prop · G603147 · 1982-12-31 00:00:00 — De närmare villkoren för stödet finnsangivna i förordningen (1981:665) om exportkreditfinansiering med statligt stödoch vad avser svenska beställare i 3 kap. förordningen (1980:561) om statligtstöd till varvsföretag, m. m. Villkoren innebär i huvudsak att räntestöd kanlämnas vid finansiering av nybyggnad eller större ombyggnad av fartyg, sombeställs av svensk beställare vid svenskt varvsföretag före utgången av år1983. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad som anfördes i prop.1980/81:131 (sid. 24), nämligen att i de fall villkoren för svenska beställarevid svenska varv i fråga om låneandel och lånetid är förmånligare än vad somgäller vid export eller all i övrigt fördelar föreligger för beställare attbeställa vid svenska varv är det rimligt att sådana fördelar balanseras t. ex.genom en höjning av räntesatsen. En förutsättning för räntestöd är vidare att kreditgarantibeviljats. En svensk beställare av fartyg vid svenskt varv kan f. n. erhålla9,ränta vid finansiering i US dollar och ränta vid finansiering isvenska kronor. För offshore-produkter gällermotsvarande resp. 13,och kredittid. Skillnaden i räntamellan fartyg och offshore-produkter förklaras av att offshore-produkter enligtinternationella överenskommelser inte räknas som fartyg. Staten täcker sålundaskillnaden mellan nämnda utlåningsräntor och finansieringsinstitutensupplåningsräntor för aktuella projekt. 1982/83:147 31 testödavseende svenska beställares län har lämnats för lån om ca 2250 milj.kr. Därutöver finns utfästelser om ränleslöd för lån om ca 2600 milj. kr. Statligt räntestöd vid export har funnits i allavarvsländer sedan ett flertal är tillbaka, vilket för svenskt vidkommande bl.a. inneburit möjlighet att erbjuda den lägsta tillåtna ränta som denexportkreditöverenskommelse, som biträtt inom ramen för ,medgivit. Detta innebar tidigare att endast utländska beställare vid svenskavarv kunde via det svenska exportkreditsystemet erhålla räntesubventioneradfinansiering, medan svenska beställare inte kunde erbjudas samma förmån av ettsvenskt varv. För att utjämna denna skillnad i konkurrensvillkor mellan svenskaoch ufländska varvsföretag, när det gäller ränta i samband med kredit, infördesdärför genom det nämnda riksdagsbeslutet möjligheter tillräntestöd för svensk beställare av nybyggnad eller ombyggnad av fartyg vidsvenskt varv. Detta innebär att såväl svensk som utländsk beställare numerakan få subventionerad ränta vid beställning vid svenskt varv. Räntestöd till svensk beställare lämnas i form avfinansiering till fast räntesats för viss kredit. Redan i samband medbeställningen kan utfästelse om räntestöd lämnas. Statens kostnad förräntestödet för såväl svensk som utländsk beställare är skillnaden mellan dekostnader som låneinstituten betalar vid sin upplåning och den subventioneradeutlåningsräntan. Beträffande räntestöd kan jag konstatera att dennatyp av stöd finns i alla konkurrerande varvsländer. Dessa länder har enligt vadjag erfarit inte för avsikt att avveckla räntestödet. Motsvarande svenskt stödbör därför tills vidare lämnas för att svensk varvsindustri skall ha möjlighetatt konkurrera om beställningar. Stödet bör lämnas för order som tecknas föreutgången av är 1986. Villkoren för stödet bör i huvudsak bibehållas. Vissaändringar bör dock genomföras. För att bättre kunna anpassa stödet till desärskilda förutsättningar som olika beställningar har i intjäningsförmåga bördet vara möjligt att lämna ett större räntestöd medoförändrad löptid på lånet och med bibehållande av oförändrad subventionsgrad.Syftet med detta är att möjliggöra för beställaren eller varvet en lägrelåneränta under den första delen . Statens kostnaderökar inte eftersom låneräntan under den senare delen anpassas så attsubventionsgraden förblir densamma. Vid fastställandet av en sådanfinansieringsuppläggning bör enligt min mening särskilt beaktas att statensrisktagande inte försämras. Jag vill vidare i detta sammanhang ta upp någrafrågor rörande finansiering av offshore-anläggningar. Räntan för sådanaanläggningar har till följd av internationella överenskommelser höjts från 8,till f. n. Höjningen har föranlett oro från svenska leverantörer avoffshore-anläggningar att de inte längre skall kunna erbjuda konkurrenskraftigafi- 1982/83:147 32 Jag vill i detta sammanhang erinra om att det föreligger möjlighettill gynnsammare finansieringsvillkor än eljest om ett påvisbart anbud från ettutländskt varv ger anledning till det (s. k. matchning). Med hänsyn till vadjag har nämnt om att begränsa stödet vad gäller fartygsproduktionanser jag att denna möjlighet fortsättningsvis bör förbehållasoffshore-anläggningar såväl vid export som vid inhemska beställningar. Jag förordar att regeringen föreslår attgodkänna nämnda ändring i riktlinjerna för räntestödet. Jag vill erinra om att jag i min anmälan till åretsbudgetproposition anmälde min avsikt att återkomma till med beräkningav kostnaderna för räntestödet till varvsindustrin. Nämnden förfartygskreditgarantier har beräknat dessa kostnader för /84till ca 135 milj. kr. Jag har inte några erinringar mot nämndens beräkningaroch förordar därför att till räntestöd till varvsindustrin för budgetåret1983/84 under tolfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 135 milj. kr. Vid fartygsexport lämnar AB () enligt riksdagsbeslut statsstödda exportkrediter. SEK kan enligt dettasystem under vissa förutsättningar lämna län för finansiering av exportkrediteri svenska kronor eller lämplig utländsk valuta till fast ränta som baseras påde lägsta räntesatser som har överenskommits internationellt för statligt stödtill exportkreditgivning. En stor del av det s. k. SEK-systemet utgörs avstatsunderstödda exportkrediter för fartyg och offshore-plattformar. SEK harunder den första fyraårsperioden /79-1981/82 beviljat krediter uppgåendetill totalt 32 112 milj. kr., varav eller 7893 milj. kr. avser fartyg ochoffshore-plattformar. De kreditavtal som slutits med anledning av SEK-systemetär få men till beloppet betydande. Statens kostnad för nuvarande åtaganden inomSEK-systemet beräknas uppgå till totalt 6800 milj. kr.,varav fartyg m. m. svarar för ca 1 500 milj. kr. Enligt min bedömning har SEK-systemet spelat enavgörande roll för varvens möjligheter att exportera fartyg. Jag vill ocksåframhålla vikten av att de svenska varvens export kan öka. I budgetpropositionen 1983 (prop, 1982/83:100 bil.14) har regeripgeii föreslagit (punkt B 17) att anvisar under tolftehuvudtiteln ett förslagsanslag av 480 milj. kr. för kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. Enligt vad jag har erfaritkommer - enligt de senaste beräkningartia - kostnaderna att uppgå till endastca 350 milj. kr. Jag förordar därför att till kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. under tolfte huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av 350 milj. kr. Systemet med avskrivningslåri till svenskvarvsindustri infördes genom beslut av och avlöste fr.o.m. är 1981 det s.k. 1982/83:147 33 beställarstödet(prop. 1979/80:165, NU 69. rskr 405). För detta ändamål anvisade t055 milj. kr. som avsåg de svenska varvens produktion 1983.De närmare bestämmelserna om avskrivningslånen återfinns i 2 kap. förordningen(1980:561) om statligt stöd till varvsföretag, m. m. Syftet med avskrivningslänen är att stärka desvenska varvens konkurrensförmåga gentemot utländska konkurrenter. Länen ges iform av stöd per direkt produktionstimme för nybyggnad och större ombyggnad avfartyg enligt följande: . är 1981, . Villkoren för avskrivningslånen innebär vidare attantalet stödberätti-gade timmar inte får överskrida det antal timmar somanvändes för fartygsproduktion är 1980. Stödet skall alltså inte kunnaanvändas för att öka varvens kapacitet. Av stödet har erhållit 687milj. och de mindre och medelstora privatägda varven 113 milj. kr. Med hänsyn till vad jag tidigare anfört om fortsattstatligt stöd i andra varvsländer anser jag det inte möjligt att nu heltavveckla systemet med avskrivningslänen. Jag föreslår därför attavskrivningslån efter vissa ändringar även i fortsättningen skall kunna utgåtill svensk varvsindustri. Jag föreslår följande ändringar beträffandeavskrivningslän. Avskrivningslänen bör utgå till svenska varv underen än övriga stödformer - 1984-1985 - och utgå med 25 kr.per produktionstimme motsvarande nivå med nu gällande villkor förlänen för de mindre och medelstora varven. Av beslutade milj. kr. i avskrivningslånberäknades 725 milj. kr. tillföras och 230 milj. kr. övrigaprivata mindre och medelstora varv. Av resterande 100 milj. kr. har viss delinlevererats och viss del använts för andra ändamål. Som tidigare nämnts harhittills 687 milj. kr. betalats ut till Svenska Varv, varför f. n. 38 milj. kr.återstår. Jag har bedömt Svenska Varvs behov av avskrivningslån till 200 milj.kr. per är eller totalt 400 milj. kr. För de mindreoch medelstora varven beräknar jag behovet av avskrivningslån under perioden1984-1985 till 65 milj. kr. Jag förordar sålunda att stödet utformas i enlighetmed vad jag nu har anfört och att för /84 anvisas 465 milj. kr.till avskrivningslån till svensk varvsindustri i form av ettreservationsanslag. Genom beslut av (prop.1978/79:49, NU 17, rskr 115) anvisades 125 milj. kr. för bidrag vidfartygsexport till utvecklingsländer. Stödet gällde för order som tecknadesföre utgången av . Regeringen har genom beslut i december 1982ianspräktagit hela det anvisade anslaget. Trots att beslut fattats som medföratt hela stödanslaget ianspråktagits har det visat sig svårt att genomföraprojekt med hjälp av detta stöd. Jag föreslår därför att sådant stödfortsättningsvis inte lämnas. 1982/83:147 34 Fr. o. m. kommer det, om angivna förslaggodtas, sålunda inte att finnas något särskilt bidrag för fartygsexport tillutvecklingsländer. Jag vill dock peka på möjligheten att lämna bidrag vidfartygsexport till utvecklingsländer inom ramen för Beredningen förInternationellt Tekniskt Samarbete (BITS). Beredningar inom BITS bör i så fallske i samarbete med FKN. 2.5Finansiellt stöd till samt erhöll medelstillskott ochbidrag om sammanlagt 1498 milj. kr. Härtill komSvenska Varvs andelar av det direkta varvsstödet och stödet tillutvecklingsländer. För genomförande av strukturplanen tillkom vidarekapitaltillskott för avveckling av Öresundsvarvet med I 004 milj. kr. och fördet s. k. Projekt 80 med 266 milj., kr. 1979/80:165, NU 69, rskr 405 ochprop. 1980/81:131, NU 63, AU 17, rskr 393 och 394). För Projekt 80 har 238milj. betalats ut för att täcka projektets slutliga kostnad. Vidare tillkomatt värdegarantier om ca 2800 milj. kr. i enlighet med tidigare utfästelser avstaten beräknades infrias . Efter beslut i har samtligavärdegarantier betalats ut till Svenska Varv (prop. 1981/82: 56, NU 13, rskr82). Nämnda tillskott beräknades ge Svenska Varv rimligaförutsättningar att genomföra nödvändiga förändringar för att verksamhetenskulle bli bärkraftig . Koncernens soliditet skulle då uppgåtill vilket bedömdes ge Svenska Varv rimlig beredskap för att mötaolika risker under planens genomförande. Enligt strukturplan bedömdes verksamhet medföra en förlust på ca 2600milj. före ägartillskott, bokslutsdispositioner och skatt. Därtill komkostnader för avveckling av bl.a. Öresundsvarvet och för utveckling av nyaverksamhetsgrenar vilka bedömdes uppgå till 1800 milj. kr. bedömdesemellertid betydande återvinningar kunna ske av tidigare gjordaförlust-riskreserveringar för koncernens eget fartygsinnehav samt för osäkrakundfordringar. Den samlade vinsten från fartygs- och fordringsengagemangetbedömdes således uppgå till ca 1 700 milj. kr. kunde, som redovisas i prop.1980/81:131, negativa resultatavvikelser från strukturplanen konstateras.Avvikelserna uppgick till ca 1 200 milj. kr. och orsakades bl. a. av en starktogynnsam utveckling för fartygs- och fordringsengagemanget samt ökaderäntekostnader till följd av ökad upplåning och höjda räntenivåer. har fortsatta negativaresultatavvikelser konstaterats i flera dotterbolag samt för verksamhetentotalt. Föriusterna uppgår till 1600 milj. kr. för och preliminärt till1014 milj. kr. De helt dominerandeförlustkällorna är även för 1982/83:147 35 dessaår fartygsengagemanget, det mycket stora negativa räntenettot och storavalutaförluster. Härtill kommer att verksamheten inom industribolagengenererat förluster i storleksordningen 200 milj. kr. i stället för ca 150milj. Moderbolagets egna kapital har härigenom i det närmastehelt förbrukats . En förnyad finansiell rekonstruktion är därföroundviklig. Som underlag för bedömningen av erforderligt kapitaltillskott harSvenska Varv utarbetat en ny längsiktsplan för perioden fram t.o.m. är 1985. Idet följande redovisar jag först Svenska Varvs ekonomiska planer exkl.rederiverksamheten, därefter motsvarande planer för . Den uppdaterade strukturplanen utgår från nugällande övergripande mål för koncernen, dvs. att åstadkomma lönsamhet isamtliga verksamhetsgrenar senast är 1985. För och Uddevallavarvetbedöms, som jag tidigare framhållit, lönsamhet inte kunna näs under periodenutan statligt stöd. Verksamheten vid Uddevallavarvet och bör dockfortsätta i reducerad omfattning pä grund av de skäl som jag harredovisat. SvenskaVarv har i sin plan utgått frän att ett kapitaltillskott om 1800 milj. kr.behövs för att återställa det tidigare egna kapitalet samt för att höjasoliditeten så att bl. a. en rimlig räntebelastning erhålls. SvenskaVarv har hemställt att ägaren tillskjuter dels ett kapitaltillskott om 550milj. för att täcka nedskrivningar av anläggningarna hos nämnda varv tillnoll, dels ett tillskott om 346 milj. kr. för att täcka de särskildaomställningskostnader som uppstår till följd av kapacitetsminskningen.Resultatutvecklingen för koncernen enligt Svenska Värvs bedömning framgår avföljande sammanställning. Beräkningarna har baserats på att koncernen erhållerde av mig nämnda kapitaltillskotten. Det bör understrykas att uppgifternaom resultat är preliminära. Sammanställningav faktisk och bedömd resultatutveckling åren 19801985 för Svenska VarvAB(milj. kr.)' IndustribolagUtvecklingsbolaget och vindenergi Svenska Varv- Elimineringar' Summa Svenska Varv exkl. 92 -1 763 217 - 157 -1-35 - 33922 - 94 - 84 - 200 -1513 -1704 -1014 -4231 - 52 + 103 - 944 - 789 -1601 -1958 -5020 + 17 -113 +131 + 35 + 27 +38 +39 +104 + 49 +69 +85 +203 - 75 -56 - 60 -191 - 54 +163 +157 +266 + 131 +18 +18 +167 + 95 +119 +370 +584 ' Stöd till beställare av fartyg, väsentligen vidstorvarven, uppgick till 535 milj. kr. gjorde det möjligt för varven att erhålla bättre priseroch har därigenom förbättrat resultatet. 1982 utgår vidare 562 milj. kr. och för 38 milj.kr. i avskrivningslån till Svenska Varv exkl. Detta stöd har inte tillgodoräknatsresultatet i sammanställningen'. " I resultatet ingår förutom kostnader föradministration och utvecklingsbidrag ett stoit negativt valuta- och ' Elimineringar består huvudsakligen av koncernmässigakvittningar av orealiserade valutaförluster. Del egna kapitalel i koncernen somi bokslut kommer att uppgå till ca 350 milj. kr. skulle med nämntägartillskott och åtföljande resultatutveckling samt efter avskiljande avZenit uppgå till ca 2 250 milj. kr. vid utgången av år 1983.Soliditeten skulle därmed uppgå till är 1983. För bedömning av den risk ochosäkerhet som åvilar prognosen vill jag särskilt notera följande. Förslorvarven förutsätts all Gölaverken även fortsättningsvis kan genereraöverskott utan annat statligt stöd än räntestöd för krediter till kunder.Kockums och Uddevallavarvet förväntas nå nollresultat pä de nya order somtecknas efter det att årliga subventioner om 200 milj. kr. Inom storvarven finns ett betydandekundfordringsengagemang samt vissa osäkra fordringar och borgensåtaganden. Deosäkra fordringarna kommer bokslut att tas upp till ett belopp sommotsvarar marknadsvärdet av de fartyg som fordringarna avser.Förlustreservering för vissa borgensåtaganden kommer även all göras.Effekterna härav har beaktats i del preliminära resultat för är 1982 som jaghar redovisat. Enligt de riktlinjer för SvenskaVarvs fartygsproduktion som jag har redovisat bör fartygsproduklionenbära sina kostnader. Resuhalel för det nuvarande fartygsinnehavet, både vadavser drift och försäljning, bör därför redovisningsmässigt skiljas frånresultatet av fartygsproduktionen. Det slutliga resultatet av del nuvarandefartygsinnehavet bör varken positivt eller negativt påverka resultatet avfartygsproduktionen. Prop.1982/83:147 37 varvenoch de mindre varven inom koncernen, dvs. Cityvarvet, yarfochKarlskronavarvet, förväntas kunna vidmakthålla resultatnivå.Industribolagen bedöms successivt kunna förbättra resultatnivån. (prefabricerade anläggningar förammoniak/urea m. och planeras fortsätta ihittillsvarande omfattning. Inom moderbolaget skulle deföreslagna tillskotten medföra ett betydande positivt räntenetto som väl täckerkoncernens centrala kostnader. I resultatprognoserna ingår slutligen en allmänriskgardering om 100 milj. kr. a. är avsedd att täcka eventuellavalutaförluster. Det bör härvid noteras att avskiljningen avfartygsengagemanget med åtföljande lån kan försvåra Svenska Varv-koncernensmöjligheter all på sätt som skett balansera sina engagemang i utländskvaluta. Det kapitaltillskott om ca 2700 milj. kr. somSvenska Varv har förutsatt skulle ge koncernen en soliditet av är1985 vilket ungefär motsvarar vad jämförbar svensk industri har i soliditet. Jag delar uppfattningen att Svenska Varv-koncernenbör ha en finansiell ställning som är jämförbar med vad som gäller i industrini övrigt. bör dock noteras att en dylik bedömning i Svenska Varvsfall inte kan göras genom en enkel jämförelse av soliditeten. balansräkning avviker nämligen från ett typiskt störreindustriföretag i flera avseenden. Flera omständigheter ökar koncernensbalansomslutning och sänker den redovisade soliditeten utan att den finansiellaställningen härigenom kan anses bli försvagad. Balansräkningen belastas bl. a.med betydande kundfordringar rhed läng löptid som refinanseras med hjälp avstatliga kreditgarantier. Denna "refinansieringsverksamhet" saknarmotsvarighet i andra företag. Även om fordringsengagemanget är förenat medvissa risker torde dessa inte vara av en sådan omfattning att denna del avbalansräkningen bör finansieras med ett eget kapital om . Som jämförelsekan nämnas att kundförlusterna motsvarat istorleksordningen av engagemanget. Vidare kan noteras att koncernenspågående arbeten i betydande utsträckning finansieras med förskott från kunder,vilka tas upp bland skulderna. Nämnda förskott möjliggörs genom statligakreditgarantier till beställarna. Det kan hävdas att de förskott som motsvarasav nedlagda kostnader pä pågående produktion bör avräknas från de nedlagdakostnaderna och således reducera balansomslutningen. Balansräkningen innehållervidare reversfordringar på staten avseende tidigare utfästa tillskott. Närdessa fordringar likvideras kommer antingen koncernens likvida ställning attstärkas alternativt länebördan att minska. redovisar vid sidan avbalansräkningen ett borgensansvar som beräknas uppgå till ca 7000 milj.kr. avseende lån som banker givit till kunder för fartyg som levererats frånkoncernen. Svenska Varv belastas således resultatmässigt om förluster inträffarpå 1982/83:147 38 Slutligen bör vid en soliditetsjämförelse noteras attSvenska Varv inte som näringslivet i övrigt har obeskattade reserver och därmedlatenta skatteskulder vilka bortfaller i händelse av förlust. Koncernensrisksituation får allmänt anses vara sådan alt den motiverar en förhållandevishög soliditet mätt på ett jämförbart sätt. Minskningen av verksamhetsvolymen vidUddevallavarvet och medför särskilda ekonomiska belastningar under dentid som volymanpassningen äger rum. Dessa kostnader avser bl. a.produktivitetsstörningar i orderstocken, övertalig personal bland tjänstemän,åtgärder för anpassning av anläggningarna, ökade kostnadsräntor till följd avlängre genomloppstid i produktionen samt vissa sociala åtgärder. Svenska Varvhar tillsammans med berörda varv beräknat dessa kostnader till 346 milj. kr.Jag delar Svenska Varvs bedömning att minskningen av verksamhetsvolymen medförbetydande kostnader. Enligt min mening bör det dock vara möjligt för varven attminska kostnaderna för omställningen jämfört med nämnda beräkning. och har i skrivelse anfört attSvenska Varv avser att vid personalminskningen enligt tidigare nämntstyrelsebeslut utnyttja möjligheterna till ersättning fränarbetslöshetskassorna och till statlig förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl.De fackliga organisationerna anser att staten bör ställa medel till SvenskaVarvs förfogande för att bolaget skall kunna lösa eventuellaförtidspensioneringar m.m. pä egeri hand. Förmåner som arbetslöshetsersättning ochförtidspension är reglerade i lag och kan endast beviljas av arbetslöshets-eller försäkringskassa efter särskild prövning i varje enskilt fall. Ersättningfrån arbetslöshetskassa förutsätter att förmånstagaren aktivt söker arbete. Jaghar inhämtat av chefen för att man inom ramen förDelfa delegationen för arbetstidsfrågor - har för avsikt att ta upp vissafrågor som berör den situation som jag här har behandlat. Några särskilda medelhar - utöver vad SVAB begärt - inte här beräknats. Efter det att hänsyn tagits till de faktorer sompåverkar bedömningen av lämplig soliditet och nämndaomställningskostnader, finner jag att en soliditet om ger Svenska Varven tillfredsställande finansiell ställning. Om hänsyn tas till de redovisade speciellafaktorerna i Svenska Varvs balansräkning innebär detta enligt min bedömning enfinansiell ställning som motsvarar soliditet i ett genomsnittligtindustriföretag. 1983 uppnå en soliditet om erfordras ettkapitaltillskott om ca 1 850 milj. kr. Om Svenska Varvs resultatprognoserinfrias bör soliditeten kunna öka till . Jag förordar således att 1 850 milj. kr. betalas utsom medelstillskott till Svenska Varv för att dels öka soliditeten, dels täckabolagets kostnader för minskad kapacitet vid och Uddevallavarvet.Medlen bör anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för /83. Prop.1982/83:147 39 Svenska Varv har föreslagit attanläggningarna vid och Uddevallavarvet skall skrivas ned till noll.Kostnaden härför är ca 550 milj. kr. Jag delar Svenska Varvs bedömning att ennedskrivning av nämnda anläggningar är nödvändig. Jag anser dock attnedskrivningen i huvudsak bör begränsas till att motsvara det minskadekapacitetsutnyttjandet. Med hänsyn till de mycket begränsadeavkastningsmöjligheterna och för att begränsa effekterna avkapacitetsminskningen på varvens styckekostnader kan dock en nedskrivning med362 milj. kr. Nedskrivningen motsvaras inte avnågra utbetalningar frän Svenska Varv. Med hänsyn härtill behövs f.n. intenågon likviditetspäfyllnad till bolaget frän statens sida. För att täcka denförlust som uppstår genom nedskrivningen behöver bolaget tillföras en intäkt avmotsvarande storlek. Jag finner att en lämplig form härför är att statenutfärdar skuldebrev till bolaget. Enligt beslut åren1980-1981 (prop. 1979/80:165, NU 69, rskr 405 och prop. 1980/81: 131, NU 63, AU17, rskr 393 och 394) har fullmäktige i efter hemställan avregeringen genom skilda beslut utfärdat skuldebrev till Svenska Varv förnedskrivning av anläggningstillgångar till ett belopp av 606 milj. kr. Detsammanlagda bemyndigandet för nedskrivning av anläggningstillgångar inomSvenska uppgår till 663 milj. kr. Med hänsyn till vad jagtidigare har anfört beträffande och Uddevallavarvet bör skuldebrev därmedi stället utfärdas för nedskrivning av anläggningar till uppgåendetill 305 milj. kr. utöver tidigare bemyndigande. Jag förordar således attfullmäktige i bemyndigas att utfärda skuldebrev till - inkl. tidigare utfärdade skuldebrev - intill ett vid vatje tidpunktsammanlagt belopp av högst 968 milj. kr. bör ha en löptid pålängst . Pä skuldbeloppet bör ränta utgå med belopp som regeringenbestämmer med hänsyn till det allmänna ränteläget. Amortering skall ske medbörjan med belopp som regeringen bestämmer.