prop · G60323 · 1982-12-31 00:00:00 — På vissa orter är rekryteringen ett problem på gmndav det begränsade underlaget. Det kan ifrågasättas om brandmannayrket på deltidförblir lika attraktivt om arbetsgmppens förslag om utbildning om minst 120timmar för denna kategori genomförs. Det skall här ihågkommas att utbildningenså gott som helt måste genomföras på vederbörandes fritid. anseratt förslaget är sakligt motiverat men vill inte utesluta att det kan medföraökade rekryteringsproblem. Nyköpingskommun anser att arbetsgruppen synes ha en överoptimistisk syn på de praktiska möjlighetemaatt kunna engagera dekidsbrandmän till organiserade fritidsstudier, specielltdå dessa kurser förmodligen måste arrangeras regionsvis (län). Dessa kurserkommer även att orsaka en kostnadsökning, som dock med hänsyn tillutbildningsbehovet får accepteras. Boxholmskommun anser att de deltidsanställda brandmännens utbildning äreftersatt och att arbetsuppgifterna vid ett nödläge är samma fördeltidsanställda som heltidsanställda brandmän. Dedeltidsanställdas huvudsakliga yrkesverksamhet utgör enligt kommu- hinder för att de skall erhålla tillfredsställande utbildning. Om den gmndläggandeutbildningen förläggs inom den kommunala vuxenutbildningen förbättras fömtsättningarnaväsentligt för möjligheterna till utbildning för de deltidsanställda. Inom Komvuxkan utbildning anpassas till brandmännens förhållanden så att den ej i alltförhög grad inkräktar på deras huvudsysselsättning. Linköpingskommun framhåller att arbetsgmppen föreslår en kortare introduktionsutbildningsamt minst 120 timmars undervisning i komvux regi. 13 1982/83. Prop.1982/83:23 194 Komvuxkräver lägst 12 (i glesbygd 8) deltagare i en kurs. Detta innebär attkommunernas kostnader för denna utbildning i form av ersättning för förloradarbetsinkomst, resor och traktamenten bUr minst desamma som enligt brandskoleutredningensförslag. - Därtill kommer en befarad kostnadsövervältring från stat tillkommun när det gäller kostnader för utbildningens genomförande. Norrköpingskommun delar de sakkunnigas och arbetsgmppens uppfattning om nödvändigheten avökad satsning för utbildning av deltidsanställd personal. Kommunen ifrågasätterdock om Komvux skall vara huvudman för verksamheten. Detta innebär attytterligare medel måste tas från Komvux, vilket alltmer tunnar ut och begränsarKomvux ursprungliga syften. Vad ovan framförts om bristen påutbildningsresurser i utbildningskommunerna gäller även övriga lokala resurserför den föreslagna Komvux-utbildning-en. Ydrekommun anser att utbildningen av deltidsanställda brandmän i räddningstjänstalltid har utgjort ett stort problem, och svårigheterna har främst legat i attde egna resurserna har varit för små, samt att utverka ledighet från huvudanstäUningenunder den tid som utbildningen varar. Kan förslaget om grundutbUdning för dennakategori ske genom komvux, så bör dessa svårigheter enligt kommunen vara lösta.Utbildningen kan bedrivas av kommunen själv eller tillsammans medgrannkommuner, utbildningen kan bedrivas på kvällstid och göras mycketflexibel. Avde som har fått sin gmndutbildning i räddningstjänst i gymnasieskolan, kanförhoppningsvis en liten del komma deltidskårerna till godo. Kalmarkommun menar att utbildningen för de deltidsanställda brandmännen, som f. ö.utgör av landets brandmannakår, bör som arbetsgmppen föreslår efterintroduktionsutbildning vid resp. brandförsvar eller regionalt i regi avkommunförbundets länsavdelningar kunna kompletteras med utbildning inom denkommunala vuxenutbildningens ram. Karlskronakommun framhåller att de deltidsanställdas ordinarie yrkesverksamhet oftautgör ett hinder för att kunna ge dem en tillfredsställande utbildning.Förslaget att få en gmndläggande utbildning i Komvux regi och med en tidsmässigflexibel anpassning torde förmodligen vara lättare att genomföra ur rekryteringssynpunktän de sakkunnigas förslag med en regional treveckors sammanhängande gmndläggandekurs. En viss samordning exempelvis inom länets ram kommer dock förmodligenatt bli erforderlig. villnämna de farhågor som finns beträffande rekrytering av deltidsanställdabrandmän och utryckningsledare inom vissa kommuner. Med den väsentligt utökadeutbildningen och vissa arbetstagares svårighet att erhålla tjänstledighet frånordinarie arbete kan rekryteringen till vissa deltidsbrandkårer ytterligareförsvåras. Kommunen hemställer därför att denna fråga övervägs ingående innanpromemorian fastställes. Helsingborgskommun anser att föreslagen utbildning genom Komvux 1982/83:23 195 likaväl kunde utföras av större brandkår till lägre kostnad. Även här börbrandnämnden kunna ha det övergripande ansvaret. kommun anför attarbetsgruppen först konstaterar att utbildningsbehovet är lika stort fördeltidsanställda som för heltidsanställda, med tanke på att samma situationerskall bemästras. Då bör enligt kommunendetta faktum och inte i första hand ekonomin vara utslagsgivande för vilkenutbildning som skall ges åt deltidsanställda brandmän. Detta bör stå helt klartom man ser på kommunens kostnader för ett brandförsvar meddeltidsanställd brandpersonal i förhållande till heltidsanställning. Att börja med enintroduktionsutbildning är säkert en riktig tankegång anser kommunen vidare.Denna bör dock fullgöras på brandstationer med rökskyddsverkstad,slangverkstad, övningshus och personal som kan handleda . Gärnaregional utbildning som vi provat i . Denna utbildning måste göraskoncentrerad även om vuxenskolan har fler alternativ. Dels vill det anställandebrandförsvaret ha brandmannen tillgänglig , dels villtroligen det brandförsvar som står för utbildningen inte ha lokaler, personaloch materiel upptagna . Tiden som anges - 120undervisningstimmar - kan ge en godtagbar grund för att medfölja på räddningstjänstuppdrag. till kursorten underlättar rekryteringen av kursdeltagare vilket styrkerinriktningen mot små regioner och flera kursorter. Halmstadskommun anser för sin del att deltidspersonalens utbildning alltjämt inte blirlöst på ett godtagbart sätt. Deltidsbrandmännen ställs ofta inför sammaräddningssituation som den heltidsanställde och måste, icke minst urarbetarskyddssynpunkt, få en kvalificerad utbildning. Svårigheterna är storaoch kostnaderna likaså. Kanske organisationsformen måste ändras? MöjUgheternaatt ge deltidarna bättre utbildning bör enligt kommunen ytterligare studeras. Göteborgskommun anför att beträffande förslagen om utbildning av hel-respektivedeltidsanställda brandmän konstaterar kommunen att det ur skoladministrativsynvinkel är möjligt att genomföra utbildningarna på det sätt som föreslagits ipromemorian. saknas dock kompetens inom gymnasieskolanrespektive komvux för att genomföra dylik utbildning. Den kompetens som måstetillföras finns inom brandförsvaret. Mariestadskommun förordar arbetsgmppens förslag till brandmannautbildning utombeträffande möjligheten att via anställning som brandman och komvuxkursi räddningstjänst erhålla behörighet till heltidstjänster. Karlstadskommun konstaterar att för den deltidsanställde brandmannen föreslås en fyraveckorsutbildninginom Kom-Vux. Deltidsbrandmannens utbildning har enligt kommunen alltid variteftersatt. En förbättrad utbildning för denna kategori är absolut nödvändig. Kom-Vuxfinns i samfliga kommuner. Med hänsyn till lågt utbildningsbehov i"mindre" 1982/83:23 196 kommunertorde man få räkna med ett samarbete över kommungränserna. Kommunenföreslår vidare att en samordning av grundutbildningen för både hel- ochdeltidspersonalen inom Kom-Vux utreds samt att man närmare penetrerar dettotala utbildningsbehovet. Årjängskommun tycker att en mot nuvarande förhållanden förbättrad utbildning ärnödvändig. Men även här är den låga omsättningen av personal, för underlag tilllokala kurser, ett problem. Samordningmellan kommunerna är enligt kommunen en lösning, men ändå kommer det bli svårtatt synkronisera anställning och utbilning. Kursenslängd kan anses välbalanserad men den bör delas och omfatta två perioder omvardera . Västeråskommun framhåller att behovet av en utökad grundutbildning är synnerligenangelägen. Anställningstiden är dock starkt beroende avarbetsmarknadsläget på orten och omsättningen inom deltids-kårerna kan bli relativtstor. Hur komvux skall kunna tillfredsställa detta behov som kan skifta frånort till ort måste enligt kommunen närmare utredas. Vidare är ev. studiebidrageller provanställning med lön ett praktiskt - ekonomisktproblem som bör utredas. Vissa minimikrav bör även uppställas för anställning(såväl kunskapsmässiga som fysiska). Falukommun anser att svårigheter att rekrytera deltidsanställd personal till en sårelativt lång utbildning - - kommer säkerligen att uppkomma varförkursens tidsförläggning och uppdelning är av största vikt. kommun menar att denföreslagna utbildningen blir en stor ambitionshöjning vilket kan innebära attdet kan uppstå problerh att få personalen att ställa upp på en sådan utbildning.Utbildningen måste antagligen anordnas regionalt då underlaget i varje kommunär för litet för att fylla en kurs . kommunframhåller att eftersom de deltidsanställda brandmännen rekryteras blandsådana som har sin huvudsysselsättning inom andra yrken är det mest praktisktatt knyta deras utbildning till komvux. Årekommun anför att de framtida uppgiftema inom räddningstjänstområdet kommer attställa ökade krav på kunnande hos den personal som skall ingripa vid oUka slagav nödlägen i samhället, varför en förbättrad utbildningsform är ytterstangelägen, både för personalens självförtroende och säkerhet samt till frommaför samhället i form av en förbättrad räddningstjänst. Framförallt gäller dettaden största personalkategorin inom räddningstjänsten, de deltidsanställda,vilka icke erhåller någon gmndutbildning vid statens brandnämnd. Med den tänktautformningen av utbildningen måste särskilda hänsyn tas till brandmannenshuvudanställning, och utbildningen därför anpassas efter detta. I de mindre kommunema,t. ex. Åre kommun som har mycket låg 1982/83:23 197 personalomsättning,ca 4-5 brandmän/år, torde det bli nödvändigt med någon form av samverkan medannan kommun för att i komvux regi uppnå en så hög utbildningsnivå som möjligtmed goda utbildningsresurser. Umeåkommun påpekar att nyanställning av deltidsanställd personal ofta sker av en eUertvå brandmän i taget vilka skall utbildas möjligt för att få sättas itjänst. Det är inte enligt kommunen praktiskt genomförbart att samla ihopnyanställningar under ett eller och då genomföra utbildningen eftersompersonalen måste ha den gmndläggande utbildningen redan vid anställningensbörjan. I ett glesbygdslän som torde det därför vara svårt attgenomföra 3 veckors utbildning i Kom-Vux regi i respektive kommun. Utbildningenmåste i stället centraliseras till några få orter inom länet vilket medför högakostnader för respektive kommun. Kostnadenför utbildning av en deltidsanställd brandman kommer att uppgå till ca 10 000kr. (lön, traktamente och reseersättning) beroende på kursorten. Det är i mångafall svårt för den deltidsanställde att ta sig loss från sin huvudanställningvarför en uppdelning av 3-veckorsutbildningen i block som skallfullgöras inom torde vara en mera praktisk lösning. Alternativettill nämnda förslag är enligt kommunen att personalen i omedelbar anslutningtill anställningen som även skall medföra uppskov från det miUtära försvaretoch inskrivning i civilförsvaret erhåller en inkallelse till 3 veckors krigs-och fredsräddningstjänstutbildning. Härigenom underlättas möjUgheterna att fåden deltidsanställde brandmannen utbildad på ett snabbt sätt eftersomhuvudarbetsgivarna normalt inte har något att invända mot att personalenfullgör militär- eller civilförsvarstjänst. Omsättningenav deltidsanställd personal är så stor att många kommuner kommer att fåbetydande kostnadsökningar för utbildning enligt det lagda förslaget. Kommunenanser därför att förslaget blir för kostsamt varför staten i stället bör ta påsig personalkostnader, resor och traktamenten vid nämnda utbildning. Härigenomkan även små kommuner utbilda sin personal utan kostnader och standarden kandärigenom höjas väsentUgt över hela fältet. (majoriteten) framhåller att beträffande gmndutbildningen fördeltidsbrandmän är detta en länge efterlängtad reform. I princip kan förslagettillstyrkas men förbundets majoritet viU ändock peka på vissa svårigheter bl.a, de praktiska möjUgheterna att engagera deltidsbrandmän i organiseradefritidsstudier utanför ramen för deras huvudsysselsättning och den obUgatoriskaövningsverksamheten som genomföres vid egen brandkår, Komvuxkurser som skall haelevunderlag om 12 elever per kurs måste för flertalet kommuner fömtsättaregional samverkan inom komvux. Kommunförbundetsminoritet anser att det också är angeläget att, såsom arbetsgmppen föreslår, enavkortad grundutbildning (omfattande minst 120 1982/83:23 198 timmar)anordnas inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) för den deltidsanställdaräddningstjänstpersonalen med i viktiga delar mål och innehåll som motsvararspecialkursen i gymnasieskolan. Även för deltidsanställning bör principen iframtiden vara utbildning före anställning. Förbundets minoritet är medveten omatt denna princip av praktiska skäl kan vara svår attupprätthålla i vissa kommuner, men anser ändå att den bör vara vägledande viddiskussioner om framtida utbildningssystem för deltidsanställda brandmän. Omriksdagen fattar beslut om ett kommunanknutet civilförsvar enligt1978 års försvarskommittés förslag finns enligt förbundets minoritet anledningatt noggrant pröva möjligheten att samordna gmndutbildningen fördeltidsanställda med civilförsvarsutbildningen. En sådan samordning börmedföra stora fördelar för såväl kommunerna som staten. /SR delaruppfattningen att Komvux bör vara en lämplig utbildningsanordnare för dennakategori genom sin flexibilitet, geografiska spridning och målinriktning. Redannu sker liknande gmndutbildnings- och fortbildningsinsatser inom Komvux förandra yrkeskategorier och ett system för regional samverkan är under uppbyggnadi stora delar av landet. Det är enligt organisationen väsentligt att man inomupptagningsområdet har tillgång till en någorlunda stor brandkår med resurser iform av lokaler, specialutmstning och ämnesexperter, som vid behov kan fungerasom timlärare. Den årliga rekryteringentill deltidskåren beräknas omfatta ca 1 500 personer. Detta innebär ett behovav en kontinuerligt återkommande utbildning. Som en följd av detta kan störreoch medelstora Komvuxenheter stimuleras att skaffa sig resurser i form avlokaler, lärare och erfarenheter allt till utbildningens fromma. Enligt /SR:suppfattning innebär den föreslagna utbildningen att landets deltidsanställdabrandmän skulle kunna få en tillfredsställande kompetens. anför att som framhållits av sakkunniga för översyn avbrandförsvarsutbildningen är gmndutbildningen av den deltidsanställdabrandkårspersonalen synnerligen varierande. Inga som helst kompetenskravfinnes. Det torde enligt förbundet snarare höra till undantagen än vara regelatt en introduktions- eller gmndutbildning omfattar . Imånga kårer utgör fortfarande deltagande i kårens övningar den enda gmndutbildningenför nyanställda. Detta är icke acceptabelt. Dåligt utbildade brandmän utgör enskaderisk icke enbart för sig själva utan även för kamrater, personer ochobjekt som de skall skydda. En bra gmndutbildning bör därför självklart givasvarje dekidsanställd brandman. varierar utbildningen avsevärtinte bara i fråga om tid och omfattning utan även i fråga om kvalitet.Brandmännens Riksförbund delar arbetsgmppens uppfattning om de svårigheter somfinns när det gäller att avväga brandförsvarets utbildningsbehov ochbrandmannens intresse av 1982/83:23 199 attunder så liten tid som möjligt vara frånvarande från huvudanställning/huvudsyssla. inledningsvis framhållit saknas speciella kompetenskrav fördeltidsanställda brandmän. Det konstaterade utbildningsbehovet har i vissalandsdelar lösts genom att kommuner regionsvis gått samman och ordnat kurserför nyanställda deltidsbrandmän. Arrangörer har i några fall varit länsavdelningar, i andra länens brandförsvarsförbund ellerandra regionala sammanslutningar. Dessa kurser har omfattat . De har ivissa fall därefter kompletterats med specialkurser av olika slag.Uppskattningsvis torde gmndutbildningen för den deltidsanställda personalen skei den egna kommunens brandkår i ca en tredjedel av landets kommuner. I småkommuner med enbart deltidsanställt brandbefäl är utbildningeii inte sällanundermålig. Arbetsuppgifterna för brandchef och vice brandchef med enbartdeltidsanställning gör det inte möjligt att få tiden att räcka till föruppgiften som utbildare. Kunskaperna i pedagogik samt utbildningserfarenheternaär dessutom ofta otillräckliga. anser därför, att de enskilda brandförsvaren inte skall syssla medintroduktionsutbildning. Om den nu aktuella utbildningen skall betecknas somkompetensutbildning är det särskilt viktigt att denna gives samma inriktningoch form och samma möjlighet till praktisk och teoretisk undervisning.Utbildningen bör i stället koncentreras till särskilda utbildningsbrandkårer.Dessa bör lokaliseras centralt inom den region från vilken eleverna avseskomma. anser det tveksamt om kostnadsskäl kan vara avgörande för omutbildningen skall bedrivas lokalt eller på utbildningsbrandkårer. Oavsett omutbildningen sker inom den egna kommunens brandförsvar, genom kommunförbundetslänsavdelningar eller genom annan regional organisation uppkommer kostnader.Samma är förhållandet om utbildningen sker vid särskilda utbildningsbrandkårersom administreras av . De faktiska kostnadema torde enligtförbundets uppfattning bli i stort sett desamma i båda alternativen, medanresultatet av utbildningen torde bli bättre om den sköts'av en huvudman -utbildningsenhet. anser således att introduktionsutbildningen/ kompetensutbildningenför deltidsanställda brandmän bör bedrivas i första hand på särskildautbildningsbrandkårer under ledning av ; Omdetta icke kan genomföras bör utbildningen genomföras vid regionalautbildningsbrandkårer administrerade av kommunförbundets länsavdelningar ellerannan likvärdig organisation efter en av fastställdkursplan; Ett enhetligt utbildningsprogram bör enligt förbundet upprättas ochförutsättningar för dess genomförande i personallt och materiellt hänseendeskapas. bör enligt förbundet vara huvudman för utbildningen.Förbundet anser också att en person som 1982/83:23 200 antagitssom brandman i kommunalt brandförsvar bör garanteras rätten till att genomgåsådan utbildning utan att det inkräktar på hans anställningsförhållanden ihuvudsysselsättningen. Beträffandearbetsgmppens förslag på kompletterande utbildning inom ramen för komvux anförBrandmännens viss tveksamhet. Rekryteringsbehovet växlar från orttill ort. Den personal som rekryteras har mycket skiftande yrken ocharbetsuppgifter. Dessutom varierar åldern vid anställandet kraftigt.Nyrekrytering av personal sker när vakanser uppkommer och åldern bland dem somsöker nyanställning som deltidsbrandmän ligger ofta i åldersgmpper mellan 30och , i undantagsfall högre. Huvudsysselsättningenbland de deltidsanställda brandmännen är starkt varierande. Merparten är dockanställda i industriell verksamhet. Många deltidsanställda brandmän harkvalificerad teoretisk utbildning medan andra i huvudsak har praktiskutbildning och erfarenhet. Utbildning och/eller erfarenhet ihuvudsysselsättningen kan i vissa fall ersätta den teoretiska utbildning somföreslås genom komvux. anser att behovet av kompletterande teoretisk utbildning börnärmare studeras innan den skrives in i utbildningsplanen. Hänsyn bör kunnatagas till den deltidsanställde brandmannens utbildning i huvudsysslan samthans kunskaper och erfarenheter i ämnesområden av betydelse förräddningstjänsten. I de fall där en person antagits till deltidsanställdbrandman och redan har sådana kunskaper som avses meddelas i komvux, skall dendelen av utbildningen icke behöva fullföljas. Om ansvaret för dedeltidsanställda brandmännens kompetensutbildning anförtros den teoretiska utbildningen kunna inarbetas i den läroplan som skalltillämpas vid utbildningsbrandkårerna. Detta kan ske genom att utbildningenförlängs med någon ytterligare vecka. Den anförda tveksamhetentill förslaget om komvuxutbildningen gmndar sig på uppfattningen att ett visstmotstånd till att ta anställning som deltidsanställd brandman kan tänkasuppkomma om utbUdningen - särskilt då den teoretiska delen - gör intryck av attvara allt för avancerad och motivet för denna utbildningsdel mindre välmotiverad. Det är således angeläget om och när den teoretiska utbildningsplanenfastställes, att hänsyn till detta tages och att en noggrann avvägning avinnehållet sker. Komvuxutbildning på hel-eller deltid vid sidan av ett arbeteför försörjning av familjen torde enligt förbundet inte vara möjUg attgenomföra utan betydande svårigheter. Rimligen torde fritidsundervisning varaden studieform som i så fall skulle kunna genomföras med minsta störningar iarbets- och familjelivet. En kursplan på 120 timmars teoretisk utbildning tordeenligt förbundet medföra - om utbildningen genomföres på fritid - att tretimmar två kvällar måste avsättas . Detta torde varadet hårdaste utnyttjande av fritid som kan väntas bli accepterat av personermed en i allmänhet etablerad tillvaro i samhället, alldenstund de ekonomiskafördelama av en deltidsan- 1982/83:23 201 ställningi brandförsvaret är relativt begränsad. noterar att arbetsgmppen haft ambitionen att bibehålla desakkunnigas förslag. Det torde råda stor enighet om att den blivandedeltidsanställde brandmannen behöver någon form av gmndutbildning. Förbundetifrågasätter om KOMVUX kan garantera kvalitet och jämnhet i utbildningen.Varför inte förlägga utbildningen till gymnasieorterna(utbildningsbrandkårerna), där tillgång finnes på lärare ochutbildningsanläggningar. Antagning till deltidstjänst bör enligt förbundetföregås av test och läkamndersökning samt fullföljd utbildning. anser att arbetsgruppens förslag även här innebär enväsentlig och angelägen förbättring för utbildningen av de deltidsanställda. SBFvill dock ifrågasätta om inte en bättre samordning med utbildningen inom civilförsvaretskulle vara att föredra, särskilt mot bakgrund av den tänkta samordningen avräddningstjänst i fred och krig. En sådan samordning blir särskilt intressantom anställningsutbildningen för de deltidsanställda kan anordnas via gmndutbildningför civilförsvarsbehovet. 2.2Vidareutbildning och fortbildning inom räddningstjänsten Arbetsgruppenhar föreslagit att staten även fortsättningsvis bör ställa utbildnings- ochsamordningsresurser till förfogande för uppnående av en högre behörighet(vidareutbildning) och för att bibehålla och fördjupa förvärvade kunskaper(fortbildning) för personal inom räddningstjänstområdet. Utbildningen föreslåsstå öppen för och i princip vara densamma både för heltids- ochdeltidsanställda. Arbetsgmppen har föreslagit en utryckningsledarutbildningför allt blivande befäl. För brandmän som skall utföra arbetsuppgifter inom detförebyggande området föreslås en gmndläggande kurs, Förebyggande I. Brandmästarutbildningenkoncentreras på brandmästarens roll som högre utryckningsbefäl. Brandmästaresom önskar få befattning som brandchef eller vice brandchef skall enligtförslaget genomgå två kurser, Förebyggande II ochFörvaltnings kunskap. Utryckningledamt-bildningen, Förebyggande I och brandmästamtbildningenbör enligt förslaget ha statens brandnämnd som huvudman. Huvudman förFörebyggande II och Förvaltningskunskap bör vara högskolan. Fömtomvidareutbildningen föreslås att statens brandnämnd skaU anordna återkommande/ortbi/dning. ?-kursersom ett komplement till vidareutbildningen. Flertalet remissinstanserhar tillstyrkt förslaget till vidareutbildning och fortbildning. Från flerahåll har framhållits det positiva i den utökning av nuvarande utbildning somförslaget innebär, framför allt för det deltidsan-ställdabrandbefälet. Någraremissinstanser har också framhållit att det ligger fördelar i att den framtidautbildningen kommer att bilda ett helt utbildningssystem.