prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Yrkesinspektionensvarar för tillsynen av all gällande arbelsmiljöregler efterlevs i arbetslivet. Verksamhetenbedrivs i relativi smä arbetsenheter. Igenomsnitt har yrkesinspektionsdistriklen 20-30 anställda. Därtill kommer att inspektionsverksamheten numera i storulslräckning är branschin-riktaddvs. vissa inspektörer har specialkompetens för tillsyn inom särskilda branscher. Även andra specialister, t.ex.yrkeshygieniker och kvalificeradetekniker, har knutits lill yrkesinspektionen. Systemet har gett yrkes-' inspektionen en högre kompelens och därmed,ökad-precision i tillsynsverksamheten. Arbetsmarknadensparter har mot denna bakgrund i olika sammanhang slarki understrukit viklen av all denregionala tillsynen fär bibehålla en jämn och hög kvalitet samt all inspeklionsfrekvensenupprätlhälls. Jag har samma uppfattning. Kraven på yrkesinspektionen har underframför allt det ökal markant bl.a. lill följd av den nyalagstiftningen och parternas ökade medvetenhet i arbelsmiljöfrågor. har dentekniska utvecklingen inneburit atl tillsynsverksamheten kräver allt högrekompetens. Till följd av yrkesinspektionens ökade befogenheter och därmed följande ekonomiska konsekvenser avdess verksamhel har en mer 1982/83:100 Bilaga 12 131 strikt handläggningsordning fält införas för att ökaprecisionen i yrkesinspektionens formella hantering av ärenden. Till dettakommer all yrkesinspektionen blir allt mer engagerad i sådant förebyggandearbetsmiljöarbele som det innebär alt granska ritningar och i övrigt lämna synpunkter på arbetsplatser somär under planering. Sammanlaget har utvecklingen inneburit atlarbetsbelastningen har ökal på de enskilda tjänstemännen trots utökningen av yrkesinspektionenspersonalresurser. För alt göra det möjligl för yrkesinspektionenatt motsvara de högt ställda kraven i eltsvårare samhällsekonomiskt läge har en rad åtgärder vidtagits för alt höja effektiviteten iverksamheten. Bl.a. har detta skett genom införandet avinformationssystemet om arbetsskador (), som ger bättre underlag för prioriteringar i arbetet, liksom del samordnadearbetsställeregisler () som är under införande. Dessa syslem har jagberört under anslaget C 1. Härtill kommer, som tidigare nämnts, ålgärder för alt öka precisionen i den formellahanteringen. I olika sammanhanghar framförts atl parternas möjlighet all påverka yrkesinspektionens verksamhelskulle vara alltför begränsade. I vissa fall har denna uppfattning kommil lilluttryck i form av kritik mol nämndernas sammansättning, bl.a. har löntagarorganisationerna krävten ökad representation. Jag vill understryka attyrkesinspeklionsnämnderna måste ha elt fast greppom verksamheten inom de olika distrikten. Av slor betydelse under nuvarandeekonomiska förhållanden är en förbättrad planering. Denna bör ha sin utgångspunkt i fillgängliga resurser.ochprioriteringar i enlighet med de riktlinjer som dragils upp avarbelarskyddsslyrelsen. Nämnderna har etlstort ansvar för all en sädan planering kommer lill stånd. Jag kan emellertidinte finna alt nämndernas nuvarande sammansättning eller deras instmktionskulle utgöra nägol hinder mol en sädan aktivering. Nämndernas ansvarför planeringen följer direkt av 12 § förordningen med instruktionen(1973:847) för yrkesinspektionen. När del sedan gäller den nuvarandefördelningen av ledamöterna mellan de olika intressegrupper som ärrepresenterade i nämnderna sä syns den inle ha utgjort någol hinder mot all nämndernasbeslut i allmänhet har kunnat fallas i enighet. Frågan om alt flyttaöver tillsynsansvaret för vissa mindre arbetsställen från kommunernalill yrkesinspektionen har varit aktuell . harframhållit alt det är oundgängligen nödvändigt all huvudmannaskapet förtillsynen av de mindre arbetsställena förs över från kommunerna lillyrkesinspektionen. Enligl är docken förutsättning atl de ekonomiska konsekvenserna av beslutet klarläggs och all överenskommelse kan träffas mellanregeringen och kommunerna om ivilken mån den begränsning av kommunernas kostnader som uppslår vid överföringen av tillsynen tillyrkesinspektionen bör beaktas då del gäller andra förpliktelser förkommunerna. Med hänsyn till del samhällsekonomiska lägel anser jagdel inte riktigt 1982/83:100 Bilaga 12 132 all genomföra en så genomgripande reform utandenna försl belysts inom ramen för en översyn av den totalalillsynsverksamhelen. En sådan översyn bör därför inledas och omfattabl.a. rationaliserings-, effektiverings- och decentraliseringsfrågor. Härvidbör särskill belysas de ekonomiska konsekvenserna för stal och kommun av allyrkesinspekfionen fär ell samlat tillsynsansvar för arbetsställena, dvs. ävenav de som f.n. omfattas av den kommunala tillsynen. Mot bakgmnd av defortsatta höga krav som kan väntas ställas på yrkesinspektionen anser jag allyrkesinspekfionen utöver huvudförslaget tillförs vissa medel. som elt engångsanslag för kostnader i samband medflyttning av tre dislriklskonlor till nya lokaler. Av dessa medel utgör 650000kr. medel som anslagits för flyttningar under innevarande budgetår men som inlekan utnyttjas då tidpunkten för flyttningarna framflyttats. Med hänsyn lill vad jagnu anfört hemställer jag all regeringen föreslär all lill för budgetåret1983/84 anvisa etl förslagsanslag om . Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1840235000 1635 215000 1990211000 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Anslaget omfattarprogrammet Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, variingär delprogrammen Arbelshjälpmedel ät handikappade, Näringshjälp,Anställning med lönebidrag saml Förvaltningskostnader. -\- 1583 000 Prop.1982/83:100 Bilaga 12 133 Arbetshjälpmedel åthandikappade omfattar bidrag lill arbetsbiträde, särskilda anordningar påarbetsplatsen, speciella arbetstekniska hjälpmedel samt bidrag och lån lillmotorfordon. Bidrag lill arbetsbiträde skall göra del möjligl förarbetshandikappade all med hjälp av biträde kunna ulföra i stort setl normalaarbetsinsatser. Till arbetsgivare som anställer arbetshandikappade utgårbidrag för särskilda anordningar på arbetsplatsen som möjliggör och underlättararbetet för handikappade. Om särskilda skäl föreligger kan bidrag lämnas även förpersoner som blivit arbetshandikappade sedan de anställts. Bidrag ulgår även fillarbetshandikappade företagare eller fria yrkesutövare samt i samband med praktiskyrkesorientering för handikappade ungdomar. Bidrag kan lämnas tillarbetshandikappad för inköp av speciella och nödvändiga arbetstekniskahjälpmedel som arbetsgivaren normalt inte tillhandahåller. För att möjliggöraför arbetshandikappade all få sin utkomst av arbete eller förvärvayrkesutbildning lämnas bidrag och lån lill anskaffning av motorfordon för färdmellan bostad och arbetsplatseller skola. Näringshjälp i formav bidrag eller lån skall ge handikappad, medelålders eller äldrearbetstagare, för vilken del inte finns nägon annan lämpligare åtgärd, somarbetsförmedlingen kan vidta, möjlighet all starta elt företag, eller beträffandehandikappad, all på vissa villkor fortsätta sådan verksamhel. Somfömtsättning gäller all personen i fråga inte kan erhålla lämphgt arbete på denreguljära arbetsmarknaden men kan driva egen verksamhet och därigenom helt eller delvis få sinutkomst. Anställning medlönebidrag är en stödform, som syftar till all stimulera arbetsgivare attbereda anställning ål arbetshandikappad för vilken andra ålgärder intelämpligen kan vidtas för atl underlätta en arbetsplacering. Lönebidragenersätter de tidigare stödformerna arkivarbete/musikerhjälpoch halvskyddad sysselsättning. Programmet Särskilda åtgärder för arbetsanpassning För budgetåret1981/82 anvisades lill programmet Särskilda ålgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning 1 884 milj. kr. Utgifterna uppgick enligl AMS lill 1802 milj.kr. I följande tabell redovisar styrelsen utgiftsutvecklingen för programmetunder den senaste treårsperioden. (Pä grund av ändringar irekvisilionsförfarandet är utgifterna för anställning med lönebidrag 1980/81 inlejämförbara med 1979/80 och 1981/82.) Oberoende avkonjunkturläge har handikappade stora svårigheter att få fotfäste påarbetsmarknaden, framhåller AMS. F.n. söker drygt 30000 arbetshandikappadearbete . Dessutom finns en slor gmpp sökande som har arbetshinder av olikaslag, men som inle registreras som arbetshandikappade. Vid utgången av /82kvarstod 25 100 arbetshandikappade som sökande, varav knappt hälften var färdiga för arbets- eller åtgärdsplacering. Prop, 1982/83:100 Bilaga 12 134 Utgifter för Särskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning 1979/80-1981/82. 1979/80 1980/81 1981/82 däravanställning med lönebidrag 1977/78 ärs priser Andelav AMV:s totala utgifter (%) Antal anställda medlönebidrag den 30juni 1980-82 29423 31556 34558 Under /82har 4200 handikappade arbetsplacerals med lönebidrag och ca 3500arbetshandikappade arbetsplacerals ulan arbetsförberedande åtgärd. Vidare har3 300 påbörjat arbete i Samhällsföretag och 11 700 placerats iberedskapsarbete. 11 200 påbörjade arbetsmarknadsutbildning och 10500 skrevsin vid . (En arbetssökande kan ålgärdsplaceras mer än engång .) Av de arbetshandikappadesom avslutade en fullföljd yrkesinriklad arbetsmarknadsutbildning under andrakvartalet 1981 förvärvsarbetade efter kursens slut. Jämfört med föregående ärhar antalet placeringar pä den reguljära arbetsmarknaden utanarbetsförberedande åtgärder minskat, enligt AMS. Samtidigl har andelenarbetshandikappade som varit anmälda vid arbetsförmedlingen över 12 månaderökat. Personer med nedsattarbetsförmåga och äldre som förlorar sitt arbete till följd avstrukturomvandlingen i näringslivet fär allt svårare att få nytt arbeteframhåller styrelsen. Många placeras slutligen i Samhällsföretag eller mästeacceptera förtidspensionering. harantalet förtidspensionärer ökat med 6000-10000 . nybeviljas över40000 förtidspensioner. Totalt fanns 310000 förtidspensionärer.Även vid begränsade produklions-fillskoll frän de arbetshandikappade lönar detsig samhällsekonomiskt att de sysselsätts i produktionen, säger vidare. Delfinns således enligl styrelsen starka skäl för en ändrad resursfördelning frånförtidspensionering till resurser för rehabilitering och arbetsplacering. Detär därför viktigt atl lämpliga arbetsuppgifter skapas för dem som riskerarlångtidsarbetslöshet eller förtidspensionering, all åtgärder sätts in för altförebygga arbetslöshet och atl arbetsförmedlingen har resurser för atl stödjaden arbetssökande. Den försöksverksamhet som AMS bedrev under budgetåret1979/80 med uppföljning av unga förtidspensionärer har inte kunnat fullföljaspä avsett säll, vilket visar nödvändigheten av atl verkel tillförs erforderligapersonalresurser. Av dem som söktes upp inom ramen för försöksverksamhetenplacerades 34 personer eller i arbete och ungefär lika många iarbetsförberedande åtgärder till enkostnad av . (löner, resor m.m.). visar, enligt AMS, att man medbegränsade personalin- 1982/83:100 Bilaga 12 135 satser och samverkan med olika rehabiliteringsorgan kannå stalsfinansiellabesparingar. Arbetshjälpmedel åt handikappade. För /82anvisades 80,8 milj. kr. lill delprogrammet Arbelshjälpmedel ät handikappade.Utgifternauppgick lill 57,6 milj. kr. Under /82 lämnades bidrag till särskilda anordningar päarbetsplatsen och 3025 bidrag till speciellaarbetstekniska hjälpmedel, vilket innebar en ökning från föregående budgetårmed 128 resp. 290 bidrag. Av bidragen lill anordningar har gäft lilljordbrukare. Utgifterna under /82 för arbetstekniska hjälpmedel och särskildaanordningar uppgick till 12,9 milj. kr. resp. 17,7 milj. kr. Antaletbidrag lill motorfordon ökade med 104 bidrag till 1273 medan lånen'minskade med45 till 95. Utgifterna för bilstödeluppgick lill 18,3 milj. kr. under /82. Bidrag lill arbetsbiträdebeviljades för ca 852 personer, en ökning med 99. Utgifterna för bidragtill arbetsbiträde uppgick lill 8,7 milj. kr. AMS beräknar väntade konjunkturuppgången är 1983 kommer alt leda till en ökadefterfrågan på bidrag fill arbetshjälpmedel. Med de medel som haranvisats kan slödel lill särskilda anordningar öka lill 1 175 under innevarandebudgetår och bidragen till arbetstekniska hjälpmedel lill 3 320. För budgetåret1983/84 beräknas ökningen fortsätta. Bidragen lill särskilda anordningar väntasuppgå till I 375 och bidragen till arbetstekniska hjälpmedel till 3 720. Del förhållandet atlden del av bidraget lill särskilda anordningar som överstiger . ärhögslbeslämd enligl föreskrifter i regleringsbrev medför all alla ansökningarinle kan beviljas. AMS framhåller ocksä all kravet pä en prövning av arbetsgivarens egel kostnadsansvarkan fä lill följd alt anställningar inle kommer lill stånd. Utvecklandet avmikrodatorer med kringutruslning öppnar nya möjligheter för handikappade. Speciellt inomelektronikens område sker en snabbutveckling, som kommer att öka efterfrågan pä dyrare arbetshjälpmedel. Behovel av bidrag lill särskildaanordningar och hjälpmedel motiverar en höjning av den gemensamma ramen för kostnaderöver . från 3,5 milj. kr. lill 5 milj. kr. AMS föreslår ocksä atl bidrag skall kunnalämnas när en arbetsplats måste anpassas iförväg för atl kunna laemol arbetshandikappade. Bidraget skall enligl förslagel inte behöva knytastill viss person, men beräknas motett förväntat rekryteringsbehov av handikappade under de närmaste åren.Kostnaden beräknas lill 0,5 milj. kr. AMS beräknar alt 1300 resp. 150 personer kan väntas få bidrag och lån lill motorfordon förhandikappade under /83. Med nuvarande regler för slödel kaningen ökning väntas urider 1983/84. Styrelsen föreslär dock alt den övre inkomstgränsen höjs lill 60000kr. och del maximala bidraget lill 50000 kr.Med de ändrade reglerna beräknas antalet personer som fär bidrag och länuppgå lill 1 650. Antalet lån beräknas uppgå till 200. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 136 Antaletarbetsbiträden beräknas öka lill 1000 under budgelårel 1982/83 och till 1200 under budgetåret1983/84. Enligt AMSbedömning har avvecklingen av överföringarna av redan anställda inombidragsformen anställning med lönebidrag lett lill elt ökal utnyttjande av bidraget lillarbetsbiträde. Den högstbestämda ramen för dendel av bidraget fill arbetsbiträde som överstiger . föreslås bli borttagen för all därigenom öka möjligheternalill arbete för de svårast handikappade. Med hänsyn tilllöneökningar och utgifter för lönebikostnader föreslår AMS också allbidragsbeloppet skall höjas från . Merkostnaden för dessa båda reformerberäknas fill 6 milj. kr. Tolall beräknasbidraget lill arbetsbiträde, med de föreslagna regeländringarna, kosta26 milj. kr. Vidare föreslår AMSalt bidrag lill arbetsbiträde bör fä. kombineras med lönebidrag oavsettden handikappades ålder i de fall den sökande är så handikappad alt enanställning annars är utesluten. Kostnaden för reformen beräknar AMS till 2,5 milj. kr. En arbetsgivare somanställer flera svårl handikappade personer bör, enligt AMS, kunna få fullkostnadstäckning för att anställa socialkurativ personal som arbetsbiträde.Verksamheten kan läggas upp som etl försök. Kostnaden beräknas till 2 milj. kr.under /84. Fortsatt bidragtill inläsning på ljudband av facklitteratur för anställd synskadad beräknaskosta 0,5 milj. kr. Behovel av leckenspråkslolkar har ökal kraftigt. Erbjudandeom tolk kan vara avgörande för om en arbetsgivare anställer en döv sökande. Bidraglill teckenspräkstolk i samband med nyanställning eller personalutbildning iförelag beräknas kosta 1,5 milj. kr. För utbildning av arbetsbiträden i teckenspråk beräknarAMS 0,5 milj. kr. /82 lämnades inom ramen för näringshjälp 364 bidrag och 173 lån.Antalet personer som fick näringshjälp var 364, vilket innebär en ökning med 132 jämfört /81. AMS bedömer all etl ökal samarbete mellanlänsarbetsnämnder och utvecklingsfonder samt etl kärvt arbetsmarknadsläge kanvara orsaker fill ökningen. AMS föreslår åter atl bidraget höjs frän 15000 lill 30000 kr.En höjningmotiveras med bl.a. de ökade investeringskostnaderna. Vidare föreslår styrelsen all kravet på säkerhetför län överstigande . skall tasbort eller mildras, eftersom delta krav reducerar antalet personer som kanfä näringshjälp. Inberäknat utgifterför näringshjälp beräknar AMS medelsbehovet för delprogrammet Arbelshjälpmedelål handikappade fill 121 milj. kr. för budgetåret1983/84. För delprogrammet Anställning med lönebidrag anvisades /82 1767,3 milj. kr. Utgifterna uppgick till 1 708,3 milj.kr. Antalet personer som var anställda med lönebidrag ökade underbudgelårel 1981/82 med 2902 lill 34558 personer. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 137 Det förhöjdalönebidraget för svårl handikappade ungdomar har underlättat för dessaungdomar alt få arbete. Under budgetåret användes bidragsformen för ca700 ungdomar. 52 personer överfördes frän Samhällsföretag tillanställningar med lönebidrag på den reguljära arbetsmarknaden. Behovet avlönebidragsplalser väntas öka under /83. Anvisade medel - 1527,5 milj. kr. -bedöms vara otillräckliga. AMS hänvisardock fill att frågan om en anslagshöjning tagits upp i komplette-ringsproposifionenför /83. För /84 räknar styrelsen med en fortsalt ökning lill 41000 vidbudgetårets slut. F.n. har ca 8 400personer anställning med lönebidrag hos organisafioner som i vissulslräckning får full kostnadstäckning fram fill . Därefter fårorganisalionema bidrag av lönekostnaderna. Enligl AMS finns risk föratt vissa lönebidragsanställda kan mista sina anställningar när bidragsändringen träder ikrafl. Styrelsen föreslåralt antalet platser hos arbetsgivare som får full kost: nadsläckning - tillövervägande delen stafiiga myndigheter - utökas med 1000 lill 7 200 platser. Inom gmppen övrigaarbetsgivare, för vilka lönebidragel trappas av från fill25 % för tredje och fjärde anställningsåren, sysselsätts f.n. ca 18000personer, varav ca 10000 hos enskilda arbetsgivare. Eftersomarbetslagarnas arbetsförmåga inle allfid förbättras i samma grad som bidraget trappas ned anser AMS alldel finns behov alt lämna ell förhöjtlönebidrag av lönekostnaden i flera fall än som är möjligl. Styrelsen föreslår att 200 förhöjdalönebidrag skall kunna lämnas. Kostnaden härför beräknas till 9,5 milj.kr. Också del förhöjdabidraget för svårt handikappade ungdomar bör utökas så atl 1000 ungdomar kanomfattas. Vidare bör åldersgränsen tas bort, eftersom dessa ungdomar som regel inle fårförbättrad arbetsförmågaefter . AMS föreslår altstyrelsen under en övergångstid, lills berörda arbetsplatser får egnamedel, skall kunna forlsälta att bestrida kostnader för arbetsledning, rese-och traktamentsersättning för vissa arbetsplatser där ell större antal personersysselsätts med lönebidrag, företrädesvis arkiv-vårdare. Kostnaderna beräknar AMS lill5 milj. kr. /82 uppgickkostnaderna lill 4,2 milj. kr. Den särskildautbildningen av arbetsledare vid arbetsplatser med personer anställda medlönebidrag föreslås få fortsätta. Medelsbehovet beräknas lill 0,5 milj. kr. Styrelsen föreslårockså viss reformering av utbildningen inom företag för äldre ochhandikappade, bl. a. den s. k. praklikanställningen, för vilken medel anvisas underanslaget B 2. För heladelprogrammet Anställning med lönebidrag beräknar AMS medelsbehovet till 2025milj. för /84. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 138 Under delprogrammetArbelshjälpmedel åt handikappade bestrids kostnader för bidrag lill arbetsbiträde,särskilda anordningar pä arbetsplatsen samt speciella arbetstekniskahjälpmedel. Därtill kommer bidrag och län lill motorfordon, som handikappadbehöver för all kunna förvärvsarbeta eller genomgå yrkesutbildning. Vidare har /83 ocksä utgifter för näringshjälp ål medelålders, äldre,handikappade och långtidsarbelslösa betalats med medel som anvisats underdelprogrammet. AMS bedömer altbidragsgivningen till arbetshjälpmedel kommer ätt fortsätta all ökaunder /84. Vid min beräkning av medel lill delprogrammet har jagutgält från all en viss volymökning kommer alt ske. Som AMS har redovisat i sina senasieanslagsframställningar har en betydande andel av bidragen lill särskilda anordningarpå arbetsplatsen lämnals lill jordbrukare. Under /82 gick mer är av bidragsmedlen lilljordbmkare. Enligt vad jag har erfarit har länsarbetsnämnderna oftasvårt all i dessa fall dra gränsen mellan vad som kan anses vara enhandikappanpassning och vad som är en normall förekommande arbetsmiljö- ellerrationaliseringsälgärd. Det kan mol denna bakgrund finnas anledning all erinraom att den nya arbelsmiljölagen (1977:1160) fick etl vidare tillämpningsområde än dentidigare arbelarskyddslagsfiflningen. Arbelsmiljölagen gäller i alla väsentliga avseendenensamföretagare. Den omfattar även arbete som medlem av arbetsgivarens familjutför i familjejordbruk eller i arbetsgivarens hem. Särskildaövergångsbestämmelser utformades med hänsyn fill jordbruks- ochträdgårdsnäringarnas speciella förhållanden i syfte att begränsa de kostnadersom den vidgade tillämpningen kunde medföra för dessa näringar. Anledningen varall ekonomiska och tekniska faktorer ansågs lägga hinder i vägen för ensamföretagare alt påkort fid ställa om verksamheteen efter nya arbetsmiljökrav.Övergångsbestämmelserna gäller i huvudsak arbetarskyddsverkels tillsyn av dessa arbetsplatser. Arbelsmiljölagenhar nu varit i krafl . Det kan därför, enligl min mening, nu vara tidatl bedöma frägan om egenföretagarnas ansvar för den egna arbetsmiljön utifrån arbelsmiljölagens föreskrifter. Engrundläggande föreskrift i lagen (2kap. 1 § andra stycket) stadgar atl arbetsmiljön skall anpassas lill människansfömtsättningar i säväl fysiskt som psykiskt avseende. 1 lagen finns ocksä ensärskild bestämmelse (3 kap. 3 § andra stycket) som lyder: "Det åliggerarbetsgivare atl laga hänsyn lill arbetstagarens särskilda fömtsättningar förarbetet. Vid arbetets planläggning ocfi anordnande skall beaktas atl människors förutsättningar atl utföraarbetsuppgifter är olika". De krav som ställs på arbetsgivare atl anpassaarbetet fill människors fömtsättningar - vari bl.a. ligger att ålgärderskall vidtas för all hindra belastning som kan undvikas genom olika slag avtekniska 1982/83:100 Bilaga 12 139 anordningar och genom utformning av arbetsmetoder,arbetsredskap, arbetsbord, arbetsstolar, förpackningar osv. - gäller också föregenföretagare. En konsekvens härav bör vara att den arbetsmarknadspolitiskl motiveradebidragsgivningen till egenföretagare och, i fräga om bidrag lill särskildaanordningar även andra arbetsgivare, i princip endast bör avse sädana speciella handikapphjälpmedeleller anordningar, som inle kan anses utgöranormala arbelsmiljöåtgärder. Härigenom markeras ocksä del arbelsmarknadspolitiska huvudsyftet med bidragen,nämligen atl underlätta inplaceringav arbetssökande med handikapp. Jag vill ocksä erinra om atl jordbrukare i vissa fall kan beviljas stödenligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukelsrationalisering samt förordningen (1979:638)om särskill stöd lill lantbruksföretag i vissa glesbygder. Jag utgår från att möjlighelerna all erhålla slödenligl dessa förordningar prövas i första hand, i de fall ansökan gällerutrustning som är normalt förekommande inom jordbruket. Jag bedömer all enstriktare inriktning av bidragsgivningen pä direkta handikappålgärderkommer alt innebära en besparing om ca 3 milj. kr. vad gäller utgifter förarbelshjälpmedel. Genom besparingen ökar möjligheten att bevilja vissaandra stödåtgärder för handikappade. Jag avser alt föreslå regeringen alt deni regleringsbrev för /84 fastställer dels ramar för beslul ombidrag lill egna företagare för arbetstekniska hjälpmedel och särskildaanordningar, dels också vissa vidgade ramar för beslut om bidrag lill arbetsbiträden äthandikappade, bidrag lill inläsning på ljudbandav facklitteratur åt synskadade, utbildning av teckenspråkstolkar för kommunikation med döva m.m. Den föreslagnaomprioriteringen leder inle till nägon ökad budgetbelaslning. AMS har föreslagit förbättringar av bilstödel äthandikappade. Bilslödskommillén har i betänkandet (SOU 1982:44) Nytt bilstödåt handikappade lagt fram förslag om bl.a. ändrat huvudmannaskap och en vidgad målgrupp för stödet.