prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — I följande tablå redovisas de genomsnittligakostnadsökningar som skulle ha uppkommit i den del av hyreshusbeståndel somhar byggts Ar 1983 Ar 1984 Ar 1985 Tota]effekt kr./m" kr./m- kr./m- år /.m- Effekterna av hyreshusavgiften för hus byggda ' 4,50-7.20 2.25-3,60 2,25-3,60 9,00-14,40 Genomsnittlig effekt för SABO-företagen av såväl de extra höjningarna av de garanterade räntorna som hyreshusavgiften 7,15 4,35 4,35 15,85 ' Beräkningarna bygger bl.a. på uppgifter om degenomsnittliga taxeringsvärdena för hus av olika ålder. 1982/83:50 29 1958 om förslagel i prop. 1981/82:124 om hyreshusavgifthade genomförts. I tablån redovisas också de kostnadsökningar som skulle hauppkommit för SABO-förelagen lill följd av de extra uppirappningarna av degaranterade räntorna och hyreshusavgiften. Enligt minmening skulle en avgift, bestämd på det sätt som jag angav, inle ha varithögre än vad som kunde motiveras av den höjning av hyresnivån som beräknasuppkomma på grund av de extra uppirappningarna av de garanterade räntorna åren1983-1985. Jag anser därför att avgiftens storlek var lämpligt avvägd ipropositionsförslaget. Avgiften skulle enligt förslagel omfatta hyreshusenhelermed den innebörd delta begrepp har i faslighelslaxeringssammanhang. Begreppetinnefattar förutom själva hyreshuset även den tomtmark som hör till huset. Hyreshusutgörs enligl definitionen i fastighetslaxeringslagen (1979: 1152) av byggnadsom är inrättad lill bostad ät minsl tre familjer eller till kontor, butik,hotell, restaurang och liknande. Både fastigheter med hyreslägenheter ochfasligheter med bosiadsrättslägenheier omfattas av begreppet. Enligl förslagelskulle hyreshusavgiften omfalla hyreshusenheler med huvudsakligen bosläder, hyreshusenhelersom innehåller både bostäder och lokaler och hyreshusenheler med huvudsakligenlokaler. Även hyreshusenheler som består av obebyggd tomtmark och hyreshusenhetermed byggnader som inte har åsalls någol byggnadsvärde vid fastighetstaxeringenskulle omfattas av avgiften. Begreppet hyreshus innefattar emellertid inle alla hus medlägenheter som upplåts med hyres- och bostadsrätt. a. ingår normall inlerad- och kedjehus med sådana lägenheter. Hus av delta slag hänförs nämligen vidfastighetstaxeringen som regel lill småhus. Renl principiellt borde givetvisockså dessa hus träffas av en avgift. Med hänsyn till bl. a. de administrativasvårigheter, som detta skulle medföra och på grund av del ringa antalet sädanahus anser jag atl de bör undantas från avgiften. Avgiftenskulle las ut för hus med värdeär . Även begreppet värdeär användsvid fastighetstaxeringen. Normalt utgörs värdeårel av fastighetensnybyggnadsår, men om huset har genomgått om- eller tillbyggnad bestämsvärdeåret även med hänsyn till den ökning av husets återstående livslängd somom- och tillbyggnaden ger upphov till. Värdeårel blir i sådana fall ell senareår än nybyggnadsårei. Exempelvis har av del hyreshusbeslånd som byggdes föreår 1958 elt senare värdeär än är 1958. De fastigheter som under senare är hargenomgått omfattande om-eller tillbyggnader skulle således inte ha berörts avavgiften. För fasligheter som i framliden genomgår omfattande ombyggnad blirsituationen densamma. Förslaget om hyreshusavgifl har kritiserats för all delskulle drabba privata fastighetsägare i slörre utsträckning än övriga ägarekalegorier.Del 1982/83:50 30 är i och för sig riktigt att hyreshusavgiften i slorutsträckning faller på privata fastighetsägare. Detta beror dock uteslutande påatt privata faslig-helsägare är den dominerande ägarekalegorin inom den del avbeståndet som inle omfattas av räntebidragssyslemel. Del motsatta gäller förden del av hyreshusbeståndel som berörs av de extra uppirappningarna av degaranterade räntorna. Ett av syftena med avgiften är just all motverka enförmögenhetsomfördelning lill förmån för vissa fastighetsägare genom atlbalansera den på grund av de extra uppirappningarna väntade allmänna höjningenav hyresnivån. Förslagel skulle därför i slort setl inle ha medfört någraförsämringar i förhållande lill nuläget för dessa fastighetsägare. Kritiken på denna punkt anser jag således inte varabärande. Kritikriktades vid riksdagsbehandlingen också mol alt avgifisskyldighelen skulleläggas på ägare lill hyreshusenheler med den innebörd della begrepp har vid fastighetstaxeringen.Med anledning av denna kritik vill jag framhålla följande. För hyreslägenheterna kommer uppirappningarna av degaranterade räntorna, som jag tidigare nämnde, all leda till en allmänhyreshöjning. För bosladsrätlslägenhelerna bestäms boendekostnaderna däremotdirekt av den enskilda föreningens kostnader. De kostnadsökningar som uppkommertill följd av minskade räntebidrag för bosladsrätlslägenheter i hus byggdaefter påverkar således inle kostnaderna för äldre bosladsrätlslägenheter.Delta förhållande och likaså den allmänna höjningen av hyresnivån torde medföraalt marknadsvärdet på äldre bosladsrätlslägenheter stiger. De beslutade extra uppirappningarna av degaranterade räntorna för bosladsrällshus byggda medförunder genomsnittliga kostnadsökningar på 9,40-28,/m'.Av vad jag nämnde framgår att det finns starka motiv för alt äldrebostadsrättsföreningar belastas med motsvarande kostnader. En kostnadsutjämningskulle därmed ske mellan olika årgångar av bosladsrätlslägenheter, samtidigtsom man förhindrar atl kostnadsneutraliteten mellan hyres- och bostadsrällförsämras. Härigenom motverkas en förmögenhetsökning för innehavare av äldre bosladsrätlslägenheter. Frågan uppkommer då om inle också äldre egnahem böromfattas av ell syslem för kostnadsutjämning. Ökade boendekostnader för hyres-och bostadsrätlslägenheler och för statligt finansierade egnahem påverkar givetvismarknadsvärdet pä övriga egnahem. Del kan därför i och för sig ligga i linjemed de bostadspolitiska strävandena att införa en avgift även för egnahem. Jaganser dock mol bakgrund av den beslutade marginalskatte- och avdragsreformenall så inte bör ske. 1982/83:50 31 Kritik riktades under riksdagsbehandlingen mot atlhyreshusavgift skulle eriäggas också för lokaler, bl.a. därför alt hyressättningenför lokaler inle påverkas av förändringar av hyresnivån för bosläder. Förslagväcktes om all lokalytor, eller åtminstone hyreshus med huvudsakligen lokaler,skulle undantas från avgiften. All enhyreshusavgift skall omfatta även lokaler har främst fiskala motiv. Del finnsemellertid också andra skäl. Om man undantar lokaler från avgiften skulle dellakunna leda lill en ökad konlorisering. Del skulle vidare medföra administrativasvårigheter all göra sådana undantag. Del taxeringsvärde som åsätts etthyreshus delas nämligen inle annat än undanlagsvis upp i en bostadsdel och enlokaldel. Det skulle därför vara besvärligt atl i det enskilda falletsärbehandla lokaldelen. Om man inte önskar all lokaler skall omfattas avavgiften, fär man därför välja mer generellt verkande lösningar. En metod skullevara alt undanta hyreshus med huvudsakligen lokaler från avgiften. Enligt minmening är del dock inle lämpligl alt göra fastighetsägarnas kostnader förlokaler, och därmed som regel också lokalhyrorna, beroende av den typ avhyreshus i vilken lokalen är belägen. fanns del i hela riket ca 4 500 taxeringsenhetersom hänfördes lill kategorin tomtmark för hyreshus. Ca 4 300 av dessa saknadebyggnadsvärde. Det fanns på dessa enheter sammanlagt ca 650 byggnader, varavhuvuddelen i sådant byggnadstekniskt skick all förändringar av den allmännahyresnivån inte alls eller endasi i begränsad utsträckning påverkar hyran(saneringsfastigheter). Under riksdagsbehandlingen av prop. 1981/82: 124yrkades i en motion att dessa taxeringsenheter skulle undantas frånhyresavgiften. Som motiv angavs alt del inle är skäligt all ta ut en hyreshusavgiflendasi av den anledningen alt dessa byggnader annars skulle kunna geoacceptabla vinsler. Enligl minmening är yrkandet rimligl. De skäl som jag har redovisat för atllägga en hyreshusavgift på olika typer av hyreshusenheler är inle giltiga närdet är fråga om taxeringsenheter som hänförs till kategorin obebyggda tomterför hyreshus eller saneringsfasligheter. Hyreshusavgift bör därför inte las utför sådana enheter. Förslagel i prop. 1981/82: 124 innebar all avgiften skulleomfalla hyreshus med värdeär , dvs. hus som på grund av sin ålder inleomfattas av räntebidragssyslemel. I en motion(1981/82:2364) yrkades all tillämpningsområdet för hyreshusavgiften skulleutvidgas så all avgift tas ut inle bara för hus med värdeär ulan ävenför sådana hus med värdeär 1982/83:50 32 1974 för vilka statliga bostadslån för nybyggnad inlehar lämnats. Skälen härför angavs vara all höjningen av de garanterade räntornaleder lill en allmän höjning av hyresnivån som berör även hus som hartillkommit . Genom utvidgningen av tillämpningsområdet skullehuvuddelen av alla privatfinansierade hus med hyres- och bostadsrätlslägenhelersaml de s. k. andelshus som har byggts komma alt omfattas avavgiften. Som jag har redovisat torde det vara fråga om 35000-40000lägenheter som tillhör denna kategori. Det är givelvis helt riktigt som motionärerna konstateraratt de extra höjningarna av de garanterade räntorna leder lill en allmänhöjning av hyresnivån, som inte kan hänföras enbart till vissa årgångar avlägenheter. Enligl min mening bör därför en hyreshusavgifl tas ul för alla husmed värdeär före är 1975. Samlidigt bör dock hus som omfattas av räntebidragssyslemel,dvs. i princip alla bostadshus som har uppförts eller byggts 1957med slöd av statliga lertiärlån eller bostadslån, undantas från avgiften,liksom de lokalhus som har uppförts eller byggts om med slöd avsådana lån. En avgift på av taxeringsvärdet kan beräknas ökafastighetsägarnas kostnader med mellan 8,50 och /m- vad gällerhyreshus med huvudsakligen bostäder. Av de uppgifter som jag lämnadeframgår atl del är fråga om ell relativt litet anlal bosläder som tillkommer.Flertalet hyres- och bostadsrätlslägenheler från harnämligen byggts med statligt stöd och omfattas därtor av räntebidragssyslemel.Däremot finns del etl ganska slort antal lokalhyreshus från . Som en följd av detta förslag ökar statens intäkter av en hyreshusavgiflunder med ca 300 milj. kr. och med det dubbla beloppet ijämförelse med förslaget i prop. 1981/82: 124. 4.2.4 Begränsning av avgiften i vissa fall I ell motionsyrkande (1981/82:2361) krävdes särskilthänsynstagande till smä fastigheter med underskott i förvaltningen. Enliglmotionären beror underskotten bl.a. pä att hyresutvecklingen har varit svag.Han föreslog atl ett schablonavdrag skulle göras från taxeringsvärdet innanavgiften beräknades. Schablonavdraget borde kunna fastställas lill 350000 kr.ulan all del enligl motionären på något avgörande sätt skulle påverka statensinkomster. Det kankonstateras all del genomsnittliga taxeringsvärdet för hyreshus med värdeårföre uppgår till ca . Ett schablonavdrag om 350000 kr.motsvarar således av del genomsnittliga taxeringsvärdet och skullemedföra atl statens inkomster av avgiften minskar med ca 200 milj.kr. under år1983 och 400 milj.kr./år fr. o. m. . Jag anser att en sådan reduceringskulle dels försvaga budgeteffekterna av avgiften i en oacceptabelutsträckning, dels motverka hyreshusavgiflens koslnadsul-jämnande effekt. Prop.1982/83:50 33 4.2.5 Avgiftens behandUng vid inkomsttaxering Hyreshusavgiflen skulle enligl förslaget vara avdragsgillvid laxeringen i fråga om fastigheter vilkas skattemässiga resultat påverkas avförändringar av hyresintäkterna, dvs. för konventionellt beskattadefastigheter. Vid riksdagsbehandlingen yrkades (motion 1981/82:2364) atthyreshusavgiften inle skulle vara avdragsgill vid laxeringen. I denna frågavill jag anföra följande. Hyreshusavgiften är avsedd all genomsnittligt settbalansera de beräknade hyreshöjningarna. För innehavare av konventionelltbeskattade fastigheter medför höjda hyror ökade skattepliktiga inkomster. Om hyreshusavgifleninle skulle vara avdragsgill, skulle avgiften få betalas med beskattade medel.För all belysa effekterna av en icke avdragsgill avgift kan jag ange följande.För all en fastighetsägare som har en marginalskatt om skall kunna erläggaen icke avdragsgill hyreshusavgifl om /m", krävs hyresökningar om 25kr./m för all avgiften inle skall påverka fastighetens resultat negativt. Somjag anförde i del föregående är syflel med hyreshusavgiften inle all generelltförsämra resultatet av fastighetsförvaltningen ulan att balansera en väntadallmän hyreshöjning. Därför anser jag all avgiften bör vara avdragsgill vidtaxeringen av konventionellt beskattade fastigheter. Fastigheter som innehas av allmännyttiga förelag ellerbostadsrättsföreningar schablonbeskallas. Som intäkt redovisas endasi en vissprocent av fastighetens taxeringsvärde. För dessa fastigheter påverkas såledesdel skattemässiga resultatet inte av ökade hyresintäkter, varför del inleheller föreligger motiv för att göra hyreshusavgiflen avdragsgill i dessa fall. För alt hyreshusavgiften skall vara neutral med hänsyn lillägandeförhållandena måste den alltså vara avdragsgill för konventionelltbeskattade fastigheter. Etl annat säll all åstadkomma den avsedda neutralitetenmellan ägarkategorierna skulle vara all differentiera avgiftsuttaget medhänsyn till om fastigheten är konventionellt eller schablonmässigt beskattad.En sådan ordning skulle emellertid vara administrativt mer komplicerad. Jagföreslår därför atl den behandlade ordningen med avdragsrält genomförs. Jag har i enlighet med uttalande undersöktom det finns andra lösningar än de i prop. 1981/82: 124 föreslagna om en hyreshusavgiflför all dels åstadkomma den eftersträvade förstärkningen av statsbudgeten,dels nå de uppställda bostadspolitiska målen. Som jag har redovisat ärytterligare upptrappningar av den garanterade räntan av ifrågavarandestorleksordning f. n. inte möjliga atl göra. Inkomstförstärkningar är därförden väg som mäste väljas. Prop.1982/83:50 34 Del i anslutning till riksdagsbehandlingen diskuterade förslagelatt utöka den kommunala garantibeskattningen anser jag inle lämpligt attgenomföra bl.a. på grund av alt det skulle ge olika effekter beroende påfastigheternas skattemässiga resultat i utgångslägel. Deöverväganden som har gjorts angående andra tänkbara lösningar än den somföreslogs i propositionen visar enligt min mening att det från såväl fördelningspoliliskasom bostadspolitiska utgångspunkter är elt bällre alternativ atl införa eltsyslem med en särskild avgift. Jag harockså kommil fram lill uppfattningen atl elt system med en särskild avgift itekniskt avseende bör vara uppbyggt på i huvudsak samma sätt som enligt förslageti prop. 1981/82: 124. Som där framhölls knyter etl sådant system an lill redanbeprövade rutiner, eftersoni det är utformat med ledning av de regler somgäller för skogsvårdsavgifien. En annan fördel är all bestämmelserna rörandeavgiften ganska lätt torde kunna hanteras av både de avgifisskyldiga ochmyndigheterna. I någraavseenden bör dock en annan lösning väljas än den som presenterades ipropositionen. Sålunda bör hyreshusavgift las ut även för hyreshus med någolav värdeåren 1958-1974 med undanlag för sådana hus som har byggts eller byggtsom med stöd av statliga bostadslån eller som ulan sådana lån harfått statliga räntdän. Vidare bör obebyggd tomtmark för hyreshus liksom saneringsfasligheterundantas från avgiftsskyldighel. Slutligen bör regler införas som förhindrar atlen fastighet omfattas av både extra upptrappningar av den garanterade räntanoch hyreshusavgifl. Hyreshusavgift skall inle las ut i sådana fall. Jag hemställer all regeringen bereder tillfälle all la del av vad jag har anfört i det föregående ominförande av en hyreshusavgifl. Prop.1982/83:50 35 Lag om ändring i lagen (1972:175) med vissa bestämmelserom bokföring av bostadslån m. m.; Härigenom föreskrivs att lagen (1972:175) med vissabestämmelserom bokföring av bostadslån m. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som är bokföringsskyldig och har tillgång i fastigheteller tomträtt, för vilken beviljats bostadslån enligl bostadslånekungörelsen(1967:552) eller rånlelän enligl ränlelånekungörelsen (1967:553), får som ensärskild post bland tillgångarna i balansräkningen upplaga ett belopp sommotsvarar högst den samlade skuldökningen av bostadslån enligl 33 § bosladslåne-kungörelsenoch räntdän enligl 16 § ränlelånekungörelsen. Poslen skall betecknas Bostadslåneposlenligl lagen med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. Har den bokföringsskyldige er- Har den bokföringsskyldige er- hållit underhållslån enligl förord- hållit underhållslånenligt förord ningen (1978:992) om lån för under- ningen (1978:992) om lån för under håll av vissa bostadshus, får som en håll av vissa bostadshus, får som en särskild tillgångspost i balansräk- särskild tillgångspost i balansräk ningen upptagas elt belopp som ningen upptagas ett belopp som motsvarar lånebeloppet. Poslen motsvarar lånebeloppet. Posten skall betecknas underhållslåneposl skall betecknas underhållslånepost enligt lagen med vissa bestämmel- enligl lagen med vissa beslämmel ser om bokföring av bostadslån ser om bokföring av bostadslån m.m. m.m. Detsamma gäller om den bokföringsskyldige har erhållit un-derhåUstån för år 1983med stöd av intygsom har utfärdats av länsbostadsnämnden. Har den bokföringsskyldige erhållit reparaiionslån enligtförordningen (1982:644) om län för byggnadslekniska åtgärder i bostadshus, färsom en särskild tillgångspost i balansräkningen upptagas ett belopp sommotsvarar lånebeloppet. Posten skall betecknas Reparationslånepost enligt lagenmed vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. Avser tillgångsposten enligl första, andra eller tredjestycket mer än elt låneobjekt, skall av bokföringen framgå hur posten fördelarsig på objekten. Upplysning skall lämnas om hur posten har påverkatårsresultatet. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligl uppgift på den utkommit från trycket i . Senaste lydelse 1982:646. Tryckeri, Slockholm 1982 Prop.1982/83; 50 Biiaga 6 Föredragande; stalsrädel , såvitt avserinledningen och liitera D; statsrådet såvitt avser liitera E. Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. ÅTGÄRDER INOM INDUSTRIDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE Med utgångspunkt från den krisplan, som tidigare underhösten redovisats av regeringen, kommer jag i det följande alt lägga framförslag till ökade statliga insatser inom mineralområdel. Innan jag går in på dessa förslag vill jag redovisa vissa yllerligareinitiativ, som jag avser alt ta. Som framgår av krjsplanen är det regeringens uppfattningatt den genomförda nedskrivningen av kronan bör följas upp med åtgärdersom leder lill atl devalveringen får ell snabbt genomslag pä hemmamarknaden.Ett viktigt ornråde här gäller industrins försörjning med insatsvaror. Jag avser atl la upp överiäggningar med företrädare fördet svenska näringslivet om hur en bällre konkurrenskraft för svenskainsatsvaror skall åstadkommas. Avsikten är alt diskutera vilka insatserindustrin kan göra för all identifiera de produkter för vilka en inhemskproduktion kan byggas upp och hur man praktiskt kan gå vidare i arbetet för attfå till stånd en tillverkning i , I diskussionen kommer också att tasupp frågan om statens möjligheter atl medverka. Vid överläggningarna med näringslivet kommer ocksä leknikupphand-lingsfrågorall tas upp. Teknikupphandlingen är ett utomordentligt viktigt område inomindustripolitiken. Jag ser det därför som myckel angelägel alt med företrädareför det svenska näringslivet diskutera formerna för en utveckling avteknikupphandlingen som ell industripolitiskt instrumenl. Statsrådet kommer all lämna förslag omvissa energipoliliska åtgärder. Bland dessa ingår åtgärder för investeringar ikommunal värmeförsörjning och för upphandling inom energiområdet. Det är angelä-1 1982/83. 1982/83:50 2 getalt svensk industri tar vara på de möjligheter som detta innebär. Hur dettapraktiskt skall åstadkommas, kommer också att diskuteras med företrädare förberörda delar av näringslivet. D Mineralförsörjning m. m. Program för utökad prospektering m. m. Något anslag för detta ändamål finnsinle upplaget i statsbudgeten för /83. Eltbättre ulnylljande av egna råvaruresurser är från industri-, handels-och arbelsmarknadspolitiska synpunkter angeläget. Etl investerings- ochutvecklingsprogram avseende gruv- och mineralinduslrin kommer därför allutarbetas. Ett första led i delta program utgörs av en utökad prospektering isyfte all öka livslängden hos befintliga gruvor och mineralföretag saml attlägga grunden för nya sådana. Av vikt är härvid alt försöka åstadkomma enlångsiktigt lönsam breddning av industrin. En utökad sulfidmalmbrylning förvissa basmelaller kan vara möjlig, liksom för lege-ringsmelaller, ädelmelalleroch inle minst induslrimineral. Vad gäller särskill legeringsmetaller talaräven beredskapsskäl för en bättre karlläggning av de inhemska tillgångarna och möjlighelernaall utnyttja dessa. Stål-och järnmalmsproduktion har länge utgjort basen för utveckling.Utnyttjandet av mineralråvarorna kommer under överskådlig lid alt ha avgörandebetydelse för den industriella utvecklingen i Norrbollen, liksom iVästerbotten och delar av , framförallt Bergslagen. Etl programför en utökad prospektering och projektering av nya gruvor bör därför inriktas moli huvudsak dessa geografiska områden. Jagberäknar det totala medelsbehovet för programmet till 300 milj. kr., varav 50milj. Medlenbör kunna användas även för brytvärdhelsundersökningar i syfte att snabbarekunna utvärdera både redan gjorda och. Det böräven finnas möjligheter att med dessa medel förstärka sådan verksamhel inomSveriges geologiska undersökning som är av särskild betydelse för del fortsallaprospekteringsarbetet i framför allt . Programmetär avsett all genomföras . Del är nödvändigt attprogrammets finansiering garanteras för hela perioden. En lämplig metod är allriksdagen nu anvisar nyssnämnda 300 milj. kr. i form av ett reservationsanslag. Programmetbör planeras och genomföras i en bred samverkan mellan intressenterna inom gruv-och mineralindustrin. Samråd bör självfallet ske även med berördaarbetsmarknadsorgan. Det är härvid av vikt atl planeringen kan ske övermyndighels- och induslrigränser bl.a. i syfte alt undvika dubbelarbete så attpersonal kan arbeia rationellt och kostnadskrävande teknisk utrustningutnyttjas effektivt. Projekt bör med samma 1982/83:50 3 resursinsats kunna bedrivas i slörre skala och ge resultatav betydligt slörre värde om fiera organ samverkar. Sådana brett upplagdaprojekt har inom mineralområdel genomförts i endast enstaka fall. Delbör ankomma pä regeringen all efter överläggningar med intressenterna närmarebestämma hur programmet skall genomföras samt teckna de avtal med industrin someventuellt kan krävas. En redovisning av della bör i efterhand lämnas lillriksdagen. Jag förordar således alt ett reservationsanslag av 300milj. för detta ändamål tas upp på tilläggsbudget I för statsbudgeten förinnevarande budgetår. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår atl för Program för utökad prospektering m. m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /83 under Ijortondehuvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av . En aktiv energipolitik släller krav på omfattandeinvesteringar. Taklen i dessa investeringar skall nu forceras. I del följandeläggs fram förslag lill åtgärder vad gäller fjärrvärme, torveldade anläggningaroch upphandling inom energiområdet. De åtgärder som gäller torveldadeförbränningsanläggningar föreslås finansieras genom höjning av den särskildaavgiften för oljeprodukter. Övriga åtgärder bör finansieras över statsbudgeten. Utbyggnaden av fjärrvärme i startade i slutet av1940-talet. hade i tio kommuner installerats en kapacitet på totalt caI 000 MW. var den installerade effekten drygt 5000 MW och ca 13000 MW. Motiven för fjärrvärmeulbyggnaden har varit att genom stora anläggningarutnyttja bränslet effektivare, atl förbättra miljön i tätorterna samt atl skapaförutsättningar för elproduktion i kraflvärmeverk. De senasie åren harytterligare motiv tillkommit.