaskapet för fonderna och derasrelativt självständiga slällning. Fondernas finansieringsverksamhet sker ihuvudsak med medel som har tillförts fonderna från staten. Verksamhetenregleras genom förordningen (1982:682) om statlig finansiering genom regionalutvecklingsfond. Fondernas beslul om finansiellt slöd enligl förordningen kaninle överklagas. F.n. finns ingen uttrycklig bestämmelse om atl industriverketsom huvudman för fonderna skall utöva tillsyn av atl fonderna i sinfinansieringsverksamhet följer förordningen. Jag avser att senare föreslåregeringen.atl en sådan bestämmelse införs i förordningen. Fondernasförelagsserviceverksamhel är inle förfaltningsreglerad. Här får dock anses alldet som villkor för det statliga bidraget lill fonderna gäller all fondernaarbetar i enlighet med de allmänna riktlinjer för verksamheten som riksdagenhar beslutat om. Del bör ankomma pä SIND all följa upp all så sker. Jag vill idelta sammanhang erinra om all verkel f. n. pä regeringens uppdrag utrederförelagsserviceverksamhe-lens framlida utformning. Verksamhetenvid fonderna regleras i övrigt av resp. fonds stadgar. Enligt stadgarna skallstyrelsens och verkställande direktörens förvaltning granskas av tre revisorer.Induslriverkel utser i sin egenskap av slallig huvudman två av revisorerna. Denene skall vara auktoriserad. Den andre är i regel en tjänsteman vidindustriverket eller industrideparlementel. Revisorerna skall avlämnarevisionsberättelse till SIND, som beslutar i fråga om ansvarsfrihet förstyrelsen och verkställande direktören. Jag finner del naturligtall elt nära samarbete sker mellan industriverket och revisorerna när detgäller kontroll och uppföljning av fondernas verksamhel. Genom t.ex.konferenser och gemensamma arbetsgrupper kan industriverket verka för allrevisionen blir mer enhetlig och effektiv i de olika fonderna. Del bör ocksåvara möjligl för revisorerna alt löpande och under hand lämna verketupplysningar om sina iakttagelser av verksamheten vid fonderna. Somjag nämnderegleras fondernas finansieringsverksamhet av en stallig förordning.Industriverket bör kunna utfärda rekommendationer för atl bistå fonderna medtolkning av förordningens beslämmelser. På så säll främjas en enhetlighet itillämpningen av för fonderna gemensamma beslämmelser. Jagvill dock framhålla att ansvaret för fondernas beslut i frägor som regleras avförordningen liksom administrationen av verksamheten naturligtvis åvilar resp.fonds styrelse och verkställande ledning. Enviktig del av industriverkets huvudmannafunktion är all svara för centralservice lill fonderna. Genom sådan service kan dels fondernas verksamhel göraseffektivare, dels fondernas samarbete med småföretagen underlättas ochutvecklas. Delta kan ske genom all SIND skapar förutsätt- 1982/83; 113 57 ningaroch ufiderlättar föf fonderna att lära av varandras erfarenheter.Erfarenhetsutbyte i systematiserad form bör ske såväl på ledflingsrtivå som föräiidra personalkategorier vid fonderna. SiND bör också verka för enkoritinuerlig utbildnitig och lilveckling av fondernas personal. Vidare bör dencentrala infofmätionsfunkliohen gentemot fonderna byggas ul. Del ingår ifondernas uppgifter atl förmedla information lill småförelagen öm t. éx. ohkaformer av finansieringsmöjligheter, beskattningsregler, standardiserings-,patent-, provnings-, säkerhets- och miljövärdskräv, fömtsättningar ochbegränsningar för handel på Olika Utlandsmarknader etc. Fondema behöver idelta arbete stöd aV éh Systematiserad central service med riksövergripandeinformation, t.eX; Om bransch-, marknads- OCh léknik= förhållanden, induslri-och regionalpoliliska utredningsresultat och beslul, initiativ och aktiviteterav centrala myndigheter och organisationer. exempel på service förfondernas finansieringsverksamhet kafl vara ätt industriverket vid behovutarbetar underlag för fondernas reversforfflu-lär; avtal, blanketter O: dyl.Jag vill i delta sammanhang peka pä vikten av att Verket regelbundet slällersamman uppgUter om exempelvis fondernas finansieringsverksamhet. Statistik ochanalyser av detta slag kan användas av statsmaklerna vid utformning ochdimensionering av verksamheten, av olika ulredningsorgan samt av fondernasjälva. Deldelade huvudmannaskapet innebär all central service ges lill fonderna av såvälinduslriverkel som . svarar för servicelill fonderna i frågor som hänger samman med förbundels StäUning somintresseorganisation för landstingskommunerna. Del är angelägel allinduslriverkel och nära samarbetar i dessa frågor, så altkonferenser m. m. blir så effektivt utnyttjade som möjligt. Jagvill peka pä en punkt där särskilt samråd mellan industriverket och Landstingsförbundetbör ske. Eftersom landstingssektorn bör ges möjlighet alt lämna synpunkter påindustriverkets anslagsframställning beträffande de regionalautvecklingsfonderna, bör induslriverkel samråda under hand medLandstingsförbundet inför sin anslagsframställning i detta avseende. Jag ulgårfrån alt induslriverkel pä della säll får en preliminär bedömning frånLandstingsförbundet av vilka bidrag landstingen är beredda att ge fonderna.Förbundels yllrande bör bifogas industriverkels anslagsframställning fiUregeringen. Pä sä sätt får regeringen underlag för en mer fullständig värderingav fondernas verksamhel och resursanspråk liksom synpunkter påfördelningsprinciper mellan fonderna. Slutligenvill jag i detta sammanhang ta upp frågan om styrelsens sammansättning i deregionala utvecklingsfonderna. Enligl de godkända avtalen om fortsallverksamhel vid fonderna utses styrelsen av resp. landsting och i förekommandefall kommun. Denna ordning har fastställts av (prop. 1977/78:40 bil.1, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110). De nya avtalen gäller t.o.m. den 31december 1985 med föriängning om Prop.1982/83:113 58 inle uppsägning har skett ell år . Enligl minmening bör avtalen sägas upp och förhandlingar inledas med syfte alt bl.a.diskutera styrelsernas sammansällning. Även andra förändringar i fråga om bl.a.styrningen av fonderna kan då bli aktuella. Sedan förhandlingar medLandstingsförbundet ägt mm avser jag all föreslå regeringen alt lill riksdagenåterkomma med förslag beträffande dessa frägor. Service av generellt och övergripande slag gentemotsmåföretagssektorn Service av generellt och övergripande slag gentemotsmåförelagssektorn bör innebära bl. - riksomfattande projekt som rör exempelvisnyetablering, eleklronik- och underleverantörsfrågor - projekt isamverkan med andra än utvecklingsfonder, t. ex. näringslivs-organisationer ochfackliga organisationer - utredningsverksamhetmed inriktning på ålgärder inom småförelagssektorn - försöksverksamhetmed t. ex. främjande av personalägda förelag En viktig uppgift för industriverket bör vara all planeraoch genomföra rikstäckande industripoliliska insatser inom småföretagsområdet:Som exempel på sådana insatser kan nämnas den nyelableringskampanj och denelektronikkampanj som induslriverkel har genomfört under de senasie åren.Sådana projekt bör planeras och genomföras i samverkan med i första hand deregionala utvecklingsfonderna. Samverkan bör kunna ske också med andra organ,t. ex. näringsUvsorganisalioner och fackliga organisalioner. För sådanaprojekt bör induslriverkel disponera särskilda medel. Inom ramen för dennaverksamhel bör induslriverkel ocksä liksom-hittills kunna lämna bidrag lillvissa utvecklingsfonder för atl täcka vissa kostnader vid SfiflelsenIndustriellt utvecklingscentrum i övre (lUC) och lill SvenskaIndustrietableringsakliebolagel (Svelab) för affärsidéseminarier. uppgifter när del gällerutbildningsservice bekostas f. n. främst från anslagel Bidrag liUföretagsinriktad fortbildning. Från anslagel lämnas bidrag liUutbildningsarrangörer för kostnader i samband med utveckling, anpassning ochgenomförande av småföretagsinriklad utbildning. Vidare svarar induslriverkelför information om och marknadsföring av utbildningsmöjligheterna. Dennaverksamhel bör i fortsäftningen ingå i programmet Småföretagsutveckling. Inom induslriverkel har under de senasie åren genomförtsåtskilliga utredningar med inriktning mot småföretagssektorn. Flera av dessa harvarit operativt inriktade i den meningen all de har legat lill grund förkonkreta förslag till ändringar i regelsystem eller andra åtgärder. Prop.1982/83:113 59 verkets utredningsverksamhet av denna typ bör ifortsättningen ingå i programmet Småföretagsutveckling. Sedan är 1979 pågår en försöksverksamhet för atl främjabildandet av personalägda förelag. Försöksverksamheten samordnas avindustriverket och genomförs liUsammans med de regionala utvecklingsfonderna.Verksamheten består av information, utbildning och förelagsservice. Försöksverksamhetav denna typ bör kunna inrymmas i programmet Småföretagsutveckling. I programmet Småföretagsutveckling bör vidare ingåindustriverkels nuvarande uppgifter med rådgivning tiU näringslivet i frågorrörande energihushållning. Samverkan med och avgränsningar mol andra program Fondernas verksamhel är rikstäckande. Deras mälsammanfaller i slorl med målen för samhällets småförelagspolilik. Derasverksamhet bör sålunda ingå i programmet Småföretagsutveckling. När fondernainrättades fastslogs all de också innebär etl väsentiigl led i en aktivregionalpolitik. Verksamheten skall stå i samklang med samhällelsregionalpoliliska strävanden. De regionalpoliliska aspekterna skall beaktasbl.a. genom atl fondernas handlingsprogram skall ha sin utgångspunkt i bl.a.länsstyrelsernas program för den regionala industripolitiken. Vidareförutsätts all fonderna beaktar behoven av ökad inomregional balans.