prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Det nordiskasamarbetet har vuxit fram och förs fram på alltbredare front. Det har lett till en serie resultat som upplevs som naturliga delari de nordiska ländernas rättssystem och samhällsliv. Det nordiska samarbetet handlar inle enbartom nya framsteg. Det handlar ocksä om allslå vakt om de framsteg som redan gjorts. Det gäller Irygghetskonvenlionen. Detgäller den gemensamma arbetsmarknadens funktion under rådande lågkonjunkturer.Det gäller tillämpningen inom nafionellramlagstiftning så att den inte går i skilda banor i de nordiska ländema,m. Det är av avgörandebetydelse för respekten för det nordiska samarbetet alt det ges enresullatinriktad prägel, att individer och företag fär konkret nytta av samarbetet. I tider då besparingar mäste göras istatsutgifterna, har de nordiska ländernasärskild anledning att samarbeta med varandra. Genom atl söka gemensamma lösningar i stället för all lägga nerresurser i vaije enskUl land för alllösa likartade problem, kan en samhällsekonomisk nytta av betydelse uppnås genom det nordiska samarbetet. Arbetetpå att åstadkomma nationellabesparingar genom att söka nordiska samarbetslösningar bör tillvaratas. På vissa områden är de nordiska ländernahänvisade till att samarbeta för atl kunnahålla jämna steg med de större industriländerna. De nordiska länderna ärvart och ett för litet för att få fram forskare och teknisk utrusining på vikliga områden såsom energiforskning, dataleknologi. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 99 grundforskning liksom tillämpad forskning och tekniskutveckling. Den arbetsfördelning som åstadkommits och de gemensamma satsningar somgjorts i del nordiska samarbelel i detta sammanhang bör föras vidare och fördjupas. Under senare är har det ekonomiska, industripolitiska,handelsmässiga och energipolitiska samarbetet fått allt större betydelse. har ställtupp mäl för detta samarbete under mbriken "som hemmamarknad". Den vikt regeringen fäster vid att dettasamarbete byggs ut och fördjupas anmäldes i prop. 1982/83:50. Det ärregeringens uppfattning att desamarbetsprogram, som de nordiska ländernas samarbetsministrar utvecklat och de arbetsplaner som industrir och energiministrarnahar antagit, skall genomföras i kontakt med arbetsmarknadens parter och mednäringslivet. Så öppnas möjligheterna för samarbete inom olika sektorer ochbranscher i samhällsekonomin som är av särskilt intresse frånfillväxtsynpunkl. Vissadelar av del nordiska ekonomiska samarbetet, särskilt industri-och energisamarbetel, utvecklas bäst genomöverenskommelse mellan tvä eller treländer. a. slutit ett avtal med om införsel av naturgas. Med har arbetatgenom en särskUd överenskommelserinom ramen för det nordiska arbelsmarknadssamarbelet. Med slöt etl avtal omekonomiskt samarbete, särskilt påindustri- och energiområdena. Dessa avtal öppnar en möjlighel atl ge ökatinnehåll och ökad dynamik i det nordiska samarbetet. I tider av ekonomisk kris kämpar internationelltsamarbete i motvind. Delta gäUer inte i del nordiska samarbetet, bl. a. på gmndav den förankring det harhos de nordiska ländernas parlament. Det är angelägel att denna förankring fördjupas och att samspeletmellan och nordiskaministerrådet fär bästa möjliga organisation. Regeringen fäster slort avseende vid den utredning som nyligentillsatts på nordiskt plan för översyn av samarbetsformerna i detnordiska samarbetet. De europeiska gemenskaperna (EG) Tioårsjubileet avSveriges och övriga EFTA-länders frihandelsavtal med EG har manifesterats meddeklarationer av säväl EFTA som EG. Deklarationerna avspeglar tillfredsställelsepä båda sidor över den hittillsvarande utvecklingen och en ömsesidig strävan atlytterligare fördjupa och bredda delekonomiska samarbetet. Våraförbindelser med EG har fortsatt att utvecklas positivt under är 1982 säväl bilateralt som inom EFTA-kretsens ram.Sveriges och gemenskapens intresseav fortsatta kontakter pä hög politisk nivå har markerats genom atl del första s.k. högnivämölel i Slockholmär följts upp av ett andrahögnivåmöte i . Vid överläggningarna berördes såväl EG:s interna utveckling som aktuellaglobala handelspolitiska frågor och bilaterala frägor. 1982/83:100 Bilaga 5 100 EG har under är 1982utnyttjat den möjlighet som frihandelsavtalet ger att ufiösatredjelandstull för svensk pappersexport sedan plafondtaken i nästan samtligafall överskridits. Preferenstullarna för svensk pappersexport till EG harsuccessivt minskats frän till f.n. (1983). Full tullfrihet skallenligl avtalet vara genomförd . I ansträngningarnaatl förenkla och förbättra ursprungsreglerna i handeln mellan EFTA-och har ell första steg i riktning mol en tillfredsställande lösning nu kunnatnoteras. Läget påslälmarknaden inom EG präglas av en betydande osäkerhet beroende påslmklurproblem och de dåliga konjunktumlsikterna. Gemenskapen beslöt i juni1982 förlänga gällande produktionsbegränsningar lill saml omåtgärder för atl höja prisnivån. Prisdisciplinen inom EG utsätts alltjämt förstora påfrestningar och beslul om yllerligare produktionsnedskärningar och andra åtgärder för all stabiliseramarknaden fattades . Handeln med stål mellan och EGhar kunnat upprätthållas i normalomfattning på gmndval av frihandelsavtal med ' samt ärliga skriftväxlingar om vissa tolkningarav avtalet som en följd av EG:s krisålgärder pä stålområdel. Samarbetet medgemenskapen fullföljs och vidareutvecklas även på en rad områden utanförfrihandelsavtalet som exempelvis del tekniskt-ve-tenskapliga samarbetet inom ramen förEuropean Coopération in the Field of Scientific and (), där Sverigef.n. förhandlar om ytterligare avtal om projekt för teknisk utveckling och tillämpadforskningbl.a. Sammankopplingen av det svenska datanätet och gemenskapensEuronet skedde . Särskilda expertmöten har vidareunder året hållits om bl.a. miljövård, biständsfrågor, konsumentfrågor och transportfrågor. Informella ekonomisk-politiska och industripolitiskaöverläggningar har ägl rtim vid olika tillfäUen. SärskUda samtal om statsstödinleddes mellan-ett anlal EFTA-länder och EG . En uppföljning av dessasamtal för Sverigesvidkommande ägde mm . Tillsammans medövriga EFTA-länder har diskussioner ägt mm med om EG:s förslag lillvammärken saml om åtgärder för att minska de tekniska handelshindren i den europeiskasamhandeln. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) EFTA-ländernasfrihandelsavtal med EG har varit i kraft . Avtalen har medförtalt vi har en västeuropeisk frihandelsmarknad för snart sagt allaindustrivaror omfattande 17 länder med mer än 300 miljoner människor. Dennamarknad tar emot av export. ' = Europeiska kol- och stålgemenskapen Prop.1982/83:100 Bilaga 5 101 Inom EFTAfortsätter samlidigt ansträngningarna atl vidareutveckla frihandeln,bl.a..genom avveckling av tekniska handelshinder samt förenkling avurspmngsreglema i handeln meUan EFTA- och EG-ländema. Mot bakgmnd avPortugals och fömlsedda inträde i EG fortsätter diskussionerna omsärskilda regler för EFTA-ländernas förhällande till dessa länder ochgemenskapen efter inträdet. TiUämpningen avstatsstöd i medlemsländema granskas. En studie av EFTA-ländemasregionalpolitiska problem förestår, liksom en översyn av hur EFTA-ländernasmulfilalerala handelsavtal med fungerat sedan det iträdde ikraft . möts en gäng årligenför diskussion av olika samarbetsfrägor. () och konferensför handel och utveckling() Den s.k. globalaförhandlingsmndan som diskuteras inom FN:s ram har behandlats närmare idel föregående under redogörelsen för krisen i det internafioneUa utvecklingssamarbetet. Pådet handelspolitiska området blir främstfrågorna om handelns betydelse i det ömsesidiga beroendet mellan i- och , liksom det gemensammaintresset att vidmakthålla ochvidareutveckla ell öppet intemationellt handelssystem för svensk del de mestintressanta vid en eventuell ny global nord-sydmnda. Detsamma gällerbehovet av att fä lill sländ en internafioneU dialog på energiområdetmellan producent- och konsumentländer. Arbetet inomUNCTAD:s styrelse har präglats av förberedelserna för konferensenssjätte session som kommer att äga mm i , den 6-30juni 1983.En preliminär dagordning för konferensenhar antagits. och röstade dock emot denna. Utöver en samlad debatt av allmänekonomisk karaklär,kommer huvudämnena atl vara rävaror, internationell handel med varor och tjänstersamt finansiellaoch monetära frägor. Andra frägor såsom teknologi, sjöfart och ekonomiskt samarbetemellan avses i princip få en mer översiktlig behandling. Riskenär betydande alt den kommande konferensen i nuvarande ekonomiska och politiskaläge inle leder till konkreta resultat av betydelse för . Därförkommer så långt della är möjligl allverka för alt den får en uppläggning som skapar ett sådant politiskt tryck all den verkar som katalysator för reellaframsteg. bör förutsätta attkonferensen inriktas på några konkreta och realisfiska ämnen. Vid tidigare konferenser har delta varit svårt atluppnå. Förberedelserna i subslansfrågornapågår i bl.a. och inom i . U- länderna, kommer atl slutligt samordna sinaförberedelser för konferensen i . De svenska förberedelsernasamordnas i en interdepartementalberedningsgmpp under ledning av statssekreteraren för ulri-keshandelsfrågor. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 102 En annan fråga somställ i centmm för under del gångna året är det ekonomiskasamarbetet mellan (ECDC). Ansträngningarna på atl utvidga ochformalisera arbetet på ekonomiskt samarbete mellan har under år 1982varit betydande. inomden s.k. 77-gmppen har haft etl antal möten inom områden för handel, vetenskap och teknik, Uvsmedel ochjordbmk, finanser, kapitalvaror och industri. I vad avser handel har gmppenkommit överens om all inom förhandla om tullpreferenser sinsemeUan (GSTP). Vid en session i i oktober 1982genomdrev ett beslut som innebär att vatje enskilt u-land harvetorätt mot att nya länder ansluts tiU ettprogram inom ramen för ECDC. Beslutet uppfattades av i-länderna som ett brott mot FN:suniversalitetsprincip. Förhandlingar mellan om GSTP inledsredan i april 1983 och beräknas pågå underminsl . Den utveckling frågan fått kan, om en förändring i beslutetinte kommer till stånd, komma att inverka mycket negafivt på säväl förberedelserna för som konferensensföriopp. Försöken att kommavidare i arbetet pä en uppförandekod för teknologiöverföring har fortsattunder är 1982 i en inlerrimskommitlé. De särskilda lullförmåner (s.k. luUpreferenser) föru-länder som införde omfattade en handel omtotalt . för är 1980. Deltaulgör av importen (21,. ) från de 87 länderoch områden som beviljats luUpreferenser. Huvuddelen av importenfrån dessa länder (16,.) är luUfri enligl mest gynnadnationsprincipen. Ansträngningarnaalt nä intemationella överenskommelser i syfte alt begränsa fluktuationerna iråvarupriserna och därmed trygga utbudet av rävaror har endast gjort begränsadeframsteg. Arbetet i inriktas alltmer pä avtal om utvecklingsåtgärder, information ochkonsultationer. Av försörjningsskäleftersträvar stabila och förutsägbara priser och en icke-diskriminatorisk råvamhandel. Stabila råvammarknader verkar också inflationshämmande. Det är därförangeläget atl ansträngningarna attnå överenskommelser om prisslabiliserande avtal fortsätter samlidigt somalternativa former för internationellt råvarusamarbete prövas. har ratUicerat avtalet om en gemensam fond förfinansiering av bufferfiager och andra åtgärder för att stödja främstu-ländernas rävampro-duktion, förädling och handel. Avtalets ikraftträdandehar förskjutits, då ännu ejtillräckligt antal stater ratificerat avtalet. Det sjätte internationella tennavtalet träddeprovisoriskt i kraft . Avtalet skall bidra lill stabilitet pätennmarknaden via bufferfiager och kvoter. deltar för första gängen i dettaavtal. 1971ärs veteavtal skulle ha löpt ut men föriängdes för Prop.1982/83:100 Bilaga 5 103 yllerligare i avvaktan på etl nytt avtal. Ilikhet med flertalet medlemmar av det internafionella veterådet anser altetl nytt avtal bör innehållabeslämmelser om samordnade lager. Förhandlingar omelt nytt sockeravtal inleds är 1983 då gällande avtal visat sig otUlräckligt.Ett önskvärt mål är att knyta EG till ett nytt avtal. notifieradeden sitt godkännande av föriängningen av 1976 årsinternationella kaffeavtal t.o.m. . Inom ramen för avtaletinfördes en kvotering av den internafioneUa handeln med kaffe. Överenskommelse harträffats om ett nytt kaffeavtal avsett att gälla sex är från den I oktober1983. Proposition om anslutning till detta avtal kommer att föreläggas . kakaoavtal har haft storasvårigheter sedan det provisoriskt sattes ikraft . Skördarna har överstigit konsumtionen och avtalels prisram har inte kunnatförsvaras. Avtalet löper ut den 31 juh 1984. Nalurgummiprisetföll liU en nivå där slödköp i enlighet med 1979 årsinternafioneUa naturgummiavtal aktualiserades. Stödköpen uppgår tUlöver och priset har stabiliserats. De svenska bidragen tiU stödköpen har främst på gmndav växelkursutvecklingen bUvit något störreän som beräknades i prop. 1979/80:107 om anslutning tUl avtalet och uppgår hittUls tillnärmare 4,6 milj. kr. Överenskommelse omelt internationeUt juteavtal träffades . Proposifion om Sverigesanslutning tUl della avtal kommer atl föreläggas . Bilaterala frågor på det handelspolitiska, ekonomiskaoch kommersiella området Bilaterala kontakterpä del handelspolitiska, ekonomiska och kommersiella området har ökat iomfattning. Kraven på statligt engagemang har fortsall alt stiga, inle minst i länderdär de ekonomiska problemen blivit akuta. Officiella besök och delegafionsresor medofficiell prägel har i allt slörre grad kommil att användas i handelsfrämjande syfte.Ell allt starkare samband framträder mellan handelspolitiska och ekonomiska kontakter pä regeringsnivå ochkommersieUa förbindelser med ett stort anlal länder. Huvudparten avSveriges handelsförbindelser regleras som fömt av multilaterala avtal. Medvissa länder, företrädesvis och statshandelsländer, finnshämtöver bilaterala handels- eller samarbetsavtal. Många av dessa avtalfömtser ärliga möten mellan avtalsparterna. Handeln medstatshandelsländerna har präglats av fallande ekonomisktillväxttakt i dessa länder, tilltagande kreditproblem och åtstramning i derasimport. Den svenska exporten fill statshandelsländerna i harsålunda sjunkit med 1982/83:100 Bilaga 5 104 12%jämfört med . Samtidigl har importen frän statshandelsländerna ökat, särskilt avoljeprodukter. Sedvanliga årliga handelsförhandlingarhar hållits med , , , , ,, och . Med har ett nytt långfristigt handelsavtal ingåtts. Handelsavtalen med vissa andra statshandelsländerhar förlängts. Under är 1982 harkommissionsmöten enligt samarbetsavtalen. med och ägt mm. Densvensk-japanska blandade kommissionen har hållit sitt tionde möte. kommer bUaterala mötensannolikt att äga mm med flertalet av de länder med vilka har samarbetsavtal. Från svensk sidahar en relafivt restriktiv atfityd intagits till alt ingå nya avtal, bl.a. med hänsyn tUl den administrafiva belastning som dessa innebär förmyndigheter och företag. Kommersiella och handelspolitiska fördelar kan dock motivera att nyaavtal ingås. En översyn avsamarbetsavtalens funktion, utformning och administration pågår. Amerikanskastålintressen väckte talan mot stålproducenter i Sverigeoch sex andra länder för otillåten subventionering av produktionen avspecialstål som bl.a. exporteras tUl . Amerikansk industri påstods halidit skada härav. tog initiativ tiU konsullafioner medSverige enligt subventionskod. Vid en första konsultalionsomgängtiUbakavisades från svensk sida den amerikanska talan bl.a. med åberopande av att USAej företett tillräcklig bevisning av orsakssambandet mellan importen fränSverige och den påstådda skadan. Den amerikanske presidenten har beslutatinleda en intern marknadsstömingsundersökning. Samfidigt uppmanades administrationen atl genom fortsatta konsultationer medberörda länder söka eliminera samtliga deförfaranden som man på amerikansk sida anser snedvrider handeln med specialstål. SannoUkt är att fortsattasamtal meUan och äger mm . Textilier är etl område där maninternationelll har.erkänt behovel av avstegfrån en strikt fillämpad frihandelsprincip. Handeln med teko-varor regleras iett specialavtal under - det s.k. multifiberavtalet (MFA). anslöt sig fill denförlängning av multifiberavtalet(MFA III), som trädde i kraft /82. harbilaterala textilbegränsningsavtal med 16 länder. Avtalen är i tillämpliga fallingångna inom ramen för multtfiberavtalet. har hittiUs omförhandlat tvåavtal under MFA III. De återstående avtalen kommer att omförhandlas under år 1983.Förhandlingar med ytterligare ett land inleddes . Sverigestextilbegränsningsavtal löper.i de flesta fall pä tvä är och innehåller en ömsesidiguppsägningsklausul. En övergång till längre avtalsperioder övervägs. Hämtöverbegränsas liksom tidigare teko-importen från statshandelsländerna. Kommerskollegiumbevakar fortlöpande utvecklingen av teko-importen tiU . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 105 Genom lagen(1979:487) om förbud mot investeringar i och begränsasden svenska näringsverksamheten i och i avsikt att öka delintemationella trycket pä den sydafrikanska regimen och påverka dessapartheidpolitik. Regeringen kan bevilja dispens för investering soni avser ersättningav försliten utmstning och som inte innebär någon utvidgning av företagens verksamhet iSydafrika och . En redogörelse för hur företagens verksamhet harutvecklats i och lämnas i särskild skrivelse fillriksdagen. Pä begäran av riksdagen- sker en översyn av lagstiftningenom förbud mol investeringar i och m.m. (UU 1979/80:27, rskr 1979/80:360). Iutredningsuppdraget ingår bl.a. att studera möjligheterna att vidgasanktionerna mot fill andra områden än de som omfattas av lagen.Utredningen är parlamentariskt sammansatt. Den avses vara avslutad före utgången avär 1983. Den i oktober 1982genomförda devalveringen har skapat gynnsamma fömtsällningar för förelagen i derasexportansträngningar. De särskilda statliga insatserna för alt främja svenskexport av varor och tjänster, som utgör ell komplement lUl den av regeringen fördaallmänna ekonomiska politiken, är av väsenfiig betydelse för att minskaunderskottet i bytesbalansen. Genom det statliga stödet skapas bättrefömtsättningar för företagen atl öka sina egna exportansträngningar och ta tiUvara de konkurrensfördelar som devalveringen har skapat. Samtidigl kommerstödet i enskilda aktioner alt minska då företagen beräknas själva kunna bidraekonomiskt i en större utsträckning än hitliUs. Bl.a. mot denna bakgmnd föreslåst.v. inga ytterligare medel för stöd till svensk projektexport. Sammantaget innebär detta enviss minskning av medlen lill den exportfrämjande verksamhet som främstbedrivs genom exporträd. Genom omfördelningar av anslagna medel kan dock enförstärkning göras av de mest angelägnainsatsema. En utvärdering av det hittUlsvarande stödet liU mindre ochmedelstora företag har inletts. Samordning avinsatser med inriktning på köpstarka marknader kommer atl eftersträvas.En strävan bör ocksä vara att öka handeln på u-landsmarknader, bl.a. genom ökat återflödefrån multilaterala biståndsorgan och SIDA. Mot bakgmnd avtjänstesektorns ökande betydelse och internationalisering har regeringen tillsalt enutredning som bl.a. skaU lämna förslag pååtgärder för att ytterligare stimulera och utveckla den svenska tjänsteexporten. De åtgärder som särskilt harvidtagits för alt öka exporten avtjänster frän statliga myndigheter och bolag förväntas få vissa positiva 1982/83:100 Bilaga 5 106 effekter även för övrig svensk export. Systemet förförmånlig kreditgivning tUl vissa , som främst harbiståndspolitiska syften, förväntas ocksågynna export av varor och tjänster. De svenska företagens möjlighet attförsäkra sina exportaffärer mot risken föruteblivna betalningar och andra förlustrisker, d.v.s. atl erhållaexportkreditgarantier, är ell viktigt element i exportfrämjandet. () svarar för denna garantigivning. Verksamheten präglas av en svärbalansgäng mellan önskan atl främja den svenska exporten å den ena sidan och behovet atl minimera siatens risklagande åden andra. I EKN:s verksamhetingår förutom normal affärsmässig garantigivning (n-garantier) ävengaranligivning enligt särskilda kriterier vid export med etl särskiltsamhäUsintresse saml vid export av betydelse för ekonomiskautveckling (s/u-garanlier). För att EKN skall ges möjlighet till fortsattomfattande engagemang på länder som för garantigivningen betraktas som goda risker, föreslåsbemyndigande för regeringen attöverföra ytterligare medel lill s/u-ramen, om sä anses erforderligt. deltar idet internationella samarbetet på tullområdet, främst inom ramen förTuUsamarbetsrådet (Customs Coopération Council-CCC) i . Inom CCCbefinner man sig nu i slutskedet av arbetet med en ny vamnomenklalur. Detmycket omfallande arbetet med atl överföra denna nomenklatur liU svensk lagstiftningoch andra beslämmelser har redan påbörjatsinom generaltuUstyrelsen. De nordiska ländemahar ingått elt avtal om ömsesidigt bistånd i tullfrågor, vilket kommeratt underlätta tullmyndigheternas ansträngningar alt förhindra, utreda ochbeivra överträdelser av tullagstiftningen. KrigsmaterielinspektionenskontroU av tiUverkningen av krigsmateriel i landet omfattade 122 enskildatiUverkare /82 . TUlverk-ningsvärdet för var 3956 milj.kr. (1982 - 4057 milj. har ca1800 ansökningar om utförsel behandlats. Medelvärdet av krigsmaterielexporten var cal,2%avden totala exporten . Värdet för under år1982 beviljade utförseltillständ uppgår till ca 1900 milj. kr., en ökning medknappt 300 milj. kr. jämfört med är 1981. Under är 1982 har beslutat om att i lagreglera utförseln från . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 107 riket av krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse avtillverkningsrätl samt anordnande inom riket av militärt inriktad utbildning avutländsk medborgare (prop. 1981/82:196, UU 1981/82:26, rskr 1981/82:345). Genom lagen ersätts 1949 ärskungörelse angående förbud mot utförsel från riket av krigsmateriel.Lagen (1982: 513) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. träder i kraft . 1981/82 Utgift 28585893 1982/83 Anslag 29420000 1983/84 Förslag 30267000 ' Anslaget har t.o.m. /83 redovisats ihandelsdepartementets bilaga tiUbudgetpropositionen. ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgtft att handlägga frågor om handelspolitik ochutrikeshandel saml vissa frägor i samband med näringsrätisliga regleringar ochinrikeshandel. leds av en styrelse. Chef för kollegietär en generaldirektör, som är styrelsens ordförande. Inom verket finns fyrautrikeshan-delsbyråer, en byrå för administrafiva frägor, en byrå förinrikeshandel och näringsrätisliga ärenden saml elt utredningssekretarial. TiU kollegiet ärknutet ett handelspoUtiskt råd och en saml rådgivande nämnder för frågorrörande auktorisation och godkännande av revisorer samt för frägor rörandegodkännande av tolkar och auktorisationav översättare. Ensärskild utredare har i belänkandet (Ds H 1982:2) "Att godkänna tolkar och auktorisera översättare enutvärdering" föreslagit en viss förändringav kollegiets nuvarande system för godkännande resp. auktorisation av tolkaroch translatorer. Samma ämnesområde berörs i betänkandet (Ds U 1982:10)"Reformerad tolkulbildning" och i statskontorets rapport (1982:19) "Översätlningsverksamheteni statsförvaltningen". Belänkandena och rapporten har remissbehandlats.Förslag i frågan kommer atl redovisas för . ' = Europeiska kol- och stålgemenskapen Prop.1982/83:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1983/84 Handläggande personal Övrig personal (därav lönekostnader) Lokalkostnader (-173 000) -H 265 000* (- 20000)* -t-582 000* (Förvaltningskostnader) (därav lönekostnader) (-1-159000) (-1- 9000) * För /84har medel för Särskilda regleringsverksamheten beräknats inomanslagsposterna Förvaltningskostnader och Lokalkostnader. Posten gäller såledeskollegiets hela verksamhet inklusive den hittillsvarande Särskilda regleringsverksamheten. För /82har kommerskollegium redovisat en resultatanalys. Med denna som bakgmnd stårdel enligt koUegiets uppfattning klart alt successivt krympande resurser integer verket utrymme att ta på sig nya eller utökade arbetsuppgifter.