prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Föratt belysa investeringarnas beroende av efterfrågan har statens industriverkför dessa kalkyler estimerat en enkel investeringsfunktion, därbmttoinvesteringarna under ett är beror av produktionsförändringarna undertidigare år samt av kapitalstocken. Resultaten visar att investeringarna imycket liten utsträckning påverkas av produktionsförändringar utan istället beror på produktionsförändringar under en rad tidigare år. Dettaförhållande skulle innebära att återhämtningen av produktionen under 1983behöver fortgå innan den får effekt på investeringarna. Tillde positiva faktorerna för investeringsutvecklingen hör vinstuppgången iindustrin 1982. Räntabiliteten pä totalt kapital i tillverkningsindustrin stegfrån 1981 till 1982. Detta var nästan i nivå med räntabihteten 1974på , vilken var den högsta . Skillnaden mellanavkastningen på realt och finansiellt kapital minskade därmed men varfortfarande negativ. Avkastningen pä svenska statsobliga-fioner var 1982 13%.Ytterligare en positiv faktor, som delvis hänger samman med den förra, ärkursutvecklingen pä aktier. Köpkursen för aktier i verkstadsföretag steg och , enligt Affärsvärldens aktieindex. För aktieri skogsföretag var motsvarande siffror resp. . Det har således blivitdyrare för företag att förvärva realkapital pä börsen jämfört med att utvidgasin kapacitet genom att investera. De högre aktiekurserna underlättar ocksåföretagens anskaffande av riskkapital genom nyemissioner. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 Diagram 3 Industriinvesteringar 1970-1985 J \_ \_ L 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 Källor: Statistiska centralbyrånoch . Utvecklingen av industriinvesteringarnapäverkas emellertidnegativt av det mycket låga kapacitetsutnyttjandet i industrin. Enligtkonjunkturinsfi-tutets barometer för utnyttjade av detillfrågade företagen kapaciteten fullt ut, vilket är en historiskt sett mycketlåg siffra. Den faktiskt utnyttjade kapaciteten i industrin under Qärdekvartalet 1982 var enligt SCB:s kapacitetsenkät. Skillnaden mellanfakfiskt och möjligt kapacitetsutnyttjande var . Sammantagetbedöms alternativ A ge en svag investeringsökning 1984 och 1985. I alternativ Bär produktionsökningen snabbare och investeringarna antas öka med sammanlagt17% . Alternativ C, med den mest gynnsammaproduktionsutvecklingen, antas ge en investeringsökning på undersamma period. Investeringsutvecklingen samt den bedömda utvecklingen1983-1985 visas i diagram 3. El-, gas-, värme- och vattenverk Investeringsvolymen i el-, gas-, värme- och vattenverk1970-1982 uppvisar inte någon klart urskiljbar trend. El-, gas- och värmeverksvarar för av investeringsvolymen. Investeringar i vattenverk, som istatistiken redovisas tillsammans med avloppsverk, svarar för återstoden. Utvecklingen1983-1985 påverkas av tvä motsatt riktade faktorer. För det första kommerkärnkraftsinvesteringarna att minska i och med färdigställandet av Forsmark 3och 3. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 31 bränsleladdas och tas i kommersiell drift 1985 medanOskarshamn 3 planeras att bränsleladdas 1985 och tas i kommersiell drift 1986.1977-1982 utgjorde kärnkraftsinvesteringarna av investeringarna i el-och värmeverk. har kärnkraftsinvesteringarna bedömts minskatill resp. av 1982 ärs investeringsnivå. För detandra väntas investeringarna i sektorn påverkas av stöden till investeringar ifjärrvärmedistribution, investeringar i torvförbränningsan-läggningar samtupphandling inom energiområdet. Stödet till investeringar ifjärrvärmedistribution uppgår till av investeringskostnaden för enanläggning som beställs och färdigställs . Då en störtedel av investeringarna kan antas vara utbyggnad av befintliga fjärrvärmenät,kommer produktionsanläggningar att beröras endast till en mindre del. Stödettill torveldade förbränningsanläggningar uppgår till av investeringskostnadenför beställningar som görs . Till stöd för åtgärder i samband medupphandling inom energiområdet har 700 milj. kr. Målet är att stödetskall bidra till uppförandet av ett stort antal koleldadeförbränningsanläggningar och installationen av ett mycket stort antal störtevärmepumpar. Eftersom byggtiderna för värmeverk erfarenhetsmässigt är 1,52,5är kommer de positiva effekterna på investeringarna till största delen attmärkas 1984 och 1985. Mot bakgrund av de olika stöden har investeringarna iel-, gas- och värmeverk, förutom kärnkraftverk, bedömts uppgå till ca 4miljarder kr. priser 1984 och 1985. Sammantagetskulle de ovan redovisade förutsättningarna innebära att investeringsvolymenminskar 1984 och 1985. För skulle ändå dengenomsnittliga investeringsvolymen i denna sektor ligga övergenomsnittsnivån 1970-1982. Eftersom investeringar i el-, gas-, värme- ochvattenverk endast till en liten del berörs av kortsiktiga variationer i denekonomiska aktiviteten har utvecklingen antagits vara densamma i samtligaalternativ. Investeringsvolymen inom bostadssektorn sjönk med 13%under perioden 1970-1982. Investeringarna inom bostadssektorn fördelar sig pånybyggnadsinvesteringar, som 1982 svarade för av de totalabostads-investeringarna, ombyggnadsinvesteringar, som svarade för och fritidshusinvesteringarsom svarade för . Kostnader för reparation och underhåll i bostadssektorn var1982 av samma storieksordning som nybyggnadsinvesteringarna. Nybyggnadsinvesteringarnahar minskat stadigt och uppgick tillknappt av den genomsnittliga nivån . Bidragandeorsaker till minskningen av nybyggandet är hushållens inkomstutveckling,stigande kostnader pä grund av minskat 1982/83:150 Bilaga 1.2 32 räntestödoch ett högt ränteläge samt höjda oljepriser och kommunala taxor. Ombyggnadsinvesteringarnahar däremot ökat starkt och volymen har mer än fyrfaldigats sedan början av1970-talet. Utvecklingen har påverkats av bidragen tillenergisparande åtgärder och till ombyggnadsinvesteringar. Byggnadssektornsproduktion påverkas även av byggnadsinvesteringar i det övriga näringslivet ochi offentlig sektor samt av reparationer och underhåll. Investeringarnai permanenta bostäder har i alternativ A och B beräknats på grundval av ettantagande om en viss fortsatt minskning av igångsättningen avbostadslägenheter 1984 och 1985. Antalet påbörjade lågenheter beräknas liggaungefär oförändrat i flerbostadshusen, medan minskningen beräknas falla päsmåhusbyggandet. I alternativ C har den något gynnsammare utvecklingen av denprivata konsumtionen antagits innebära att igångsättningen av lägenheter liggeri stort sett oförändrad 1984 och 1985. Ombyggnadsinvesteringarnaväntas fortsätta öka 1983 och 1984, men i en minskande takt. Dämpningen avökningstakten skulle blivit ännu större utan det byggpaket som regeringenlägger fram i kompletteringspropositionen och som bl. a. innebär 125 milj. kr.för stimulanser av ombyggnad av bostäder. beräknas en viss minskningav ombyggnadsinvesteringarna till följd av bortfallande stöd.Fritidshusinvesteringarna beräknas minska i ungefär samma takt (-) 1984 och1985 som . Sammantagetinnebär detta att de totala bostadsinvesteringarna i alternativ A och Bberäknas minska 1984 och 1985.1 alternativ C, där igångsättningenav lägenheter antages ligga i stort sett oförändrad 1984 och 1985 dämpasminskningen till 1984 och 1985. I detta sammanhang kan noteras attnybyggnadsinvesteringarna inte enbart bestäms av antalet igångsatta lägenheterutan även av förändringar i s.k. kvalitetskomponenter och byggtider. Dessutomantages fritidshusinvesteringarna minska även i alternativ C. Investeringarnainom det övriga näringslivet ökade . Därefterhar investeringsvolymen varit relativt stabil. Inomgruppen övrigt näringsliv beräknas handelns investeringar minska med ca 5 %1984, dvs. ungefär samma minskning som . Bakom denna utveckling liggerdels den väntade svaga utvecklingen av den privata konsumtionen (se avsnitt 7),dels det minskade bostadsbyggandet, som bidrar till att minska behovet avnyetablering. beräknas i alternativ A handelns investeringar minskamed . Beträffande alternativ B och C väntas den mer expansivautvecklingen i dessa alterna- Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 33 tivge upphov till att handelns investeringar beräknas ligga oförändrade 1985jämfört med i alternativ B och öka i alternafiv C. Förskogsbruket förutses en svag ökning av investeringarna 1984 och 1985, istorleksordningen volymökning . Ökningen i investeringar i skogsvägarbedöms bli något störte än ökningen i investeringar i skogsvårdsätgärder ochmaskiner. För jordbruket fömtses en viss minskning av investeringarna 1984 och1985.1 detta sammanhang kan noteras att fattat beslut (prop.1982/83:112, JoU 1982/83:27, rskr 1982/ 83: 188) om ett temporärt förbud tillutgången av mot nybyggnad av djurstallar. Avsikten är att hindranyinvesteringar inom alla delar av animalieproduktionen för att därmed motverkaöverskottsproduktionen av kött, fläsk, ägg och mjölk. Förde övriga delarna inom gruppen övrigt näringsliv - privata tjänster,uppdragsverksamhet, samfärdsel m. m. - förutses i alternativ A en viss ökningav investeringarna 1984 som en följd av det byggpaket som regeringen läggerfram i kompletteringspropositionen och som innebär utökade investeringar i endel statliga affärsverk. förutses också en viss uppgång iinvesteringarna. Investeringsutvecklingen för denna del av det övriganäringslivet sammanhänger bl. a. med utvecklingen inom industrin. Som enkonsekvens av den starkare utvecklingen av produktion och investeringar inomindustrin i alternativ B och C har en viss uppjustering gjorts i dessaalternativ jämfört med alternativ A vad avser investeringsutvecklingen.Investeringsökningen beräknas i alternativ C vara något större än i alternativB som en följd av den starkare utvecklingen av produktionen och investeringarnainom industrin i alternativ C. Investeringarnainom det övriga näringslivet beräknas sammantaget i alternativ A ligga i stortsett oförändrade 1984 och 1985. Orsaken till att investeringsnivån beräknaskunna hällas uppe 1984 är bl. a. det byggpaket som regeringen lägger fram ikompletteringspropositionen. I alternativ B väntas en svag uppgång iinvesteringarna 1984 (0,), vilken väntas fortsätta 1985 (). I alternativ Cväntas investeringsuppgängen bli något starkare: 1984 och 1985. Deoffentliga investeringarnas utveckling har bedömts med utgångspunkt i de förutsattaförändringarna i statlig och konsumtionsvolym. Med offentligainvesteringar avses här de offentliga myndigheternas investeringar.Affärsverkens och de offentligt ägda bolagens investeringar redovisas underandra sektorer. Den statligainvesteringsvolymen har visat endast mindre variationer. I årberäknas emellertid en betydande ökning äga rum, främst av investeringar istatliga vägar. Bedömningarna baseras, liksom för denstatliga konsumtionen, pä långtidsbudgetens redovis-3 1982/83. 1982/83:150 Bilaga 1.2 34 ning.Enligt detta material förutses de statliga investeringarna öka i volym1984 och mjriska 1985. Nedgången är en följd avberäkningstekniken. Långtidsbudgeten innefattar nämligen bara redan besliitadeprojekt och visar därmed normalt en nedgång av investeringsverksamheten överprognosperioden. De kommunala investeringarna har minskat , menberäknas 1983 fortfarandeligga över 1970-talets lägsta nivå . Den fömtsatta låga konsumtionsökningen i alternativ A samt kommuner nas ansträngda finansiella situation gör att den nedåtgående tendensen bedöms bestå även . I detta alternativ har de kommu nala investeringarna beräknats minska 1984 och 1985. För landstingskommiinernas del bygger denna beräkning på landstingens planer eiiligt LKELP 83. I alternativen B och C med för kommunerna förmånligare kostnadsutveckling, skulle det däremot vara möjligt att öka den kommunala konsumtionen med 1,5 å utan mycket stora skattehöjningar. I dgssa alternativ har de kommunala investeringarna be dömts ligga oförändrade på 1983 ärs nivå både . Ialternativ A bedöms de totala bruttoinvesteringarna minska 1984 och 1985. 1 alternativ B antasinvesteringsvolymen vara i stort sett oförändrad 1984 och minska något 1985(). I alternativ C väntas investeringarna öka både 1984 och 1985.Investeringskvoten sjunker i samtliga alternativ och är 1985 ialternativ A, 17,i alternativ B och 17,i alternativ C. Det är främstindustriinvesteringarna som bedöms öka väsentligt frän nivå. I tabell8 redovisas bedömningarna av bruttoinvesteringarnas utveckhng och 1985 för de olika alternativen. Lagennve§teringarnasutveckling är beroende bl. a. av produktionsutvecklingen inom industrin ochefterfrågan inom olika sektorer. Vid en snabb produktionsutveckling inomindustrin Kap lagerin-vesterinarna förväntas fortsätta attminska även 1984 för att därefter öka 1985. Om produktionsutvecklingen blirsvag kan lagren komma att öka , men i gengäld blir lagerpäfyllnaden försiktigare1985 än i de mer expansiva alternativen. Företagen torde emellertid vara mycketåterhållsamma med att bygga upp sina lager efter erfarenheterna fränlagerstödsåren och de senaste årens höga ränteläge. Även lagren av bränsletorde till följd av lägre oljeförbrukning kunna begränsas. I diagram 4redovisas lagerkvotens utveckling . 1982/83: iSÖ Bilaga 1.2 Tabell 8 Investeringar 1984 och 195 El-, gas-, värme- -2,0 -4,4 -0,5 -10,0 -4,4 -10,0 Statliga myndigheter Kommunala myndigheter 3,0 -5,0 -1,3 Diagram 4 Lagerkvot inom industrin 1972-1985 Kvartalsdata, glidande medeltal Procent 31 29 27 25 23 21 Alt,A < 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor: och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 36 I detta avsnitt behandlas den offentliga sektorns ekonomiunder . Redovisning lämnas för de tre delsektorerna staten,socialförsäkringen och kommunerna. Utgångspunkten för beräkningarna har utgjorts av enrealekonomisk kalkyl över den offentliga konsumtionens och de offentligainvesteringarnas volymutveckling. Som framgår av de följande delavsnitten harutvecklingen härvid bestämts genom fristående beräkningar. Beträffande investeringarnaavses endast de offentliga myndigheternas investeringar. Affärsverken och deoffentligt ägda bolagen ingär således inte i denna redovisning. För att få en totalbild av de offentliga utgifternasutveckling måste även transfereringama inkluderas. Också för dessa har förstbedömningar gjorts vid oförändrad pris- och lönenivå. Sedan har samtligautgiftsposter omräknats till löpande priser med ledning av de i de olika alternativengällande prisantagandena. Inkomstsidan bestäms i huvudsak av lönesummans och andraekonomiska variablers utveckling. I fråga om kommunerna har dessutom utdebiteringenvarierats mellan alternativen med hög resp. låg inflationstakt. Beräkningarna av statens inkomster och utgifter har iprincip anknutits till den statliga långtidsbudgetens beräkningsmetodik (bilaga1.3). Långtidsbudgetens syfte är att kartlägga de statsfinansiellakonsekvenserna av redan fattade beslut och gjorda åtaganden. I långtidsbudgetengörs inga försök att förutse vilka beslut avseende budgetens inkomster ochutgifter som statsmakterna kan komma att fatta . Långtidsbudgetenär således varken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för denmest sannolika utvecklingen. Avsikten med långtidsbudgeten är huvudsakligen attredovisa vilken budgetutveckling som blir följden om inte några nyautgiftsätaganden görs och om skatte- och avgiftsreglerna inte ändras. Hänsynhar dock tagits till omläggningen av den statliga inkomstbeskattningen,höjningen av energiskatten samt de ändrade rutinerna avseende statens uppbördoch utbetalningar. Beräkningarna av statsutgifternas utveckling ilångtidsbudgeten görs först vid oförändrad pris- och lönenivå. Sedan omräknasutgifterna till löpande priser med hjälp av vissa schablonmässiga antaganden ompris-och löneutvecklingen . I föreliggande treårskalkylerhar man huvudsakligen utgått frän långtidsbudgetens volymberäkningar för budgetåren1983/84-1985/86. De undantag som härvid gjorts kommenteras längre fram i dettaavsnitt. Omräkningen till löpande priser Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 37 harsedan gjorts med hjälp av de för olika alternativen gällande pris- ochlöneantagandena. Somframgår av tabell 9 beräknas statsinkomstema öka betydligt snabbare ialternativet med hög pris- och löneutveckling (alt. A) än i alternativen medlägre inflation (alt. B och C). Denna skillnad hänförs huvudsakligen till dedirekta skatternas utveckling. Beträffande indirekta skatter har man som ettberäkningstekniskt antagande räknat med att den allmänna arbetsgivaravgiftenhöjs 1985 för finansiering av skattereformen. Avstatsutgifterna utgörs närmare en fjärdedel av transfereringar till hushåll.Dessa poster har beräknats fristående från långtidsbudgeten med hjälp av ensärskild beräkningsmodell. I denna skrivs först de olika bidragen fram ivolym, relaterade till olika demografiska och ekonomiska faktorers utveckling.Därefter räknas vissa av bidragen upp med prisutvecklingen. Härvid uppstår inågra fall skillnader i förhållande till längfidsbudgeten. Ocksåför vissa specialdestinerade statsbidrag till kommuner avviker de volymmässigaframskrivningarna från långtidsbudgeten då dessa bidrag anknutits till denmellan olika alternativ varierande kommunala verksamhetsvolymen. Tabell9 Statens inkomster och utgifter Miljarderkronor i löpande priser Direkta skatter Indirekta skatter Socialförsäkringsavgifter Övriga inkomster Transfereringar till hushåll Statsbidrag till kommuner Ränteutgifter Konsumtion Investeringar Övriga utgifter 48,0 50,3 55,7 7,6 54,1 52,2 63,8 59,9 9,3 51,4 56,8 79,0 64,5 9,9 52,8 51,8 59,7 58,1 9,2 51,3 51,7 59.7 57,7 9,1 51,3 - 69,4- Utlåning m. m. Korrigeringspost - 92,0- -104,1 -100,3 -104,7 1982/83:150 Bilaga 1.2 38 Denstafliga konsumtionsvolymens utveckling följer däremot i samtliga alternativlångtidsbudgeten. Hänsyn har därvid tagits till att vid omräkningen tilllöpande priser reduceras i längfidsbudgeten alla myndighetsanslag iförhållande till vad full pris- och lönekompensation skulle ha gett. Enligtnationalräkenskapernas redovisningssätt är detta liktydigt med envolymminskning på för dessa myndigheter. Försvaret och en rad andra statligaverksamheter berörs emellertid ej av nämnda reduktion. Ufifrånlångtidsbudgetens volymberäkningar och med hänsyn till denna reduktion har denstatliga konsumfionsvolymen beräknats minska med 1,1984 och 1,1985. Destatliga investeringarna har i enlighet med långtidsbudgeten beräknats öka med3% i volym 1984 och minska 1985. Ränteutgifternasökning är en konsekvens av den ökade statsskulden och de antaganden omräntenivån som gjorts i hög- resp. låginflationsalter-nativen. Somframgår av tabell 9 beräknas underskottet i statens finansiella sparande öka isamtliga alternativ med 6 ä . Underskottet istatsbudgeten beräknas öka från ca . 1983 till 100 ä 105miljarder kr. Detbör vidare noteras att i långtidsbudgeten beräknas underskottet i statsbudgetenfill . under /84, till 101,0 miljarder kr.1984/85 och fill . 1985/86. Genom aft beräkna medeltal avtvå budgetår kan underskottet för ett kalenderår uppskattas. En sådanberäkning ger ett underskott på ca . och på ca105 miljarder kr. Som framgår av tabell 9 visar alternativ B i treårskalkylema- som i sina gmndläggande antaganden mest liknar långtidsbudgeten ett ca 5miljarder kr. större underskott 1984 än längfidsbudgeten. För 1985överensstämmer däremot de båda beräkningarna väl. Exakta jämförelser försvårasemellertid av osäkerheten vid omräkningar mellan budgetär och kalenderår.Skillnaden är inte störte än att den till stor del skulle kunnaförklaras av denna felkälla. Socialförsäkringssektornomfattar allmän sjukförsäkring, allmän till-läggspensionering samt erkändaarbetslöshetskassor. Sektorn domineras av ATP-systemet. ATP-försäkringenfinansieras genom kollektiva socialavgifter och genom avkastningen påAP-fonden. Avgiftsinkomsterna styrs av lönesummans och avgiftsuttagetsutveckling. Den av fastställda avgiften uppgår till 9,1983 ochtill 9,1984.1 december 1982 lämnade till regeringenförslag fill avgiftsuttag för . Förslaget bereds f.n. inom regeringskansliet.I treärskalkylerna har man räknat med samma avgiftsuttag som 1984. 1982/83:150 Bilaga 1.2 39 Socialförsäkringens övriga inkomster består avavkastningen pä AP-fonderna och av statsbidrag till sjukförsäkringen och tillarbetslöshetskassorna. Pensionsutbetalningarnas storlek bestäms av antaletATP-pensionärer och den genomsnittliga pensionens storlek. Framskrivningarnautgår här från basbeloppets utveckling. Sjukförsäkringsutfallet har skrivitsfram med löneutvecklingen, medan utbetalningarna från de erkända arbetslöshetskassornaantas följa den öppna arbetslösheten. Som framgår av tabell 10 beräknas socialförsäkringensinkomster öka från ca . 1983 till ca . 1985 ialternativ A och fill ca 102 resp. . i alternativen B och C.För socialförsäkringens utgifter beräknas ökningen i alternativen A och B blinågot större än för inkomsterna, varför det finansiella sparandet i dessa fallberäknas minska med ca . I ahernativ C beräknas detfinansiella sparandet i socialförsäkringssektorn ligga ungefär oförändrat underåren 19831985 pä en nivå om ca . Tabell 10 Socialförsäkringens inkomster och utgifter19831985 Miljarder kronor i löpande priser Transfereringar till hushåll Övriga utgifter Summa utgifter I den reviderade nationalbudgeten beräknas den kommunalakonsum-fionen öka under innevarande år med 2,i volym. Härav betingas dock0,av huvudmannaskapsförändringar och avsysselsättningsfrämjande insatser, varför den underiiggande konsumtionsökningenstannar vid 1,. uppgick motsvarande underiiggande ökning till1,. Dessa tal visar att den kommunala expansionstakten under de senaste årenhar dämpats avsevärt jämfört med tidigare perioder då den kommunalakonsumtionen ökade åriigen med 3 å . Denna utveckling torde vara ett resultatbåde av den förda statliga politiken och av en förändrad inställning hos dekommunalt ansvariga. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 40 att dämpa den kommunala konsumtionens ökningstaktreducerades det kommunala skatteunderlaget 1983, vilket innebareninkomstminskning för kommunerna pä ca . I slutetav presenterade den särskilda arbetsgruppen om kommunernas ekonomi ()vissa beräkningar som tydde pä en betydande försämring i kommunsektornsfinansiella situation . Beräkningarna utgick frän antagandenom en årlig pris- och lönekostnadsökning på , en ärlig ökning avkonsumtionsvolymen saml en oförändrad investeringsvolym. Kommunalskattesatsenförutsattes vara oförändrad jämfört med preliminära utdebiteringssats.Beräkningarna visade att om 1983 års skatteunderlagsbegränsning fortsatte attgälla, skulle kommunsektorns finansiella sparande visa ett underskott på ca 8miljarder kr. 1984 och ca . För att motverka dennautveckling har regeringen föreslagit att indragningen av skatteunderlag fränfysiska personer återförs till kommunsektorn fr. o. m. Däremot består deregler rörande beskattning av juridiska personer som gällt under 1983även under 1984.1 de följande kalkylerna har man som ett beräkningsmässigtantagande låtit denna indragning av skattekraften gälla också . Trots äterföringen av skatteunderlaget från fysiska personeroch det föreslagna särskilda stödet till kommuner och landstingskommuner sombefinner sig i ett finansiellt särskilt utsatt läge, visar beräkningarna attkommunernas finansiella situation kan komma att utgöra en starkt återhållandefaktor för utbyggnaden av verksamhet . Beräkningarnavisar vidare att den kommunala ekonomin påverkas starkt av hur våra löner ochpriser kommer att utvecklas. Det kommunala skatteunderlagets utveckling 1984och 1985 är redan bestämd genom inkomstsummor . Däremot är helautgiftssidan beroende av löne- och prisutvecklingen under dessa kommande är. Ifallet med fortsatt hög inflation (alt. A) kommer därför kommunsektorn att mötastora finan-sieringssvärigheter. Dessa måste mötas med inkomstförstärkningaroch/ eller nedskärningar pä utgiftssidan. Vid en gynnsammare löne- och prisutveckling(alt. B och C) finns det däremot störte utrymme för volymmässiga utbyggnader.Men också i dessa fall har vissa inkomstförstärkningar förutsatts. I alternativenB och C har antagits att den kommunala utdebiteringen höjs med 1984 ochmed 1985.