prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Landsfingens övergripandeansvar för hälsoupplysning innebär inte att behovet av centrala initiativ heltförsvinner. Jag räknar dock med att en viss begränsning av de centralainsatserna inom området kan ske. uppgift beträffandehälsoupplysning bör vara att på grundval av styrelsens verksamhet samtnationella och internationella rön om hälsorisker och hälsofrämjande åtgärderprioritera viktiga områden för hälsoupplysningsarbetet och förse huvudmännenmed visst underlag för deras hälsoupplysning. Styrelsen bör bistå ochstimulera huvudmännens upplysningsverksamhet och verka för att innehålletuppfyller sakliga krav. Information ompreventivmedel och abortförebyggande åtgärder är alltjämt ett angeläget område.Den tillsatta abortkommitlén har bl.a. i uppdrag all överväga ettsärskilt åtgärdsprogram för att förbättra informationen om samlevnadsfrågor ochom abortförebyggande åtgärder. Kommittén räknar med att vara klar med sitt arbeteunder . Det behövs fortsattainsatser för information om skadeverkningar vid bruk av tobak. Med anledning avtobakskommitténs belänkande (SOU 1981:18) Minskat tobaksbruk har regeringenunder det gångna året vidtagit vissa ytterligare åtgärder för att begränsatobaksbruket. och arbetarskyddsstyrelsen har sålunda fått iuppdrag att i samråd utfärda rekommendationer om begränsning av tobaksrökningeni lokaler av gemensamhetskaraktär. har också fått särskildamedel för att informera om rekommendationerna. Regeringen har vidare uppdragitåt att verka för att frågor som rör tobakens skadeverkningarägnas ökad uppmärksamhet i utbildningen av läkare och annan värdpersonal. Det är angeläget attsocialstyrelsen fortsätter med information till invandrare. Kost- ochmotionsvanor utgör viktiga förutsättningar för hälsan och välbefinnandet. Detbehövs fortsatta insatser på detta område. Under anslaget har jagräknat med en viss ökning av bidraget till olika organisationer förhälsoupplysning. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetär till 4 419 000 kr.Regeringen beslutar efter förslag av om den närmarefördelningen av tillgängliga medel under anslagsposten 1. Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Hälsoupplysningför /84 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 133 1981/82 Utgift 9916 966 1982/83 Anslag 11357 000 1983/84 Förslag 11410 000 Anslaget kan betecknassom ett allmänt beredskapsanslag för hälso- och sjukvården såvitt avsersmittsamma sjukdomar. Från anslaget utgårersättning för vissa kostnader och förluster som uppkommit på grund avmyndighets ingripande för att förhindra spridning av smittsam sjukdom.Beslämmelser i ämnet finns i kungörelsen (1956:296) om ersättning i vissa fallvid ingripanden i hälsovårdens intresse och lagen (1956:293) om ersättning tillsmittbärare (ändrad senast 1982:370). Frän anslaget bekostas också planläggningav epidemiberedskap inom riket, medicinsk katastrofberedskap m.m. Från anslaget bekostasäven den epidemiologiska verksamhet, som bedrivs vid siatens bakteriologiska laboratorium(SBL). Beräknat medelsbehov förverksamheten under /84 1. Diverse kostnader, främst för avseende på den internationella begär enuppräkning av anslaget för nästa budgetår med . för pris- ochlöneomräkning. Den epidemiologiskaverksamheten vid SBL avser epidemibekämpning, rapportering samt rådgivning ochinformation. Anslaget är avsett att täcka utgifterna för den epidemiologiskabasorganisationen vid SBL. Anslaget bör räknas upp med för ökadematerialkostnader. Enligt regeringensuppdrag undersöker SBL f.n. olika möjligheter att begränsa kostnaderna förberedskapslagring av influensavaccin. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 134 Anslagsbehovet förden epidemiologiska verksamheten vid SBL under nästa budgetår beräknar jag till . Därvid harjag beräknat . för att täckakostnader för kassationsförluster i samband med beredskapslagring av vacciner för medicinska riskgrupper. Jag beräknar medelsbehovet för ersättningtill smittbärare m.m. till 7 milj. kr. ochför planeringsverksamhet till . Anslaget för nästa budgetår bör las upp med 11 410 000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillEpidemiberedskap m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslagav . 1982/83:100 Bilaga 7 135 Under avsnittet om övrigsjukvård tas de anslag upp från vilka bidrag utgår till sjukvårdshuvudmännenfor olika verksamheter. Vidare behandlas anslag till utbildning av visspersonal inom hälso- och sjukvården. Staten var huvudman förflertalet av mentalsjukhusen t.o.m. , varefter landstingskommunerna togöver ansvaret. ersattes den gamla sinnessjuklagen av en nylagstiftning. Sjukvårdslagen blev gemensam för all sjukvård. Avsikten med dessaförändringar var bl.a! att psykiatrin snabbare skulle kunna utvecklas tillsamma vårdstandard som kännetecknade den somatiska vården. En uppbyggnad avkvalificerade öppenvårdsresurser och lokalisering av den slutna psykiatriskakorttidsvården till de somatiska sjukhusen väntades komma till stånd. Trots attmöjligheterna till behandling i alternativa vårdformer ökats, är denpsykiatriska vården fortfarande i hög grad knuten till den slutna vården ävenom en utveckling mot decentraliserad öppen värd har inletts under de senasteåren. Sedan landstingen togöver den psykiatriska värden har vårdplatserna reducerats från ca 38 000 tiU ca28 000 är 1982. Detta antal inkluderar såväl landstingens sjukhem som enskildavärdhem. Enligt landstingens planer beräknas antalet vårdplatser därefterminska med drygt 1 000 . finns dock huvuddelen avvårdplatserna inom den psykiatriska vården vid de f.d. mentalsjukhusen och merän en fjärdedel av vårdplatserna vid äldre ofta avsides belägna sjukhem. Förinvesteringar och drift utgår särskilda statsbidrag. har i enrapport redovisat den inriktning i slort för planering av den psykiatriskahälso- och sjukvården som enligt styrelsens mening bör gälla på längre siktsamt mera konkret angett riktlinjer för 1980-talet. Riktlinjerna innebär enstarkare satsning på förebyggande åtgärder och ökad betoning av öppna ochhalvöppna vårdformer. En sektorisering av psykiatrin förespråkas, dvs. enorganisation av psykiatrin där en psykiatrisk enhet har ansvar för allpsykiatrisk vård inom ett visst geografiskt område. Därvid eftersträvas attanpassa upptagningsområdet för den psykiatriska verksamheten till det som gäller för socialtjänst ochprimärvård. En sådan organisation ger större möjlighet till bättre kontakt medbefolkningen och ökade möjligheter till samverkan med andra vårdgivare. En förändring av denpsykiatriska vården enligt dessa riktlinjer kommer att leda till att defristående psykiatriska sjukhusen försvinner. I sjukvårdshuvudmännensprincipplaner har det satts som mäl att de bör vara avvecklade inom högst 20-25år. har i en rapport vård utan mentalsjukhus (SoSredovisar 1982:8) visat att avvecklingen kan fullföljas . träder vissa ändringar ikraft i lagen (1966:293) om 1982/83:100 Bilaga 7 136 beredande av sluten psykiatrisk vård i vissafall (LSPV). Därmed avhjälps vissa brister och oklarheter i nuvarande regler.Socialberedningen har i uppdrag att lägga fram förslag till en ny psykiatrisktvångslagstiftning. Grundutbildningen tillläkarexamen omfattar studier under fem och etl halvt är. Utbildningen når det propedevtiska stadiet med kliniska inslag, som i stor utsträckningförläggs fill sjukhus. Den kliniska delen avläkarutbildningen i är i huvudsak förlagd till Karolinskasjukhuset, , och samt . IGöteborgsområdet finns.de kliniska utbildningsplatserna vid Sahlgrenskasjukhuset och i . Läkarutbildningen är i övrigt huvudsakligenförlagd till i , lasarettet i , samt regionsjukhusen i och . Drift- ochinvesteringsersättningar utgår enligt särskilda läkarutbildningsavtal.Förhandlingar pågår om v.ad som skall gälla . Avsikten är att taupp överläggningar med kommunerna om olika statsbidrag m.m, länslandstingskommun tar över huvudmannaskapet för akademiskasjukhuset i 1983 (prop. 1981/82:145). Sjukhuset blir härigenom kommunaltund(;rvisningssjukhus. Läkare som eftergrundutbildning och allmäntjänstgöring fått legitimafion kan förvärvaspecialistkompetens genom fortsatt vidareutbildning. Utbildningen sker somregel genom tjiinstgöring på blockförordnande på särskild läkartjänst förvidareutbildning. Läkaren skall också under specialistutbildningen delta isystematisk undervisning som anordnas av . harutsett en expertnämnd - - med uppgift att bistå styrelsen med råd i frågor som rörläkares vidareutbildning. Tillgången på läkare harförbättrats väsentligt . Sålunda har antalet läkare ökat starktunder , nämligen frän ca 10 1970 fill drygt 19 1980.Detta har kunnat ske på grund av den kraffiga ökningen av antaletutbildningsplatser för läkare som genomfördes och i början av1970-talet och en betydande invandring av utländska läkare. Med nuvarandeintagningskapacitet på läkarlinjen beräknas antalet examinerade läkare under65 år att uppgå till 23 1985. råder dockbrist på läkare, särskilt inom vissa geografiska områden och specialiteter,främst inom allmänmedicin, långtidssjukvård och psykiatri. Ett läkarfördelningsprogramavseende (LP 83) har fastställts av socialdepartementetssjukvärdsdelegation. Detta innebär en fortsatt satsning på allmänläkare.Socialstyrelsen har vidare på sjukvårdsdelegationens uppdrag fördelat drygt 1000 blockförordnanden för för läkare under fortsatt vidareutbildning,varav 396 avser utbildning i allmänmedicin. är enligt vad jaghar erfarit beredd att senare fördela ytterligare 30 block för allmänmedicin. Inom ramen för sjukvårdsdelegationens arbete medprojektet 1982/83:100 Bilaga 7 137 sjukvård inför 90-talet (HS 90) pågårundersökningar av det framtida personalbehovet. Läkarna utgör en av depersonalgrupper, som kommer att särskilt uppmärksammas. Staten har (prop. 1969:35, SU 83, rskr 215) satsat på en systematiserad vidareutbildningför läkare. Detta har skett både för att främja läkarnas allmännayrkesskicklighet och för att bättre anpassa deras utbildning till samhälletsbehov. Staten bör även i fortsättningen ha det organisatoriska ansvaret förläkarnas vidareutbildning. Jag kommer i det följande under reservationsanslaget1 6. Vidareutbildning av läkare att närmare behandla denna fråga. Vissa externa kurser, somhittills har anordnats av för medel under förslagsanslaget I 8.Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m.m., bör i fortsättningen handhas avolika utbildningsmyndigheter. Beredningen av denna fråga pågår. Socialstyrelsenbör dock behålla uppgifterna att anordna kunskapsprov för läkare med utländskutbildning och kompletteringsutbildning för tandläkare med utländsk utbildning.Jag kommer också att under anslaget beräkna vissa medel för anordnande avkonferenser. Genom konferenser kan föra ut nya kunskaper ochmetoder som styrelsen kan tillgodogöra sig erfarenheter frän fältet.Detta anser jag vara angeläget med tanke pä nya roU. försvarsbeslut(prop. 1981/82:102 bil. 5, FöU 18, rskr. 374) som avser perioden1982/83-1986/87 gavs en långsiktig inriktning för den fortsatta utvecklingen avhälso- och sjukvården samt i krig. En ekonomisk ram fastställdessamtidigt. Beslutet innebär en prioritering av försörjningsberedskapen avsjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär och läkemedel samt av utbildning avpersonal för hälso- och sjukvården. harhösten 1982 lagt fram en programplan för hälso- och sjukvården, socialtjänstensamt hälsoskyddet i krig för perioden . Denna programplan visar bl.a.att de prioriterade målen i flera avseenden kan uppnås . Utredningen om sjukvårdeni krig (USIK) har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1982:42)Utbildning för hälso- och sjukvård vid katastrofer och krig; Betänkandetremissbehandlas f.n. En särskild utredare () utreder frågan om ansvar och uppgifter inom socialstyrelsensberedskapsområde. Utredningsresultatet väntas föreligga . Bidrag till anordnande av kliniker förpsykiskt sjuka m.m. 1982/83:100 Bilaga 7 138 Från anslaget bekostasbyggnadsbidrag till landstingskommunerna samt , och Gotlandskommuner för anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m.m. Bidragen utgårenligt avtal mellan staten och landstingskommunerna om landstingensövertagande av den psykiatriska sjukvården (prop. 1966:64, SU 94, rskr. 220)samt mellan staten och , och kommuner om dessakommuners övertagande av huvudmannaskapet för hela sin psykiatriska sjukvårdm.m. 1967:69, SU 1967:106, rskr. 1967:252) samt tilläggsavtal till dessaavtal (prop. 1972:50, SoU 17, rskr. Sjukvårdshuvudmännenskall enligt reglerna i mentalsjukvårdsavtalen erhålla bidrag enligt angivenbidragsplan. Anläggningsbidrag utgår för uppförande av nya vårdplatser ochupprustningsbidrag utgår för renovering, om- och tillbyggnad m.m. av byggnader.Förutsättning för att bidrag skall utgå är att objektet prioriterats förigångsättningstillstånd av . Denna regel tillkom fr.o.m. är1972. utgick bidrag för objekt fastställda i investeringsplaner.Dessutom utgår byggnadsbidrag enligt särskilda överenskommelser, som träffasmellan staten och resp. sjukvärds-huvudman. Statens förhandlingsnämndhat år 1981- träffat överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen om bidrag till den psykiatriska vården för åren1980-1983 m.m. Parterna har bl.a. enats om att staten skall lärhna ett särskiltbidrag , som skall avlösa kvarstående byggnads- ochutrustningsbidrag enligt nu gällande mentalsjukvårdsavtal. skallendast viss.a byggnadsobjektvara bidragsberättigande enligt tillämpade regler.Förhandlingsnämnden skall framöver ta upp i överenskommelsen preciseradeytterligare byggnadsobjekt till särskild prövning i fråga om bidragsgivning. En säker beräkning avanslagsbehovet kan därför inte göras. uppskattar medelsbehoveltill 240 milj.kr. I likhet med beräknar jagmedelsbehovet för /84 till 240 milj.kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUanordnande av kliniker för psykiskt sjuka m.m. för /84 anvisaett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 139 Bidrag till driften av kliniker förpsykiskt sjuka m. m. 4 150 353 199 4 028 000 000 4 126 000 000 Från anslaget utgårbidrag till landstingskommunerna samt , och kommunerför driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. Bidragen utgår enligt avtalmellan staten och landstingskommunerna om landstingens övertagande av denpsykiatriska sjukvården (prop. 1966:64, SU 94, rskr 220) samt mellan staten ochStockholms, och kommuner om dessa kommuners övertagande avhuvudmannaskapet för hela sin psykiatriska sjukvård m.m. (prop. 1967:69, SU106, rskr 252) samt tilläggsavtal fill dessa avtal (prop. 1972:50, SU 17, rskr169, prop. 1974:134, SoU 39, rskr 320, prop. 1975/76:17. SoU 16. rskr 30). Statens förhandlingsnämndträffade år J981 överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen om bidrag till den psykiatriska vården för åren1980-1983 m.m. Bidragsbeloppen är fastställda t.o.m. . I avvaktan på kommandeöverläggningar mellan parterna utgår från de fastställdabeloppen för och beräknar anslagsbehovet till 4 126,0 milj.kr. Överläggningarna medsjukvårdshuvudmännen om bidragen för tiden kommer att ske utifrånen samlad bedömning av de kommunalekonomiska frågorna . Iavvaktan på resultatet härav beräknar jag i likhet med socialstyrelsenmedelsbehovet för /84 till 4 126 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag ulldriften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. för /84 anvisa ettförslagsanslag av 4 . Bidrag till pensioner för vissaprovinsialläkare 1981/82 Utgift 15024 830 1982/83 Anslag 15025 000 1983/84 Förslag 15025 000 Från anslaget utgårersättning till landstingskommunerna och enligt övenskommelsemellan staten och dessa kommuner om deras övetagande av statens ansvar förprovinsialläkarnas pensionering (prop. SoU 17, rskr 169). Överenskommelsen innebär att berördasjukvårdshuvudmän tar över 1982/83:100 Bilaga 7 140 ansvaret för provinsialläkarnas pensioneringutom för vissa provinsialläkare som fått behålla pensionsrätt enligt statensallmänna pensionsreglemente. Staten ersätter huvudmännen för deras åtagandengenom utbetalning av dels ett engångsbelopp motsvarande pensionsskulderna, delsårliga bidrag. Engångsbeloppet harfastställts till . perden och skall fördelas på 19 annuiteter. som skall erläggas fr.o.m.år 1975. och följandeår har parterna enats om att de årliga bidragen till landstingskommunerna ochGotlands kommun skall utgå med . intill dess slutlig avlösning sker avstatens kostnadsansvar för ifrågavarande provinsialläkares pensionering. Styrelsen beräknarmedelsbehovel för /84 till . 1 överensstämmelse medsocialstyrelsens förslag beräknar jag anslagsbehovet fill . Jag hemställei att regeringen föreslår att till Bidrag tiUpensioner för vissa provinsialläkare för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till kommunala undervisningssjukhus 1981/82 Utgift 834986 678 1982/83 Anslag 945000 000 Från anslaget utgårdrift- och investeringsersättningar till huvudmännen för de kommunalaundervisningssjukhusen enligt avtal om läkarutbildning och forskning inom dekliniska ämnesområdena. Ersättning utgår även till viss annan verksamhet påundervistiingssjukhusens områden m.m. Avtal med huvudmännen för de kommunalaundervisningssjukhusen om fortsatt samarbete angående läkarutbildning ochforskning finns ännu inte för tiden fr.o.m. . Förhandlingarpågår dock i denna fråga. Jag räknar med att en överenskommelse om samarbetetskall kunna redovisas i en proposition till under våren 1983.1avvaktan på en ny överenskommelse förordar jag att anslaget tas upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Bidrag tiU kommunala undervisningssjukhusför /84 beräkna ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 141 Lån till landstingskommun för vissainvesteringar 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 20000 000 1983/84 Förslag 20000 000 Från anslaget utbetalaslän till landstingskommun (SLL) för investeringar vidKarolinska sjukhuset (KS). Enligt avtal omslutreglering av ekonomiska frågor avseende KS (prop. 1980/81:95, s. 65, SoU27, rskr. 278) beviljar staten län om sammanlagt 100 milj. kr. förinvesteringar vid KS. Lånen får lyftas ined 20 milj. kr. per undervart och ett av . Varje lån löper och amorteras med 1/15varje år. Ränta och amorteringredovisas på inkomsttitlarna: Övriga ränteinkomster och Övrigaåterbetalningar. För det län till länslandstingskommun, som enligt gällande avtal skall betalas ut ,bör under förevarande anslag beräknas 20 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Lån UllStockholms läns landstingskommim för vissa investeringar för /84anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 22 606125 1982/83 Anslag 23733 000 1983/84 Förslag 27642 000 Från anslaget bekostasutgifter i samband med vidareutbildning av läkare. Vidareutbildningen omfattardels allmäntjänstgöring (AT), efter vilken legitimation kan erhållas, delsfortsatt vidareutbildning (FV), varigenom specialistkompetens uppnås. Enligt kungörelsen(1972:678) med tillämpningsföreskrifter till lagen (1960:408) om behörighet attutöva läkaryrket skall den som avlagt läkarexamen inom riket och vill fälegitimation som läkare genomgå allmäntjänstgöring som läkare under ett är , varav i princip inom allmän kirurgi, inomallmän internmedicin, inom allmän psykiatri eller barn- ochungdomspsykiatri samt inom allmänmedicin. Prov avläggs i allmänkirurgi, allmän internmedicin och allmän psykiatri. Den som vill få specialistkompetens, skall efterlegitimation som läkare Prop.1982/83:100 Bilaga 7 genomgå fortsatt vidareutbildning, som består avviss huvudutbildning samt sidoutbildning inom verksamhetsområde av betydelseför sökt kompetens. Det åliggersocialstyrelsen att anordna dels prov för läkare som fullgörallmäntjänstgöring, dels systematisk undervisning med kunskapsprov för läkaresom genomgår specialistutbildning. meddelar också beslut omgodkänd allmäntjänstg;öring samt bevis om specialistkompetens. harinrättat en rådgivande om läkares vidareutbildning(NLV). NLV består av åtta ledamöter jämte ersättare för dessa. En ledamot,tillika ordförande i nämnden, företräder . Av övriga ledamöterutses två efter förslag av vartdera universitets- och högskoleämbetet,landstingsförbundet och samt en efter förslag av . Anslag 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Omkostnader tör social styrelsens under läkares allmäntjänstgöring Systematisk undervisning ochkunskapsprov Sekretariat hos regionkommittéerAllmänläkarkurser m.m. + 15 739 000 :'oo 000 bör anvisas (+ ). Pris- och löneomräkning m.m.uppgår till . Socialstyrelsenhemställer att anslaget tas upp som ett reservationsanslag i fortsättningen. Organisationskommitténför har föreslagit bl.a. en decentralisering avvidareutbildningens genomförande till de s.k. samverkansnämnderna som skallfinnas i varje sjukvårdsregion i samband med att en ny regionindelning införsden . I avvaktan på att organisationskommitténs förslag prövasav regeringen utgår ifrån att verksamheten skall bedrivas /84 med samma inriktning som . Antalet avlagda examinaför läkare beräknas till I 000 under nästa budgetår. Dessutom tillkommer ca10(1-150 läkare med utländska examina. avser kostnader för information. 1982/83:100 Bilaga 7 143 Antalet deltagare iskriftliga prov under läkares allmäntjänstgöring beräknas till 3 600 under /84. Medel beräknas för ca 370kurser om vardera med i genomsnitt 23 deltagare i varje kurs. Administrativa uppgifterhar decentraliserats till regionkommittéernas sekretariat. Inför en utvidgningav det regionala samarbetet på hälso- och sjukvårdens område är en förstärkningav de regionala sekretariaten nödvändig. Medel beräknas underanslagsposten för efterutbildning av allmänläkare m.m. Medlen avses användasför följande kurser. Efterutbildning för allmänläkare 578000 Efterutbildning inom långvårdsmedicin 150000 Efterutbildning i samhälls/miljömedicin 100000 Kurs i klinisk läkemedelsprövning 50000 Kurs i tropikmedicin för läkare 150000 Efterutbildningför specialistutbil- dade läkare i medicinsk rehabilitering 50000 Staten har (prop. 1969:35, SU 83, rskr 215) satsat på en systematiserad vidareutbildningför läkarna. Detta har inte endast skett för att befrämja en ökadyrkesskicklighet utan även för att inordna läkarutbildningen i den allmännasjukvårdsplaneringen. Vid anordnandet av specialistutbildningen har olikaintressen vägts samman till patienternas förmån. 1 det stora hela har dettavisat sig vara lyckosamt för hälso- och sjukvården i landet även omfördelningen av nytillkommande läkare enligt de fastställdaläkarfördelningsprogrammen inte alltid harhelt fungerat på önskvärt sätt. för harföreslagit bl.a. en relativt långtgående decentralisering av socialstyrelsensuppgifter inom läkares vidareutbildning till de nya samverkansnämnderna isjukvårdsregionerna, som avses tillkomma den Ijanuari 1984 med anledning av dennya regionsjukvärdsindelningen av landet (prop. 1980/81:9, SoU 6, rskr 123)..Förslagen innebär en vidareutveckling av de tankegångar och förslag, som fördesfram i prop. 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m.m.(SoU 45, rskr 386). var då inte berett att förorda endecentralisering av genomförandet av läkarnas vidareutbildning m.m., bl.a.eftersom antalet tjtbildade inom främst de små specialiteterna intevar större än att en uppsplittriiig av planeringen av kurser och kunskapsprovskulle innebära svårigheter. De olika regionernas kompetens borde enligtsocialutskottet kunna utnyttjas bättre genom en gemensam planering. 1982/83:100 Bilaga 7 144 förändring av läkarnas vidareutbildning kundeenligt socialutskottets mening genomföras först om det fortsattautvecklingsarbetet visade att en decentralisering kan ske utan attutbildningens kvalitet försämras. hargodtagit organisationskommitténs förslag. har däremotaxvisat förslaget om decentralisering. har framhållit att det blir en olycklig utveckling, om regionalaämnesexpertgrupper måste inrättas på det regionala planet, som arbetarparallellt med styrelsens medicinska experter. Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har avvisat en decentralisering till samverkansnämnderna. Högskolornaborde enligt UHÄ få ett större ansvar för vidareutbildningen. Detta skullestärka sambandet med främst grundutbildningen av läkare.