prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — I kontorsdriften ingår telefontjänst,lokalvård, post- och godsmottagning, tele- och svagströmsservice,inventarieservice, repro-duktionscentral, simhall och bevakning samtförvaltning av sport- och motionshallar, hör- och filmsalar, restaurang ochcafeteria, garage och parkeringsutrymmen. Kostnaderna för kontorsdriften fördelas iförhållande till den lokalyta som varje myndighet disponerar. Den ersättningmyndigheterna betalar tillförs anslaget, som i statsbudgeten förs upp endastmed ett formellt belopp av . Regeringen fastställer i regleringsbreveten stat för verksamheten. 1982/83: 100 Bilaga 4 54 Inom ramen för lokalkostnaderna yrkar styrelsen medel förytterligare fem lokalvårdare (-.) för städning av lokalytor därstädning p.g.a. andra angelägna städuppgifter har eftersatts. Styrelsen yrkar inom ramen för expenser100 . för nya terminalmöbler m.m. i samband med att en ny dator tas idrift vid . Vidare yrkar styrelsen förinventarier, möbler m.m. i samband med att ledningscentralen får ny tekniskutrustning och att en ny narkotikarotel inrättas i Stockolms polisdistrikt. Styrelsenyrkar för inköp av en ny tryckpress. För kostnader i samband medutfiyttning av enheter ur riks polisstyrelsen yrkas och förutbyte av utsliten säkerhetsutrust ning (bevakningskameror och larmkontakter) yrkas . Reproduktionscentralens kostnader förexpenser debiteras nyttjarna i förhållande till utfört arbete. De beräknade kostnaderna förförvaltningskontoret och reproduktionscentralen framgår av följandesammanställning. tralen (endast expenser) Bidrag till kontorsdriften frän Ersättning för vid reproduktions- Ersättning från vissa nyttjare av m. m. 1982/83: 100 Bilaga 4 55 Kostnadernaför kontorsdriften och reproduktionscentralen beräknar jag med utgångspunktfrån en tillämpning av huvudförslaget till ca 42,1 milj. kr. För kostnader förinventarier m.m., för säkerhetsutrustning och för fiyttning beräknar jag som en engångsanvisning (2,4). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Gemensam konlorsdriftm.m. inom kvarteret för /84 anvisa ett förslagsanslagav . Från detta anslag betalas bl.a. bidragtill internationella kriminalpolisorganisationen i () och tillföreningar för anställda vid polisväsendet. I övrigt betalas från anslagetbl.a. kostnader för efterspaning av försvunna personer. Kostnader för sådan polisverksamhet sominte skall betalas från annat anslag betalas från detta anslag efter beslut avregeringen. Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Diverse utgifter /84 anvisa ett förslagsanslag av . Behållning 66 654 047 Anslag(l) (1) Härtillkommer . som anvisats med stöd avfinansfullmakten. Från anslaget betalas utgifter förinvesteringar i byggnader för främst polisväsendet samt för inlösen avpolishus. Efterpolisväsendets förstatligande , då staten åtog sig att svaraför lokaler till polisväsendet, har ett stort antal polishus upp- 1982/83:100 Bilaga 4 56 förtsefter kommunala och enskilda åtaganden. Denna del av polishusbyggandet, som harskett i samarbete med , har avvecklats. Staten har löst in ettantal av dessa hus. Enligt beslut av regeringen får styrelsen träffa köpeavtalför förvärv av färdigställda polishus enligt vilka betalningen avköpeskillingen delas upp på flera budgetår. Avtal som träffas under budgetåret1982/83 samt under tidigare budgetår träffade avtal får medföra kostnader omtillsammans högst 15 milj. kr. för innevarande budgetår. Avtalen skall godkännasav regeringen. Styrelsen föreslär att 15 milj. kr. får disponeras /84 för förvärv av färdigställda enskilt eller kommunalt byggdapolishus. Förnästa budgetår beräknar jag 10 milj. kr. för inlösen av polishus som haruppförts efter kommunala eller enskilda åtaganden. I förslaget till investeringsplan har jagbeaktat av föreslagna ramhöjningar som föranleds av denallmänna byggnadskost-nadsstegringen. 1 mitt förslag till investeringsplan förjag upp kostnadsramar samt beräknar medel för nedanstående objekt. Samtligakostnader har angetts i prisläget den . Ombyggnad av i ,etapp 1 Regeringen haruppdragit åt att projektera ombyggnad och upprustning avrestaurangen vid i , etappI. Kostnaderna har beräknats till 4 milj. kr. Med stöd av bemyndigande (prop. 1981/82:150 bil 2,FiU 1981/82:42, rskr 1981/ 82:393) har regeringen uppdragit åt styrelsen attutföra ombyggnaden. Katrineholm.Nybyggnad av förvaltningsbyggnad Regeringen har uppdragit åt byggnadsstyrelsenatt projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad i avsedd för polis- och åklagarväsendet.Kostnaderna har beräknats till 27,5 milj. kr. Med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1981/82:150 bil. 2, FiU 1981/82:42, rskr 1981/82:393) harregeringen uppdragit åt styrelsen att utföra nybyggnaden. Regeringenhar uppdragit åt att projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad avsedd för polisväsendet, exekutionsväsendet och lokalaskattemyndigheten i . Nybyggnaden omfattar ca 4 960 m totalarea.Kostnaderna för nybyggnaden har beräknats till 1982/83: 100 Bilaga 4 57 21,25milj. Med stöd av bemyndigande (prop. 1980/ 81:150 bil. 2, FiU1980/81:40, rskr 1980/81:420) har regeringen uppdragit åt styrelsen att utföranybyggnaden. Regeringenhar uppdragit åt att projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad i avsedd för polisväsendet, åklagarväsendet,allmänt häkte, lokala skattemyndigheten och kronofogdemyndigheten. Nybyggnadenomfattar ca 6 600 m bruksarea och har kostnadsberäknats till 52 milj. kr. Medstöd av bemyndigande (prop. 1981/82:150 bil. 2, FiU 1981/82:42,rskr 1981/82:393) har regeringen uppdragit åt styrelsen att utföra nybyggnaden. Regeringenhar uppdragit åt att projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad i . Nybyggnaden omfattar ca 6 200 m- och är avseddför polisväsendet, åklagarväsendet och lokala skattemyndigheten. Kostnadernahar beräknats till 42,9 milj. kr. Med stöd av regeringens bemyndigande (prop1981/82:150 bil. 2, FiU 1981/82:42, rskr 1981/82:393) har regeringen uppdragitåt styrelsen att utföra nybyggnaden. Regeringenhar uppdragit åt att projektera nybyggnad avförvaltningsbyggnad i . Nybyggnaden omfattar ca 2 300 m bruksarea ochär avsedd för vaktdislrikt 6 inom . Kostnaderna harberäknats till 17,9 milj. kr. Medstöd av bemyndigande (prop. 1981/82:150 bil. 2, FiU 1981/82:42,rskr 1981/82:393) har regeringen uppdragit åt styrelsen atl utföra nybyggnaden. Karlstad.Ombyggnaden av allmänna häktet Ombyggnadenav allmänna häktet i Karistad omfattar gemensamhets-utrymmen och kökslokalertill en kostnad av 2,7 milj. kr. Med slöd av regeringens bemyndigande (prop.1981/82:150 bil. 2, FiU 1981/82:42, rskr 1981/82:393) har regeringen uppdragitåt styrelsen att utföra ombyggnaden. Jagföreslår atl medel för nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplanoch anslagsberäkning. 1982/83: 100 Bilaga 4 58 Investeringsplan (1 000-talkr.) 1982/83 1983/84 dal, etapp I nad i 20 100 nad i 26 000 nad i 24 400 nad i 18 500 polisen m. fl. Summa 476 315 625 865 396 862 120000 87 000 1982/83: 100 Bilaga 4 Anslagsberäkning(1 000-tal kr.) Behållning Anslag /83 statsbudget Anslag /84 (förslag) 179 000(1) 1982/83 120 000 1983/84 87 000 (1) Varav 147 000 000 kr.anvisats med stöd av finansfulluakten. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta ombyggnadsarbeten för polisväsendet inom de kostnadsramar som jag har förordat idet föregående 2. till Byggnadsarbeten för polisväsendet för budgetaret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83: 100 Bilaga 4 Riksåklagaren är den högste åklagaren ochleder åklagarväsendet i landet. är organiserat på tvåbyråer, kanslibyrån och tillsynsbyrån. Vid sidan härav finns viss personal förriksåklagarens egen åklagarverksamhet. 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader 16 955 000) +110 000 (+ 0) + 61 000 + 32 000 (+ 66 000) + 0 Huvudförslaget innebär en medelsminskning med . Pris- och löneomräkning m.m. . Om huvudförslaget tillämpas medför dettaatt en tjänst måste dras in. Förnästa budgetår bör medel för riksåklagarens verksamhet beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. är f.n. föremål fören översyn av organisationen. Regeringen har tillkallat en särskild utredaremed uppgift att göra en sådan översyn (dir. 1982:84). Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att till Riksåklagaren för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83: 100 Bilaga 4 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 202 678 000 206 124 000 227 091 000 Sammanlagt finns 21länsåklagarmyndigheter i landet. Tre av dessa är gemensamma för vardera tvålän. Länsåklagare fullgör åklagaruppgiften bl.a. när den är särskilt krävande.Chefen för en länsåklagarmyndighet utövar ledningen av åklagarverksamheten inommyndighetens verksamhetsområde. Förutom länsåklagarmyndigheterna i länen finnsfyra länsåklagare för speciella mål. Landet är indelat i 86 åklagardistrikt.Stockholms, och åklagardistrikt ingår inte i någon länsåklagarmyndighetsverksamhetsområde. Chef för åklagarmyndigheten i dessa tre distrikt är enöveråklagare som har motsvarande uppgift som chefen för en länsåklagarmyndighet.Åklagarmyndigheterna i de övriga 83 åklagardistriklen lyder underlänsåklagarmyndigheterna och har som chef en chefsåklagare. Beräknad ändring 1983/84 + 4 964 000 +16 926 000. (därav lönekostnader) (172 338 000) (+ 3 944 000) + 3 619 000 + 3 619 000 + 8 893 000 1982/83:100 Bilaga 4 62 Huvudförslaget innebär en medelsminskning med Pris- och löneomräkning . En tillämpning av huvudförslaget innebäratt sammanlagt 32 tjänster måste dras in. Vidare saknas medel helt förutbytestjänstgöring för notariemeritering och för praktikantarbete. För att bekämpa grövre brottslighet, iförsta hand den ekonomiska brottsligheten, bör åklagarväsendet tillföras åttakvalificerade åklagar-tjänster. Tjänsterna bör placeras i respektive (2), Göleborgs (1) och åklagardistrikt (1) samt vidlänsåklagarmyndigheterna i och (2), (1) och (1). Vidare yrkas en tjänst för distriktsåklagare i vartoch ett av , och åklagardistrikt. I åklagardistrikt bör en tjänst fördistriktsåklagare inrättas i utbyte mot en assistentåklagartjänsl i Blekingelän och . I bör tvåtjänster för kammaråklagare och i åklagardistrikt bör en tjänst förkammaråklagare inrättas i utbyte mot lika många assistentåklagartjänster idistrikten i fråga. Åklagarväsendet bör tillföras enrevisorstjänst. Dess innehavare bör i huvudsak biträda länsåklagarna för speciellamål samt länsåklagarmyndigheten i och . Riksåklagaren yrkar medel för att kunnaanta åtminstone 15 åklagaraspiranter utöver de antagningar som krävs för altersätta avgångar och medgivna nya tjänster. Ökande insatser mot framför alltnarkotikabrottsligheten och den kvalificerade ekonomiska brottsligheten medförpå grund av brottslighetens geografiska förgreningar ett stort behov avtjänsteresor under förundersökningsstadiet. Riksåklagaren yrkar en uppräkningav anslaget under övriga förvaltningskostnader med . Åklagarmyndigheteni beräknas under nästa budgetår flytta in i nya lokaler. För kostnader för flyttningen och för nyanskaffning yrkas . Personallägetinom åklagarväsendet är mycket bekymmersamt. Brottsligheten har under en följdav år fortlöpande ökat i omfång samtidigl som dess struktur har förändrats,något som har lett till alltmer tids- och arbetskrävande mål. Detta gällerfrämst narkotikabrottsligheten och den kvalificerade ekonomiska brottsligheten.Polisen har fortlöpande tillförts ökade resurser för brottsbekämpningen pådessa områden. Även andra samhällsorgan, främst skatte- och exekutionsväsendet,har förstärkts. Detta har medfört en ökad belastning på åklagarväsendet.Satsningar för att bekämpa ekonomisk brottslighet är särskilt angeläg- 1982/83:100 Bilaga 4 63 na.Det är därför nödvändigt att tillföra åklagarväsendet tjänster för sådan brottsbekämpning.Med anledning härav beräknar jag medel för 12 åklagartjänster, varav tretjänster för kammaråklagare i , tre tjänster fördistriktsåklagare i och , två tjänster förkammaråklagare i och en tjänst för kammaråklagare iMalmö åklagardistrikt (-1-1 615 000 kr.). Vidare har medel beräknats för endistriklsåklagar-tjänst i vart och ett av . ochKalmar län (-). Medel för inrättande av dessa tjänster erhållsgenom omfördelning inom justitidepartementets område (jfr ovan under anslagetB 4. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader). Denekonomiska brottsligheten är ofta svårutredd. Utredningarna är tids- ochpersonalkrävande. Komplicerade transaktioner av olika slag medför att medverkanav revisorer i många fall är oundgänglig. Behovet av sådan medverkantillgodoses f n. genom konsultuppdrag, i den mån inte andra myndighetertillfälligtvis tillhandahåller revisorspersonal. Behovet av insatser frånrevisorer kan förväntas öka ytterligare. Polisväsendet har tillförtsfyra tjänster för revisorer (prop. 1981/ 82:100 bil. 5 s. 45). Jag bedömer detnu nödvändigt alt tillföra åklagarväsendet en sådan tjänst. Revisorn bör i förstahand biträda länsåklagarna för speciella mål och placeras hos dem. Innehavarenav tjänsten skall emellertid även kunna bistå länsåklagarmyndigheten iStockholms län och i vissa fall. Medel för inrätiande av tjänstenerhålls genom omfördelning inom område (jfr ovan underanslaget B 4. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader) (7). Ifråga om intensifierade insatser i kampen mot narkotikabrottsligheten får jaghänvisa till vad jag har anfört i anslutning till anslaget A 2.Justitiedepartementet. Tretjänster för kammaråklagare och en tjänst för distriktsåklagare bör inrättas iutbyte mot fyra assistentåklagartjänster (5, 6). Jag beräknar medel för 15åklagaraspiranter utöver de aspiranter som behövs för de nya tjänsterna och föratt ersätta avgångar, . (8). Mot bakgrund av den satsning som hargjorts på nya tjänster för bekämpning av ekonomisk brottslighet bör medelanslås för erforderlig specialutbildning avåklagare. Medlen bör utgå somengångsanvisning. För kostnader i samband med infiyttning inya lokaler för åklagarmyndigheten i beräknar jag . (10). Jag övergår nu tillatt beröra frågor om åklagarväsendets organisation. Denna organisationhar i allt väsentligt varit oförändrad sedan förstatligandet den 1 januari1965. Starka skäl talar för att tiden nu är mogen att se över såväl den lokalasom den regionala åklagarorganisationen. 1982/83:100 Bilaga 4 64 Såvitt gäller den regionalaorganisationen har en av riksåklagaren tillsatt arbetsgrupp lagt fram förslag till ändrad regional indelning m.m.(åklagarutredningen). Förslaget, som av riksåklagaren överlämnats tillregeringen, har remissbehandlats. Om förslaget genomförs kan vissa besparingarkomma att göras. Detta gäller inte minst den föreslagna indelningen i störreregioner. Jag avser att lägga fram förslag på grundval av översynen. Ävenden lokala organisationen bör ses över. Jag har för avsikt alt iregeringen ta upp frågan om att göra en sådan översyn. Även andra möjlighetertill rationaliseringar måste givetvis tas till vara. Som jag har nämnt i anslutning till anslaget C I. Riksåklagaren pågår även en översynav riksåklagarens kansli. har inom åklagarväsendetförekommit en viss notarietjänstgöring i form av s.k. utbytestjänstgöring.Några särskilda medel för detta ändamål har aldrig anvisats, utan dennatjänstgöring har skett inom ramen för ordinarie löneanslag. Genom de senasteårens anslagsminskningar har utrymmet efterhand minskat för sådanutbytestjänstgöring. Jag tvingas konstatera att någon notarietjänstgöringfortsättningsvis inte kan förekomma inom åklagarväsendet. Jag återkommer tilldenna fråga under anslaget D 2. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Läns-ochdistriktsåklagarmyndighelerna för /84 anvisa ett förslagsanslagav . 1982/83: 100 Bilaga 4 D.DOMSTOLSVÄSENDET M.M. D 1. är centralförvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, arrendenämnderna, hyresnämnderna,rättshjälpsnämnderna och de allmännaadvokatbyråerna. har också till uppgift att på det allmännas vägnar föra talan mot beslut irättshjälpsfrågor. leds av en styrelse. Chefför är en generaldirektör. Inom verket finns enorganisationsenhet, en ekonomienhet, en personalenhet, en juridisk enhet ochett revisionskontor. Dessutom finns ett sekretariat och en disciplinnämnd. Från anslaget betalas också kostnader förverksamheten vid notarienämnden, . Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) (18 778 000) Blanketter m. m. inom har enligthuvudförslaget redovisat besparingar såvitt avser de för domstolsväsendetgemensamma anslagsposterna 5 1982/83. 1982/83: 100 Bilaga 4 66 utomanslagsposten Efterutbildning som innebär att anslaget efter pris- ochlöneomräkning minskas med . bedömer del möjligt atlåstadkomma dessa besparingar. I fråga om anslagsposterna Förvaltningskostnaderoch Efterutbildning har föreslagit oförändrade resurser. Pris- och löneomräkning m.m. 2 858 000kr. Verket upprepar sitt yrkande frånföregående års anslagsframställning om en tjänst som överdirektör i utbyte moten tjänst som byråchef Översyn av domsiolsadministrationen 1 Inledning Utredningen(Ju 1980:07) om domsiolsadministrationen' överlämnade betänkandet(Ds Ju 1982:3) och domstolarna. Betänkandet innehåller enuppföljning av den reform av domstols-administrationen som genomfördes år 1975och som innebar bl.a. att inrättades som centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet. Remissyttranden har kommit in från högsta domstolen,regeringsrätten, juslitiekanslern, justitieombudsmannen ,bostadsdomstolen, , ,statskontoret, , samtliga hovrätter och kammarrätter,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , och Piteåtingsrätter, länsrätterna i , , samtVärmlands län, hyresnämnden i , rättshjälpsnämnden i ,allmänna advokatbyrån i , , vid allmänna advokatbyråer. CentralorganisationenSACO/SR och TCO:s statstjänstemannasektion (TCO-S). Hovrätten över ochBlekinge har bifogat ett yttrande från hovrättens yngreförening. Utredningen har enligt min mening gjorten klargörande och förtjänstfull genomlysning av olika frågor som hängersamman med administrationen av domstolsväsendet. Åtskilliga av dem är sådanaatt de faller inom domstolarnas eller verkets eget kompetensområde. Andrafrågor ankommer på regeringen. Jag inskränker mig här till vissa frågor av meraallmänt intresse. ' Särskild utredaref.d. Experter: f.d. borgmästarenJohan samt lagmännen . 1982/83: 100 Bilaga 4 67 Enav utredningens huvuduppgifter har varit att undersöka om verksamheten viddomstolsverket har inneburit något intrång i domstolarnas självständighet ideras dömande uppgifter. Denna fråga diskuterades ingående i samband meddomstolsverkets tillkomst. Utredningen har funnit att något intrång idomstolarnas självständighet inte har skett, en uppfattning som delas av en sågott som enstämmig remissopinion. Med hänsyn till resultatet av singranskning har utredningen inte funnit anledning att föreslå någon ändring iförtydligande syfte av den beskrivning avdomstolsverkets uppgifter som återfinns i 3 § förordningen (1975:506)med instruktion för . Regeringsrättenkritiserar utredningen på denna punkt och framhåller att verkets ledande ochsamordnande uppgifter uttryckligen bör inskränkas till det administrativa fältetoch att den i instruktionen angivna uppgiften att tillse att verksamhetenbedrivs effektivt bör ändras till att verka för detta ändamål. Liknandesynpunkter framförs av . Andra remissinstanser pekar på att ettförtydligande i syfte att åstadkomma en klar skiljelinje mellan den dömande ochden administrativa verksamheten är svårl eller rent av omöjligt attåstadkomma. Någraremissinstanser framhåller att genom sitt ekonomiska ansvar fördomstolsväsendet kan indirekt påverka dömandet. Hovrätten över ochBlekinge saknar en analys av huruvida och i vad mån den dömande verksamhetenkan styras genom rent administrativa beslut. Hovrätten finner det uppenbartatt redan den ekonomiska styrning som utövas av innebär ettingripande i domstolarnas verksamhet och självständighet. Liknande synpunkterframförs av . Kammarrätteni understryker att domstolarna enligt regeringsformen är inordnade idet demokratiska-parlamentariska systemet. Häri ligger att domstolarna ärberoende av vad de politiskt ansvariga organen beslutar, bl.a. i fråga ommedelstilldelning, organisation och uppgifter. På verkställighetsplanetankommer besluten på regeringen som i sin tur kan överlåta uppgifterna på underordnademyndigheter. Domstolarnas självständighetsådan den kommer till uttryck i 11kap. 2 § regeringsformen sträcker sig framhåller kamrharrätten intelängre än till suveräniteten i beslutssituationen. Mot denna bakgrund är detför kammarrätten närmast självklart att verksamhet inte harinneburit intrång i domstolarnas självständighet i deras dömande uppgifter. Jag ser det med hänsyn till domstolarnascentrala roll i vår rättsordning som utomordentligt angeläget atl värna omdomstolarnas och domarnas grundlagsenliga självständighet i deras dömandeuppgifter. Det är självklart att varken eller domstolarnamedvetet skulle tillåta några överträdelser i detta hänseende. 1982/83: 100 Bilaga 4 68 meninte särskilt förvånande att såväl utredningen som remissinstanserna medendast ett par undantag har funnit att verksamhet inte harinneburit något intrång i domstolarnas självständighet i dömandet. Enannan sak är att domstolarnas verksamhet liksom all annan verksamhet påverkasav sådana yttre faktorer som exempelvis det siatsfinansiella läget. I ensituation där arbetsmängden ökar som det ekonomiska utrymmet intetillåter några förstärkningar blir fördelningen och utnyttjandet av detillgängliga resurserna en lika angelägen som grannlaga uppgift.Medelstilldelningen är styrande för tillgången på personal och utrustning. Attde ekonomiska ramarna härigenom indirekt kan påverka de generellaförutsättningarna för den dömande verksamheten är ofrånkomligt. Det ärriksdagen och regeringen som genom att anslå medel och anvisa hur dessa skallutnyttjas har det övergripande ansvaret. har sedan som centralförvaltningsmyndighet atl mera i detalj fullfölja statsmakternas intentioner. Isamband med tillkomst framhölls att det knappast är möjligt altdra en klar skiljelinje mellan den dömande och den administrativaverksamheten. Del är enligt min uppfattning med hänsyn till resultatet avutredningens undersökning inte av behovet påkallat att på nytt ge sig i kastmed denna uppgift. Ettgrundläggande mål för verksamhet är all i administrativthänseende leda och samordna verksamheten samt att ge domstolarna kvalificeradadministrativ service i vid bemärkelse. Utredningen liksom merparten avremissinstanserna anser att har lyckats lösa dessa uppgifterväl. Jag har ingen annan uppfattning. Ettannat betydelsefullt mål för är alt i administrativt hänseendeverka för att domstolarnas arbete bedrivs effektivt i den bemärkelsen atlresurserna, under iakttagande av vad rättssäkerheten kräver, utnyttjas sårationellt som möjligt. I ett kärvt statsfinansiellt läge blir självfallet etteffektivt utnyttjande av de tillgängliga resurserna en särskilt viktig uppgift.En del remissinstanser har i.det sammanhanget kritiserat för attverket inte har lyckats ta fram ett tillräckligt gott beslutsunderlag då detgäller att bestämma resurstilldelningen mellan de olika domstolarna. Andra harmenat alt verket har försummat att redovisa de principer efter vilka verketdimensionerar personalen vid domstolarna. Utredningen har understrukit behovetav att man sprider information om dessa principer. Attdet är näst intill omöjligt att komma fram till principer för resurstilldelningensom alla kan enas om ligger i öppen dag. Detta belyses av de svårigheter attmäta arbetsbelastningeii i tingsrätterna sorn redovisade förett par år sedan när verket fullföljde det arbete som 1982/83: 100 Bilaga 4 69 inlettsav den s.k. arbetsbelastningsutredningen. En del av det material som togs frami del sammanhanget har kommit till användning i det årligadimensioneringsarbetet.