prop · G60368 · 1982-12-31 00:00:00 — Även förutsältsfortsatta förluster och därmed krav på kapitaltillskott för förlusttäckning. KosTnadenför en omedelbar avveckling av verksamheten i Beroxo har beräknats till ca 800milj. Statsföretagoch Beroxo har under ett par ärs lid diskuterat möjligheten att samordna Beroxosverksamhet med något annat petrokemiskt företag. Kontakter har tagils med olikaintressenter. En sådan samordnad struktur-lösning kräver emellertid mycket storakapitalbelopp. I dagens läge har 1982/83:68 21 inlenågol förelag förklarat sig berett att medverka i en petrokemisk slruklurlösning. Delankommer på Statsförelags ledning alt vidta nödvändiga åtgärder för allslutligt lösa svårigheterna inom Beroxo. Några ytterligare medel erfordras enliglmin mening inle för delta. Kostnaderna bör kunna täckas av den ersättningStatsföretag får genom aktieöveriåtdsen till slaten. 6 Förlusttäckning i Regioninvest Riksdagenbeslöt (prop. 1976/77: 125, NU 1976/77:40, rskr 1976/ 77: 345) om medelstillskoltlill Statsföretag för att finansiera bildandel av ell lill NJA knutetinvestmentbolag. Bolaget, som heter Regioninvest i , är ett helägldotterbolag lill Statsföretag. Vid bildandet tillfördes bolaget totalt 25 milj.kr. Bolagels uppgift är alt stimulera industriell utveckling i Norrbottenslän. beslul innebar all bolaget företrädesvis skulle ingå somminoritetsägare i utvecklingsbara förelag. Regioninvest skulle därvid ställariskvilligt kapital lill förfogande saml därutöver tillföra företagenmanagement-resurser. År1979 beslöt (prop. 1978/79: 127, NU 1978/79:45, rskr 1978/ 79: 322)om medelstillskolt på 75 milj. kr. till Statsföretag för att finansiera denfortsatta verksamheten vid Regioninvest. Meddstillskotlel var avsett allanvändas lill rörelsekapital, borgensförbindelser, förlusttäckning samt föradministrationskostnader. Som villkor för medlen angavs alt anslaget skullefinansiera verksamheten vid Regioninvest räknat från den1 . Del uppdrogs ål Statsföretag alt till regeringen lämna enredogörelse för medlens användning och den verksamhel som Regioninvest bedrivitunder nämnda treårsperiod. beslöt (prop. 1981/82: 113. NU 1981/82:51,rskr 1981/82:417) om medelstillskott till Statsföretag om 55,2 milj. kr. för föriusttäckningi Regioninvest. beslul innebar att några ytterligare ägartillskoltän de Statsföretag finner motiverade på rent affärsmässiga grunder inle kundepåräknas. Ioch med riksdagsbeslut har Regioninvest tillförts totalt 155,2 milj.kr. från staten, varav 3 milj. kr. i aktiekapital, 2 milj. kr. i reservfond och150,2 milj. kr. i form av ägartillskolt. Härutöver har koncernen under perioden1977-1981 erhållit 108,6 milj. kr. i statliga medel i form av lokaliseringsstödm. Den övergripandemålsättningen för Regioninvest är enligl beslut att stimulera enindustriell utveckling i . I detta ingår också all skapa nyasysselsättningstillfällen i länet. Mot denna bakgrund har Regioninvestsstyrelse fastställt en intern målsättning som bl.a. innebär att bolaget påaffärsmässiga grunder skall driva producerande företag i 3 1982/83. 1982/83:68 22 och som investmentbolag medverka iutvecklingsbara projekt och företag. Regioninvests verksamhel omfattar följandeområden: - El/elektronik - Syslem förtunga transporter i besvärlig miljö - Isolaminprodukler(brandsäkra och ljudisolerande byggelement, konstruktioner i laminerad ochmålad tunnplåt) Regioninvest har sedan tillkomsten vuxit i omfattninggenom förvärv av förelag. omfattar koncernen 29 helägda aktiebolag. Regioninvesthar även aktieinnehav i sju intressebolag. Inom gruppen finns 680 anställda. Regioninvests resultatutveckling har varit följande. -105,1 -283,2 Tillverkningskostnader Avskrivningar Finansiellt netto Resultat efter finansiellt netto Extraordinära poster Bokslutsdispositioner och skatter Nettoresultat 1,8 2,5 - 2,2 -35,0 Som framgår av tabellen har Regioninvests verksamhetexpanderat mycket snabbt. Bolaget har uppvisat storaförluster. beräknas förlusten till ca 82 milj. kr. Förlusterna hartill största delen täckts genom statliga tillskott. Det tillskott på 55,2 milj.kr. som beslöt om har använts för förlusttäckning förinnevarande år. Resultalprognos utvisar ändock en netloföriusl på 35 milj. kr. Regioninvests finansiella slällning har utvecklats enliglföljande. Korta skulder Långa skulder Obeskattade reserver Beskattade reserver Eget kapital -29,3 Summa tillgångar och eget kapital Verksamheten har finansierats genom utnyttjande avstatliga tillskott samt lån från Statsföretag. Prop.1982/83:68 23 Regioninvestkoncernens finansiella ställning ärsynnerligen svag. Bolaget måste nu rekonstrueras. Enligt minmening har Regioninvest gjort en positiv insats för industriutvecklingen iNorrbollen. Företaget har emellertid haft atl arbeia under svåra förhållanden.En stor del av verksamhetstiden har kännetecknats av ell svagt konjunkturläge.Industristrukturen i har medfört alt många företag drabbats särskiltav detta. Vidare har Regioninvest av sysselsältningsskäl deltagit i en radrekonstruktioner. Del är mol denna bakgrund viktigt atl inle anlägga eltkortsiktigt perspektiv på bedömningen av förelagels verksamhet. Med beaktande av de speciella omständigheter Regioninvesthar haft atl arbeta under och som jag här har redogjort för anser jag all medelbör anvisas för all läcka resterande förluster för . Vidare anser jag atlmedel bör anvisas för att läcka väntade förluster i avvaktan på denhandlingsplan som företaget skall upprätta. Jag beräknar meddsbehovel lillhögst 110 milj. kr. Jag förordar därför alt regeringen föreslär atlanvisa ell reservationsanslag på 110 milj. kr. för ändamålet på tilläggsbudget1 lill statsbudgeten för /83. I fråga om förutsättningarna för detta tillskott vill jaganföra följande. Det är av största vikt att den ogynnsamma resultatutvecklingenså snabbt som möjligt bryts. Det är enligt min mening nödvändigt alt företagetsverksamhet fär en affärsmässig inriktning. Arbetet med atl eliminera förlustkällornai bolaget och atl förbättra produktiviteten i bolagets anläggningar behöverdärför påbörjas omgående och bedrivas med all kraft så atl framlida förlusterundviks. Statsföretag och Regioninvest bör utarbeta enhandlingsplan för atl visa under vilka förulsällningar bolagen i gruppen skallkunna nå lönsamhet. Handlingsplanen bör presenteras senast den 1 april 1983.Först dä detta material har lagts fram finns det enligl min uppfattningunderlag att ta ställning till Regioninvests framtida verksamhel. 7 Finansiell rekonstruktion av bildades (prop. JoU 1941:32, rskr1941:243) genom att domänverkets industrigrupp omformades till aktiebolag. Verksamhetenvar då främst inriktad på sågade trävaror. Denna har därefter utvidgats tillproduktion av pappersmassa och papper samt vidareförädling av trävaror och pappersprodukler.ASSI är etl av de slörre skogsindustriföretagen i landet. Antaletanställda är f.n. ca 8500, varav ca 2 600 utomlands. Företaget bedriver verksamhelpå ca 20 platser i . De viktigaste produktionsorterna inom landet ärKarlsborg och i , , , ochÖrebro i saml Brännögård och i . Prop.1982/83:68 24 ASSl:s verksamhel är indelad i tre produktområden, allamed anknytning till skogsråvara och skogsindustriprodukter. Inombyggmaterialområdet har landets största tillverkning och export av sågadeträvaror och träfiberskivor. Här ingår även fönstertillverkning. Inom pappersområdelär en av största tillverkare av papper och kartong förförpackningar, främst kraftliner som används i wellpapp samt vätske-kartong. Ca80% av ASSl:s pappersmasseproduktion konverteras till papper. I produktområdeförpackningar ingår wellpappföretag och plastbear-beiande förpackningsförelaginom och utom landet. En sammanställning av struktur m. m. börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 2. ASSLs verksamhelhar utvecklats i snabb takt . har koncernensomsättning vuxit från 600 milj. kr. till ca 4200 milj. kr. Ett omfattandeinvesteringsprogram har legat till grund för expansionen. Sammanlagt harinvesteringarna inom uppgått lill ca 4500 milj. kr. varav den större delen har avsett produktområdet papper. Sålunda har t.ex.under åren 1979-1981 investerats ca 940 milj. kr. i en ny kartongmaskin förfrämst vätskeförpackningar i Frövifors. 1 () har satsats 615milj. för modernisering av massafabriken m. m. beslöt (prop.1978/79: 25 bil. NU 1978/ 79: 16. rskr 1978/79: 122) om finansiellt stöd iform av kapitaltillskott på 275 milj. kr. och ett lån med villkorlig äterbetalningsskyldighetpä 275 milj. kr. för denna investering. Bland övriga större investeringar under1970-talet kan nämnas nybyggnation av en spånskivefabrik i . utbyggnad avValåsens sågverk, förvärv av samt utbyggnad av kraftlinerbruketi Lövholmen. Dessutom har fem wellpappföretag förvärvats i syfte att förädlapapper som tillverkats i . års strukturförändringar inom har äveninneburit avvecklingar främst inom byggsektorn. Bl.a. har sågverk i ochHorndal. företagets dörrfabrik i samt en wellpappfabrik i ned. AB Interiör i ochKramfors. spånskivefabrik samt företagen har försålts, de tre senare till elt av delägt företag. Limträtillverkningeni har upphört. Sex äldre pappersmaskiner har utrangerats. Som ettled i strukturtöiändringen har ett kar-longföretag i förvärvats.Säckföretaget i har sålts under innevarande är.Avtal har iralläts om överlåtelse av huvuddelen av aktierna i till det norska företaget /S. 7.1 ASSI:s ekonomiska utveckling åren 19741981 ASSI:s ekonomiska utveckling har präglatsav den omfattande investeringsverksamheten. 1982/83:68 25 strin generellt rått en svag konjunktur. ASSI-koncernensresultatutveckling har varit följande. resultaträkning för åren 19741981 Rörelsens intäkter Rörelsens kostnader 1 50 r' -1369 2371 -2 297 3656 -3 397 Finansnetto Resultat efter finansnetto Extraordinärt netto - 2 1 125 30 36 8-64 Resultat före boksluts- dispositioner och skatt 479 71 - 45 - 239 - 225 - 50 19 - 590 Redovisat resultat 31 7 11 1-335 2 3 - 518 Rörelseintäkterna har ökat med i genomsnitt12 % . Rörelseresultatet före avskrivningar har varierat i takt med korijunkturul-vecklingen.Del finansiella nettot har över åren försämrats kraftigt lill följd av all lånebelaslningenökat i samband med stora investeringar och som en följd av ell högre ränteläge.Till detta kommer atl företaget, främst , lånade uppkapital för alt finansiera de förluster som koncernen drabbats av. Från är 1978lill ökade sålunda del negativa räntenettot exkl. kursförluster med 246milj. Ränteintäkterna ligger på en relativt nivå.År 1981 ingick en kursföriust på 142 milj. kr. i finansneltot som sammanlagtuppgick lill -568 milj. kr. Den största orsaken lill resultatförsämringen är finansnellolsutveckling. Bidragande till resultatutvecklingen har även varit en ökning avavskrivningarna enligl plan till följd av genomförda investeringar saml detförhållandet all investeringarna endasi i begränsad utsträckning i det rådandekonjunkluriäget resulterat i bättre rörelseresultat. ASSI:s ökade upplåning i förening med den svagaresultatutvecklingen har inneburit all förelagels finansiella slällningurholkals, vilket framgår av följande tabell. balansräkning för åren 19741981 Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Obeskattade reserver Beskattade reserver Eget kapital 791 2 250 368 550 129 3 532 214 374 242 ASSI:s totala kapital visar en genomsnillligtillväxtlakl på . Det egna kapitalet har emellertid inleutvecklats i enlighet med totalkapitalets förändring. harvisserligen genom nyemission tillförts 440 milj. kr. från Statsförelag AB.Tidigare nämnda statliga kapilaltillskon och lån på tillsammans 550 milj. kr.har även redovisats som beskattat egel kapital. Tillväxten i del egna kapitalethar dock genom den negativa resultatutvecklingen endast varit . Soliditetenhar härigenom kraftigt försämrats under de redovisade åren. Sålunda uppgick soliditetenår 1974 till för atl ha sjunkit till . Av tabellen framgår även atl i inleoväsentlig utsträckning tvingats utnyttja kortfristig upplåning för attfinansiera verksamheten. Av de kortfristiga skulderna är ca I 400 milj. kr.räntebärande krediter. I sammanhanget bör nämnas att saknar egen råvara.Förelaget köper all råvara och några skogsöverskoll bidrar således inte till atlförbättra resultatet eller likviditeten. Långsiktiga råvaruavtal finnsemellertid mellan domänverket och . ASSLs råvarubehov läcks härigenom till50-60% genom leveranser från verkel. Resterande behov läcks genom såväl inhemskråvara från olika säljare som import. har redovisat en prognos över företagelsresultatutveckling och finansiella ställning för . har på industridepartementets och ASSF.s uppdrag gjort enanalys över bolagels ekonomiska utveckling och kapitalbehov. Därvid har olikanivåer på resultatutveckling och finansiell rekonstruktion analyserats. Pågrundval av gjorda analyser har i skrivelse som inkom den 15 november 1982begärt atl staten skall medverka i en finansiell rekonstruktion av bolaget. 1982/83:68 27 Prognosenbygger i huvudsak pä ASSI:s efter genomförda strukturförändringar nukvarvarande verksamheter. Den höga expansionstakten begränsas underperioden. En fortsalt koncentration sker lill ASSI:s centrala produkt- ochmarknadsområden. En viktig förutsättning för det ekonomiska utfallet är atlkapitalels utnyttjande samt rörelseintäkterna beräknas öka till följd avanlaganden om en förbättrad skogsindustri-konjunktur . väntasresultatet efter finansiella poster inkl. orealiserade kursförluster på ca 250milj. uppgå till -800 milj. kr. Föriuslen har delvis täckts genom ellägartillskott på 500 milj. kr. Även för åren1983 och 1984 väntas redovisa förluster därest finansneltot inte sänksgenom ägartillskott. konstaterar all resultatutvecklingen leder lill enskuldsättning som företaget inte kan bära. En urholkning av del egna kapitaletberäknas ske i en sådan omfattning all förelagels fortbestånd kan hotas. ägartillskoltär nödvändigt för atl möjliggöra en finansiell rekonstruktion och återgeföretaget en rimlig soliditet. Delomfallande investeringsprogrammet kombinerat med de senaste årensomstrukturering av koncernen har medfört atl i allt väsenlligl har etllivskraftigt produklprogram och moderna och rationella anläggningar medkonkurrenskraftiga tillverkningskostnader. Den höga skuldbördan kombinerad medsenare års höjda räntenivåer innebär dock an - även med en optimistiskbedömning av efterfråge- och prisutvecklingen - koncernen inle av egen kraftkan åstadkomma den konsolidering och den minskning av räntebärande skulder sommåste ske. Härtill kommer en betydande exponering för valulakursförändringar lillföljd av en omfattande utlandsupplåning. Målsättningenmed ett ägartillskott är att nedbringa skuldbördan så all en långsiktiglönsamhet kan uppnås. Soliditeten bör också ligga på en sädan nivå efter ettägartillskott all företaget klarar de inom skogsindustrin kraftigakonjunktursvängningarna. bedömer mot.denna bakgrund attstorleken på elt ägartillskott som skall svara mot ovan angivna målsättninguppgår lill 2400 milj. kr. Därav är 100 milj. kr. avsedda för nödvändigamiljöinvesteringar i Karisborgs cellulosa- och pappersbruk. Därutöverhemställer om all del tidigare nämnda lånet på 275 milj. kr. förfinansiellt stöd till bruk efterges. För lånet gäller f. n. alt låneräntanvarje år läggs lill lånekapitalet samt all amortering sker när anläggningarna iKarlsborg visar överskoll. Någon amortering av lånet har ännu inte skelt. ASSIanser all etl väsentligt bidrag för all Karisborg skall fä entillfredsställande ekonmisk bas är alt ränte- och amorteringsskyldig-heten pålånet upphör. Medundanlag av de ovan nämnda miljöinvesteringarna i kommer elteventuellt ägartillskott atl användas för all nedbringa koncer- Prop.1982/83:68 28 nens skuldbörda och därigenom minska räntekostnaderna.Under förutsänning an får elt lillskon på 2400 milj. kr. saml an detnämnda lånet efterges kommer den finansiella ställningen atl stärkas kraftigt enliglförelagels beräkningar. 7.3 Förslag till statliga insatser Till de åtgärder som krävs för alt trygga ASSI:s fortsattaverksamhel och återge företaget en lönsamhet hör enligt min mening enfinansiell rekonstruktion. Denna bör ha en sådan omfattning alt ytteriigaresådant lillskon till förelaget inte skall behöva ulgå. Densvenska skogsindustrin är enligt min mening av vital betydelse för den svenskaekonomin. Sysselsättningen inom branschen är betydande. av Sverigesexportintäkter kommer från skogssektorn. Genom den låga importandeien ärsektorns betydelse för handelsbalansen slörre. Fortsatta satsningar inomskogsindustrin i syfte alt la lill vara befintliga marknadsmöjligheter är moldenna bakgrund angelägna. Inle minst väsentligt är all den statligaskogsindustrin medverkar till detta. under 1970-lalet har ägl rum som den svenskaskogsindustrin fält vidkännas stora förändringar i efterfrågemönster ochkonkurrenskraft. Efter en extrem högkonjunktur för bl.a. skogsindustrin underåren 1973-1974 följde en konjunkturnedgång som efter detandra världskriget innebar en minskad konsumtion av pappersprodukter i Europa.Konsumtionen har därefter ökat men ökningslakten har varitbetydligt lägre . För byggnadsindustrin och dess leverantörer harminskningen av byggvolymen varit dramatisk och byggandet ligger i de flestaländer fortfarande på mindre än hälften av den nivå som gällde tidigare. Den svenskabyggnadsverksamheten har också sjunkit kraftigt. Densvenska skogsindustrin förlorade i minen av 1970-lalel sin kostnadsmässigakonkurrenskraft. Genom bl.a. kostnadsutvecklingen i och Canadakombinerad med förändrade valutakurser torde dock konkurrensförmågan numeravara återställd. Densvenska produktionen av sågade trävaror och träfiberskivor har minskal underslutet av 1970-lalet som ett resultat av låg byggvolym. Antalet sågverk sjunkerår medan boardindustrin fortfarande har slor överkapacitet. har, som framgått tidigare, inneburit en starkexpansion och hög investeringstakt. Investeringarna har främst lagil sikte påatt öka företagels kapacitet för tillverkning av papper och kartong. harhärigenom kunnat nå en hög förädlingsgrad av sin massaproduktion. ASSl:stidigare sågverksamhet har koncentrerats till färre sågverk medhög produktionskapacitet. Uppbyggnaden inom förpackningsområdet har inneburitalt värdefulla inlegrationssam-band med pappersområdet kunnat tas till vara. 1982/83:68 29 ASSI:s utveckling synes ha legat väl i linje med den allmännaulveck: lingen inom skogsindustrin och inneburit atl branschensutvecklingsmöjligheter lagils till vara. Till delta kommer all i många fall skett inom sysselsällningssvaga områden. Satsningarnahar därigenom bidragit lill atl lösa regionala sysselsättningsfrågor. ASSI:s expansion har som nämnts inneburiten hög investeringsvolym. Till slor del hänger detta självfallet samman med denhöga kapitalintensiteten i främst pappers- och massaindustrin. Investeringarnahar genomförts med en genomsnittligt svag skogsin-duslrikonjunkluroch därmed låg resullalnivå och självfinansieringsförmåga. Följden har blivitalt ASSI:s expansion i hög grad skett med extern finansiering. har härvid ökat avsevärt och i motsvarande takt ävenräntekostnaderna. En konsolidering av företagel har inle genomförts i den taktoch omfattning som varit nödvändig. En hög investeringstakt inom undersenare år torde visserligen ha varit nödvändig för all säkerställa en fortsattrationell verksamhel, men jag kan konstatera atl den valda expansionstaklenvarit osedvanligt hög i förhållande lill förelagels ekonomiska situation ochskett under en ökad finansiell obalans. Del finansiella risklagandet har varitstort. Företagels framlida utveckling har härvid kommil all äventyras. har i sin hemställan om kapitallillskott framhållitalt företagels tillverkningsenheter och distributionssystem lill stor del ärändamålsenliga, tillämpar en modern teknik och uppvisar hög effektivitet.Anläggningarnas avkastningsförmåga är i jämförelse med andraskogsindustriförelag enligl nu god. ASSI:s prognos överresultatutvecklingen för innevarande och visar ocksä allföretagels olika verksamhels-delar sammantaget förmår alt generera ellrörelseresultat som är bärkraftigt. Del är nu väsentligt all las lill vara och alt företaget kankonsolidera sin verksamhel och därmed skapa en grund för en fortsall balanseradutveckling. Förelagels räntekostnader är dock f. n. så höga atl företagelsframlida nettoresultat inle på något sätt kan bidra till en konsolidering.Särskilda åtgärder måste vidtas och jag anser atl en finansiell rekonstruktioni första hand bör ske genom elt statligt ägartillskott. Beträffande förutsällningarnaför delta vill jag anföra följande. Som tidigare nämnts har genomgått ochgenomgår en strukturomvandling med avveckling av olönsamma enheter eller överlåtelselill andra intressenter. Det är nödvändigt atl en fortgående strukturrationaliseringsker inom . Företagel måste göra alla ansträngningar för alt stärkakonkurrenskraften. Förelagels resurser måste inriktas på lönsamma eller utvecklingsbaraenheter. Produktionsenheter som inte kan bedömas som långsiktigtutvecklingsbara bör avvecklas. När del gäller kapitaltillskottets storiek bör detta varaav sådan omfattning atl det återställer soliditeten inom företaget till enrimlig nivå och 4 1982/83. 1982/83:68 30 Storleken på tillskottet måste härvid bedömas bl.a. utifrån vilken räntebelastning rörelseresultatet från ASSLs verksamhetlångsiktigt kan bära. Väsentligt är också atl ASSI:s kapitalstruktur ochavkastningsförmåga blir sådana atl förelagets fortsalla utveckling kan ske pä ellekonomiskt sunt säll. Jagvill understryka all avvikelser i förutsättningarna för ASSI:s resul-lalprognoserkan innebära atl del verkliga utfallet kan variera kraftigt. Resultatetpåverkas av variationer i främst pris-, valuta- och volymantaganden. Jag min bedömning av lämplig storiek på etl kapilallillskoll lill utgåttfrån den prognos som redovisar avseende utvecklingen under åren1982-1984. Jag anser del väsentligt atl en finansiell rekonstruktion somsyftar till alt ge en långsiktig stabilitet ges en omfattning som gör attförelaget kan bemästra effektema av konjunklurvaria-lioner. Enligl minbedömning bör kapitaltillskollel vara av en sådan storleksordning atl det äveni framtiden stimulerar och ledning all förutsättningslöst prövagrundläggande frågor beträffande ASSLs företagsstrategi och inriktning. Somtidigare nämnts har beräkningar gjorts för all illustrera effekter av olikaalternativa tillskott. Jagförordar mot bakgrund av gjorda analyser atl ges ell statligtägartillskott av 2000 milj. kr. för en finansiell rekonstruktion av verksamheten.Medel för della bör anvisas på etl särskill reservationsanslag på tilläggsbudgetI till statsbudgeten . Delförordade tillskottet innebär avsevärda effekter på ASSI:s soliditet ochresultatförmåga. Sålunda kan ASSI:s soliditet vid utgången av beräknasuppgå till enligt den resultalprognos som harpresenterat. Jag anser alt en sådan soliditetsnivå bör ge företaget goda möjligheteratt slå emol de resultalsvängningar som inträder i en konjunkturnedgång. ASSLsfinansnetlo bedöms kunna minska från av omsättningen till avföretagels omsättning. Jag vill framhålla atl vid en bedömning av finansnellolsstorlek bör hänsyn las lill alt en relativt högre räntebelaslning får ansesnaturlig i samband med atl större nyinvesteringar genomförts. För ASSLsvidkommande innebär della alt en gentemot konkurrenterna något högre räntebelaslningbör vara acceptabel. har förutsatt alt en nedskrivning av vissaanläggningsvärden görs. En nedskrivning av anläggningarna har ocksä lagts in iovan nämnda omnämnda beräkningar för atl illustrera effekter på resultatet ochsoliditet. I vilken omfattning nedskrivningar skall ske och vid vilka tidpunkterbör förelagsledningen bedöma mot bakgrund av vilken resultatutveckling somanses sannolik. ASSLsmedel- och långfristiga upplåning för den svenska verksamheten utgörs till merän av lån i utländsk valuta. anser del som väsentligt alltillskottet också skall kunna användas till förtida återbetalning av medel-och långfristig upplåning i utländsk valuta. ASSIhar begärt att lånet på 275 milj. kr. Prop.1982/83:68 31