prop · G603133 · 1982-12-31 00:00:00 — Avyttrandet framgår också att riskfördelningen i första hand är avsedd att minskaandelsägarnas risk om ett visst/öretag skulle få sådana problem att kursen påföretagets aktier eUer skuldförbindelser kraftigt faller. Att det är av justföretag emitterade värdepapper som avses i lagen, styrks även av denformulering som återfinns i antagna riktlinjer för akfiefonder:Art. 11 p. 2: "Placeringar i värdepapper av väd slag det vara må som harutfärdats av ett enstaka bolag eller en grupp av företag får inte överstiga 5%av fondens tillgångar." Vidaktiefondslagens tillkomst 1974 var, som bl.a. framgår av namnet, fondernasplaceringar tänkta att inriktas på akfier. Departementschefen konstaterarsåledes: "En naturlig följd ... blir att också innehavet av statsobligationeroch andra guldkantade värdepapper kommer att maximeras. Jag finner inte nuanledning att undanta sådana papper från det allmänna kravet på fördelning avvärdepappersinnehaven i fonderna" (prop. 1974:128 sid. 123). Nuhar situationen helt förändrats. Nya fonder med inriktning på högavkastanderäntebärande placeringar har tillkommit i . En motsvarande utvecklingkan konstateras utomlands där s.k. money-market funds haft en mycket snabbökning . Finansieringen av budgetunderskottethar vidare aktualiserat frågan om bildande av fill allmänheten riktade fondersom heU eller delvis skulle bestå av statspapper. FöreningenvUl med ovanstående dels visa att aktiefondslagens riskför- 1982/83:133 67 delningsprincipenligt lagstiftarens intentioner är inriktad på av företag utgivna värdepapper,dels att placeringsinriktningen nu har breddats. Det skulle därför varanaturligt att - utan att detta skulle strida mot aktiefondslagens gmndtankar vidga placeringsreglerna, så atl i verklig mening riskfria placeringar såsom avsvenska staten eller av svensk bank utgivna förbindelser inte skulle omfattasav 10%-restriktionen. Ett sådant tillägg tiU aktiefondslagen skulle möjliggörabildandet av statsobligationsfonder och även ge utrymme för en utveckling avfonder som placerar på såväl penning- som obligationsmarknaden. Föreningensförslag om en direkt anknytning till aktiefondslagen är också i linje medutredningens tanke att obligationsfondernas placeringsal-temativ måste ses iett vidare perspektiv och att lagen därför bör medge så vida placeringsramarsom möjligt. Utredningenhar med syfte att åstadkomma en förenklad och billigare administrafionföreslagit att förvaltningen av obligationsfonden skulle handhas av resp. banki stället för av ett fondbolag. En sådan ordning skulle enligt föreningensbedömning ge endast mycket marginella kostnadsminskningar. Enfördel med akfiefondslagens uppbyggnad med fondbolag är att en klar uppdelningmellan fondens och bankens verksamhet erhålles. Föreningen anser attaktiefondslagens uppdelning på fondbolag och förvaringsbank bör bibehållas.Skulle utredningens förslag, d.v.s. inget fondbolag, vinna gehör, villföreningen framhåUa det väsentliga att statsobligations-fonder ellermotsvarande på lika villkor även ska få bildas enligt aktiefondslagen. Utredningensförslag om att tillåta slutna fonder tillstyrks. Dock föreslår föreningen atlen särskild lag vid sidan av aktiefondslagen ger denna möjlighet. Föreningenkan se flera fördelar med att i slutna fonder erbjuda allmänheten "färdigapaket" av placeringsobjekt. Dessa skulle då inte nödvändigtvis behövainskränkas till värdepapper enligt aktiefondslagens bestämmelser utan skulleäven kunna omfatta onoterade värdepapper exempelvis i mindre och medelstoraföretag. Vidaktiefondslagens tillkomst var då existerande fonder helt inriktade på aktier.Som ovan nämnts och vilket också redovisas i utredningen har under senare årfonder med inriktning på räntebärande placeringar tillkommit. anserföreningen att någon särskild lag om obligafionsfonder inte behövs. Från dessautgångspunkter är beteckningen aktiefondslag inte 1982/83:133 68 adekvat.Föreningen föreslår därför att lagen ges namnet lag om värdepappersfonder. Utredningenhar inte haft att ta ställning till ändringar i skattelagsfiftningen.Föreningen vill dock i detta sammanhang erinra om önskvärdheten att en fondsplaceringar i obligationer etc. vad avser realisationsvinstbeskattninglikställs med aktier. Realisationsvinst på aktier som en akfiefond innehaft merän är skattefri. Gmnden härför är att dubbelbeskattning av kursvinsten skaundvikas. Andra typer av värdepapper såsom t.ex. obligationer eller konvertiblaskuldebrev omfattas inte av denna bestämmelse. Föreningen finner det därförangeläget att även en aktiefonds innehav av värdepapper av annat slag änaktier erhåller en likvärdig realisationsvinstbeskattning. Prop.1982/83:133 69 Framslällan av om komplettering av aktiefondslagens placeringsregler får härmed hemställa att aktiefondslagens reglerför placering av medel ändras så att en anpassning sker tUl de nya placeringsin.stmmentsom utvecklats på främst penningmarknaden. Nuvarande lag har ihuvudsak inriktats på att reglera placeringar i aktier och lagen är därför intelängre tiUämpbar på dagens förhållanden. Gällandelag och dess bakgrund Gmndläggandeför såväl den internationella som den svenska lagstiftningen kring aktiefonderär riskspridningsprincipen. I proposifionen för aktiefondslagen säger dep.chefen (prop. 1974:128 sid. 122): "Ett av ändamålen medaktiefondsverksamheten är att åstadkomma en riskspridning av värdepappersinnehavetgenom att kapitalet i en aktiefond investeras i värdepapper utgivna av olika,från varandra fristående företag." Avyttrandet framgår också att riskfördelningen i första hand är avsedd att minskaandelsägarnas risk om ett visst företag skulle få sådana problem atl kursen på-företagetsaktier eUer skuldförbindelser kraftigt faller. Att det är av just företagemitterade värdepapper som avses i lagen, styrks även av den formulering somåterfinns i antagna riktlinjer för akfiefonder: Art. II p.2: "Placeringar i värdepapper av vad slag det vara må som har utfårdats avett enstaka bolag eller en grupp av företag får inte överstiga av fondenstillgångar." Vidaktiefondslagens tiUkomst 1974 var, som bl. a. framgår av namnet, fondernasplaceringar tänkta att inriktas på aktier. Departementschefen konstaterarsåledes: "En naturlig följd ... blir att också innehavet av statsobligationeroch andra guldkantade värdepapper kommer att maximeras. Jag finner inte nuanledning att undanta sådana papper från det allmänna kravet på fördelning avvärdepappersinnehaven i fonderna" (prop. 1974:128 sid. 123). Häråsyftas den bestämmelse i akfiefondslagen (par. 21) som säger att fond ej fårförvärva värdepapper med samma utfärdare varigenom värdet kommer att överstiga10% av fondens värde. Kravpå en modernisering av aktiefondslagen Undersenare år har en väsentlig förändring av marknaden för fonder skett genom attpenningmarknaden på olika sätt aktiverats och fått en ökad betydelse för bl.a.statens upplåning. Många nya typer av räntebärande värdepapper har skapats: bankcertifikat,deposifionsbevis och statsskuldväxlar. 1982/83:133 70 Dennautveckling har i sin tur inneburit att nya fonder med inriktning pä högavkastande,räntebärande placeringar utgivna av svenska staten eUer av svensk bank, elleravses att introduceras. En motsvarande utveckling kan konstateras utomlands därs. k. money-market funds haft en mycket snabb ökning under senare delen av1970-talet. Finansieringen av budgetunderskottet har vidare aktualiseratfrågan om bildande av till allmänheten riktade fonder som helt eller delvisskulle bestå av statspapper. Mednuvarande lag om aktiefonder och med den syn på gäUande placeringsregler sombankinspektionen givit uttryck för, är en fortsatt utveckling atterbjuda den sparande allmänheten ett räntebärande alternativ tillaktiefondssparande (i ordets egentliga mening) förhindrad. Bankinspektionen harvad gäller statsskuldväxlar visserligen likställt dessa med de i lagen nämnda skattkammarväxlarna.Härigenom ärdet möjligt att placera högst av fondens värde i statspapper(inspektionen kan medge dispens till ). Lagen ger således inte utrymme förfonder som helt inriktas på statspapper. Vad avser bankcertifikathar bankinspektionen meddelat följande "Inspektionen har tidigareunderhand godkänt att likvida medel temporärt placerats i bankcertifikat. Dettagodkännande byggde på tanken att bankcertifikat var liktydiga med insättningarpå specialinlåningsräkning. Emellertid har bankinspektionen vid närmareprövning funnit detta betraktelsesätt felaktigt. Sålunda har inspektionen isitt yttrande 1982.08.26 över utredningens om obligationsfonder betänkandeuttalat att bankcertifikat är att betrakta som värdepapper av typ ickebörsnoterade obligationer, varför nu gällande aktiefondslagstiftning endasttillåter att aktiefond placerar av sina tillgångar i sådanapapper." Någonmöjlighet för bankinspektionen att ge dispens från 10%-gränsen finns inte. Innebörden av detta är,vad avser bankcertifikat, dels att ingen fond med målsättningen att ge högränteavkastning kan placera i bankcertifikat - oavsett om dessa emitteratsav en eller flera banker, dels att akliesparfonder helt är förhindrade att enstemporärt förränta sina likvida medel i bankcertifikat. Föreningenhar med ovanstående visat dels att aktiefondslagens riskfördelningsprincipenligt lagstiftarens intentioner är inriktad på av företag utgivna värdepapper,dels att en snabb utveckling av penningmarknaden har skett ,dels att nya fonder med en ny och breddad placeringsinriktning tillkommit ellerkan väntas. Det skulle därför vara naturligt att utan att detta skulle stridamot aktiefondslagens grundtankar - vidga placeringsreglerna, så att i verkligmening riskfria placeringar Prop.1982/83:133 71 såsomav svenska staten eller av svensk bank utgivna förbindelser inte skulleomfattas av 10%-restriktionen. Ett sådant tillägg till aktiefondslagen skullepå ett enkelt sätt möjliggöra bildandet av statsobligationsfonder och även geutrymme för en utveckling av fonder som placerar på såväl penning- somobligationsmarknaden. Föreningen har under handerfarit att bankinspektionen delar uppfattningen att en modernisering avaktiefondslagen och en anpassning tiU de krav som gäller är nödvändigoch bör genomföras med kortast möjliga tidsutdräkt. En sådan ändring ärdessutom lagtekniskt enkel att genomföra.