prop · G603161 · 1982-12-31 00:00:00 — Det torde vara tillfyllest att ändra pä några ställen i"Skyddsrum -Produktionsbestämmelser" och i fortifikationsförvaltningensoch interna anvisningar. 1982/83:161 51 3 BIDRAGTILL ANORDNANDE AV MINDRE SKYDDSRUM SOMUPPFÖRS PA ENSKILT INITIATIV Förslag_till_ändring En möjlighet föreslås införas att lämnabidrag av statliga medel för anordnande av mindre skyddsrum som uppförs på enskiltinitiativ. Detfinns ett intresse hos allmänheten att kunna skydda sig i händelse avkrig. Detta har medfört att det kommit fram ett antal förslagtill prefabricerade skyddsrum avsedda för ett hushåll. De rymmer i allmänhet 4-10 personer. De ärvanligtvis avsedda att grävas ner eller förses med jordtäckningoch placeras i anslutning till den egna bostaden. kan de användas underfredstid som matkällare, annat förrädsutrymme eller liknande. Civilförsvarsstyrelsenfår regelbundet förfrågningar om bidrag kan erhållas föranordnande av sådana skyddsrum. Enligtnuvarande regler kan ersättning endast erhållas under förutsättningatt byggherren får ett kommunalt skyddsrumsbesked. Ersättningberäknas i så fall enligt schabloner med ett belopp perskyddsrum och ett belopp per skyddsrumsplats. Denna konstruktion gör att ersättningenvid små skyddsrum blir hög per skyddsrumsplats vilket också deverkliga kostnaderna blir. Ett skyddsrum omfattande 10 platser skulle medföra en ersättning avca per plats och ett skyddsrum med 4 platser ca perplats. Eftersom kommunen skall ta samhällsekonomiska hänsyn bör deninte lämna skyddsrumsbesked som omfattar så småskyddsrum. För samma belopp kan man fåbetydligt fler skyddsrumsplatser i större skyddsrum. M2tiY_för_änäring I många områden är det svårt attbygga bort bristen på skyddsrumsplatser i samband med att nya anläggningar ellerbyggnader kommer till. Bebyggelsen är så gles att man inte kan nåekonomisk storlek på skyddsrummen. Det kan också vara så attnybyggnadsverksamheten är så låg att lämpliga tillfällen helt enkelt inte ges. I sådana områden kandet vara angeläget att uppmuntra egna initiativ för att åstadkommaskydd. Ettbidrag till dem som anordnar skyddsrum på eget initiativ bör vara avpassat så att samhällettotalt sett inte förlorar skyddsrumsplatser genom att tillgängligaresurser används på detta sätt. Det kan dåvara lämpligt att bidraget tillstorleken motsvarar en genomsnittlig kostnad för anordnande av andraskyddsrum i samma typ av bebyggelse. Skyddsrum som anordnas i färdigbyggdaområden eller glesa villaområden blir eljest ofta dyrare ängenomsnittet. Prop.1982/83:161 52 Dengenomsnittliga ersättningen för skyddsrum enligt lämnade skyddsrumsbesked1980/81 beräknas bli ca per plats i prislägefebruari 1981. För skyddsrum i byggnad som inte har betongstomme,vilket annars ofta är alternativet i villaområden, kanden genomsnittliga ersättningen beräknas till ca per plats i samma prisläge. För attmotsvara samma prisläge som grundbelopp och tillägg i 21och 22 §§ skyddsrumsförordningen skall beloppen justeras till 1 000kronor respektive (prisläge , tidskoefficienten = 1,0),,Bidraget till skyddsrum som anordnas på eget initiativ föreslås utgå med dethögre av dessa belopp dvs ca per plats i prislägefebruari 1981. Enförutsättning för att bidrag skall kunna lämnas bör varaatt skyddsrummet behövs enligt skyddsrumsplanen. Det skall såledesligga inom skyddsrumsort, det skall vara brist på skyddsrumsplatser iomgivningen och det skall även i övrigt bedömas vara angeläget. I vissa områden kan kommunen ha gjort sådana bedömningar attskyddsrum inte skall tillkomma eftersom området börutrymmas vid krig eller krigsfara. Orsaken kan t ex vara närhet tillmilitärt bekämpningsmål. I sådana områden bör inte heller bidrag utgå till små skyddsrumsom anordnas på eget initiativ. Enannan förutsättning bör vara att skyddsrummen anordnas och utrustas så att deuppfyller skäliga krav på skyddsförmåga. Det är inte säkert att dessa krav måste överensstämma medcivilförsvarsstyrelsens tekniska bestämmelser för skyddsrum, TB 78. Eftersom skyddsrummen är så små kanandra material eller dimensioner bli tillämpliga. finns skyddsrum både avplast och av stål som bör kunna uppfylla kravet på skyddsförmåga ellerkan anpassas för att uppfylla detta. Pä sikt kandet komma fram bättre lösningar pä effektiva och lailliga småskyddsrum. Detbör ankomma på att närmare studera vilka krav sombör ställas pä små skyddsrum för att de skall vara bidragsberättigande. Rutinenvid uppförandet bör vara att den som önskar anordna ett sådantskyddsrum tar kontakt med kommunen som prövar om det är angeläget enligt kommunens mening och om det finnsskyddsrumskvot disponibel. I sä fall kan kommunen, efter att ha godkänt dentekniska lösningen, lämna ett besked om att bidrag kan utgå ochuppgift om storleken av detta. Skillnaden mellan ett vanligt skyddsrumsbeskedoch detta besked är att utförandet av detta skyddsrum ärfrivilligt och att bidraget inte är avsett att täcka hela kostnaden. Prop.1982/83:161 53 När skyddsruitunetärfärdigt skall det slutbesiktigas av eller kormnunen.När skyddsrummet är slutbesiktigat och godkänt bör den somuppfört det kunna ansöka om bidrag hos på samma sätt som gäller för ansökan omersättning för skyddsrum som Uppförs enligt ett vanligtskyddsrumsbesked. Densom äger en anläggning eller byggnad till vilken ett sådantskyddsrum hör, bör vara skyldig att vårda och underhålladetsamma. Detta bör gälla även om byggnaden eller anläggningenbyter ägare. Bestämmelsernai 57 § e) om att ägaren är skyldig att Upplåta skyddsrummet åtbefolkningen vid civilförsvarsberedskap bör gälla även för dessaskyddsrum. 52D5§!SYS2§§E_äY_5E§§iä3fG_äOEiG3 Föreslagen ändring gör det möjligt attuppmuntra egna initiativ och stimulera en produktutveckling i skyddsrumsfrågan. Enviss kontroll erhålls på var dessa skyddsrum kommer till och på att dehar tillfredsställande skyddsförmåga. Trotsbidraget kommer skyddsrum som anordnas på eget initiativ att bli dyra för dem somanordnar sådana varför verksamheten inte kan förväntas få någon större omfattning. Bidragsmöjligheteninverkar inte på den totala tillkomsten av nya skyddsrumsplatser. §§i}2Y_§Y_§GEiG2§E_i_i§3_22{l_förordning Civilförsvarslagenföreslås bli kompletterad med en ny paragraf, 55 a §, sommedger att bidrag lämnas för skyddsrum som uppförs på enskiltinitiativ i sådana fall då varken 40 eller 53 §§ är tillämpligaoch under förutsättning att kommunen vid en prövningfunnit att skyddsrummet är angeläget. nya paragrafen föreslås tas in en bestämmelse som reglerarbidragets storlek samt en skyldighet för den som äger anläggningen eller byggnaden till vilket skyddsrummet hör att vårda ochunderhålla detta. Vidarebör införas ett stycke om att bidraget skall bestämmas av länsstyrelsenoch utbetalas när skydds-rujmmet är slutbesiktigat och godkänt. Iskyddsrumsförordningen föreslås införas två nya paragrafer, 18 a och 26 b §§, somreglerar dels handläggningen av sådana ärenden, dels bidragets storlek. ,med bl a tekniska krav, bör meddelas av . 5 1982/83. 1982/83:161 54 Förslag_till_ändring Länsstyrelsensfastställelse av skyddsrumsplan föresläs slopad när det gäller skyddsrumsortens indelning i skyddsrumsomräden ochdet totala behovet av skyddsrumsplatser i varje skyddsrumsområde. Enligtde bestämmelser som gäller skall skyddsrumsplanerna antagas avkommun och fastställas av länsstyrelse i fräga om 2 indelning av orten i skyddsrumsomräden 3 det totala behovet avskyddsrumsplatser i varje skyddsrumsomräde. Dettaföreskrivs i 3 och 6 §§ i skyddsrumsförordningen. I 8 § skyddsrumsförordningenanges att bestämmelserna om antagande och fastställande gäller även ändringav planen. Mgtiv_för_ändring Skyddsrumsplanenskall utgöra underlag för kommunens beslut om skyddsrumsbyggande i fred. För att geett gott beslutsunderlag måste planen vara aktuell i förhållandetill skyddsramsortens utveckling. Vissa marginella justeringar kan göras utanatt någon formell revidering är nödvä:ndig. Samhällsutvecklingen och förändringari kommunens planering inom andra områden kan dock leda till att större förändringarbehöver göras. Bl a kan det vara praktiskt att kunna förändra områdesindelningenoch anpassa den till ändrade bebyggelseplaner. Detta bör kunnaske utan en omständig och tidsödande fastställelseprocess som kan bidra till att man underlåter att göra ändringari skyddsrumsplanen. meniiig behöver endast skyddsrumsortens gräns fastställas av länsstyrelsen.Den bör vara bestående och är avgörande för skyldigheten att anordna skyddsrum efterkommunalt beslut. I övrigt bör ett kommunalt antagande av skyddsrumsplanen föregånget avsamråd med vara tillräckligt. K2G§£!£Y§G5SE_5Y_£5Eliä3S'.fe Förslagetinnebär att kommunerna lättare kan hälla skyddsrumsplanerna aktuella och lämnaskyddsrumsbesked som innebär bästa möjliga utnyttjande av statliga medel. 1982/83:161 55 §Sll2Y_5Y_§G§EiG3§E_i_i§3_22l}_£2E2EGiG3 Civilförsvarslagen behöver inte ändras. 6§skyddsrumsförordningen föresläs ändrad sä att 2:a och 3:e punkterna utgår. Punkt2 avser fastställelse av ortens indelning iskyddsrumsområden. Punkt 3 avser fastställelse avdet totala behovet av skyddsrumsplatser i varje skyddsrumsområde. Icivilförsvarsstyrelsens tillämpningsföreskrifter föresläs ett tillägg göras som reglerar kommunens samrådsförfarandemed länsstyrelserna vid upprättande och ändring av skyddsrumsplanerna. 1982/83:161 56 5 och av SKYDDSRUM SOM FÖrslag_till_ändring Närskyddsrum anordnas i befintlig byggnad med ersättning av statsmedel föreslås attbyggnadens ägare blir skyldig att vårda ochunderhålla skyddsrummet och att han kan ges ersättning för detta. Anordnandeav skyddsrum i befintliga byggnader kan göras med statliga medel enligt 40 § 1 mom. c)civilförsvarslagen. Detta medför emellertid att kommunen får enskyldighet att värda och underhälla skyddsrummet enligt 40 § 1 mom. d). Ivåra 14 största tätorters innerområden förekommerett antal aldrig färdigställda skyddsrum samt ett antal utrymmen som tidigarehar varit skyddsrum men som av olika skäl har avförts somskyddsrum. Dessa skulle kunna färdigställas respektive rustas upp och ge ett förhållandevisgott skydd i områden med brist på skyddsrumsplatser. Dennaverksamhet skulle underlättas om underhållsfrågan löstes på annat sätt än i 40 § 1 mom d>. Ännu finns det dock inte särskilt mångaskyddsrum som anordnats enligt- 40 § 1 rnom. c) i byggnader som inte tillhörkommunen. I dessa få fall har frågan om freun-tida vård och underhåll lösts genomavtal mellan byggnadens ägare och kommunen. kan en ökad aktivitetpå detta område förväntas genom ökade möjligheter till särskilda bristtäckningsåtgärder. Iavsnitt 2.2 föreslås också en utökad skyldighet att göra anmälan ochutföra skyddsrum vid sådan genomgripande ombyggnad att möjlighetges att kunna anordna skyddsrum i anläggningen och byggnaden. ?2£iY_£5E_MGEiG3 Förskyddsrum som avses i 32 och 53 §§ civilförsvarslagen är byggnadens ägare ansvarig för vård ochunderhåll. Han får viss ersättning av statsmedel för detta. Detärrimligt att låta samma regler gälla om skyddsrum anordnas ibefintlig anläggning eller byggnad. 52G§§!SY§Q§§E_äY_l2E§i53§? Kommunensmöjligheter att bygga skyddsrum i befintliga byggnader enligtskyddsrumsplanen underlättas. Statens kostnad för attanordna skyddsrum i befintlig byggnad stiger något och kommunens kostnaderminskar i motsvarande grad. Ett strikt ansvar för byggnadens ägare att Prop.1982/83:161 57 vårda ochunderhålla skyddsrummet erhålls vilket är en klar fördel. §Sh2Y_äY_äGEiG3äE_i_i3_iJLJJ?J. Civilförsvarslagenföreslås ändrad sä att koimnunens skyldigheter enligt 40 §1 mom. d)att vårda och underhålla inte längre omfattar skyddsrum som uppförs enligt40 § 1 mom. c) i andra fall än när kommunen är ägare av byggnaden. Sistnämnda fallregleras dock av 53 §. 53§bör kompletteras med ett nytt moment med innebörden attden som äger anläggning eller byggnad med skyddsrum som byggtsenligt 40 § 1 mom. c) eller 54 § andra stycket är skyldigatt vårda och underhålla det. Momentet föreslås ävenstadga en rätt för ägaren att erhålla skälig ersättning för framtida värd och underhåll enligt föreskrifter som bestäms av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. ny paragraf, 26a §, i skyddsrumsförordningen bör föreskrivasatt: ansökan om ersättning för underhåll av skyddsrum enligt 53 § 3 mom.,civilförsvarslagen, och ersättning för anordnande av skyddsrum enligt 54 § andrastycket civilförsvarslagen görs hos . Ersättningen bestäms av länsstyrelsenoch betalas ut av . Nyatillämpningsbestämmelser erfordras i civilförsvarsstyrelsenspublikation "Skyddsrum - Produktionsbestäm-melser". 1982/83:161 58 6 FREDSANVÄNDNING OCH UTFORMNING AV SKYDDSRUM Förslag_till_ändring Civilförsvarsstyrelsenföresläs fä en uttrycklig rätt att meddela bestämmelserom utformning och fredsanvändning av skyddsrum. Icivilförsvarslagen i dess lydelse års ändring skildes mellan normalskyddsrum och bergfast skyddsrum.I 26 § angavs skyddskraven för normalskyddsrum och i 27 §bemyndigades att ge ut föreskrifterom fredsanvändning av skyddsrum. I 29 § fannsbestämmelser om beräkning av det antal personer som skulle kunna hysasi ett enskilt skyddsrum och i 30 § bemyndigades att medgeundantag frän bestämmelserna om normalskyddsrum. ändrade lydelsen (1975:553) har samtliga dessaparagrafer ändrats. detaljkrav pä skyddsrumhar ersatts med det generella kravet att ett skyddsrum skall utföras ochutrustas sä att det ger skydd mot verkningar av stridsmedelsom kan antas komma till användning i krig. Närmare föreskriftermeddelas av enligt 30 § civilförsvarslagenoch 16 och 34 §§ skyddsrumsförordningen. I 16 § ges civilförsvarsstyrelsenen uttrycklig rätt att meddela bestämmelser om utrustning avskyddsrum. Stöd för att utfärda bestämmelserbeträffande fredsanvändning av befintliga skyddsrum fanns i civilförsvarslagenenligt den äldre lydelsen. Enligt vissa uppfattningar skullecivilförsvarsstyrelsen sakna möjlighet att föreskriva om fredsanvändningen av äldreskyddsrum enär övergångsbestämmelserna till de nya lagbestämmelsernasaknade föreskrift om detta. ?2tiY_l5E_§GEiQ3 Skyddsrumärunika pä sä sätt att man normalt inte får göra några somhelst ingrepp i dem i efterhand. Detta framgår bl a av föreskrifteri tekniska bestämmelser förskyddsrum. Emellertid kan fredsanvändning eller nya normer och bestämmelser pä andraområden ställa krav på ingrepp. En ändrad fredsanvändning kan t ex ställa kravpå nya öppningar. Ny kunskap eller ny materiel påskyddsrumsområdet kan tom göra ingrepp önskvärda från underhålls- och skyddsteknisk synpunkt. Det kan t ex vara önskvärt att bytaett äldre svårskött ventilationssystem mot ett modernare ocheffektivare. 1982/83:161 59 Detäremellertid viktigt att skyddsförmågan inte försämras vid sådana ingrepp på grund av att de utförs felaktigt. Särskildkompetens erfordras för att bedöma hur ingrepp skall utföras utanatt skyddsförmågan försämras. Det är också viktigt att skyddsrummen kan ställas iordning för skyddsrumsbruk . Länsstyrelsernahar personal med erforderlig kompetens. Länsstyrelserna bör därför ha rätt attmedge undantag frän äldre tekniska bestämmelser förskyddsrum om det kan ske utan att skyddsförmågan försämras. Genomen uttrycklig rätt att meddela bestämmelser om utformning ochfredsanvändning av skyddsrum kan civilförsvarsstyrelsenge länsstyrelserna rätt att ge erforderliga dispenser samt erforderligttekniskt underlag 52G§SliY§G§§E_§Y_£5E§i§3§£ Ioch med att får möjlighetatt lämna föreskrifter om fredsanvändning aväldreskyddsrum kan vissa ingrepp som inte försämrar skyddsför-mägan tillåtas i dessa. Detta kan göra det möjligt attanvända äldre skyddsrum mer meningsfullt i fredstid ochhindra att skyddsförmågan onödigtvis försämras genom att felaktiga ingrepp görs iskyddsrum. §f!i2Y_2Y_5GäEiG3äE_i_iä3_2£l}_£2E2EGiG3 Någon ändring icivilförsvarslagen behövs inte. 16 §skyddsrumsförordningen föreslås kompletterad så att civilförsvarsstyrelsenfår en uttrycklig rätt att meddela föreskrifter om skyddsrumsutformning och fredsanvändning. Exenpelpå småhus med och utan skyddsrum och beräknade 6 1982/83. 1982/83:161 Exempel 1 1-planstyphus med fHliggande skyddsrum PrioSrbruksarea BRA,p 106 m SekundSrbruksarea BRA,s 54 m Dennahustyp uppnår inte övre grSns f0r jämförelsebelopp,, fttrrSn vid en primlir bruksarea av cirka 145 m, motsvarande 6rum och kök. Sekundärbruksarea BRA,s 54 m Byggkostnad kalkyl prisläge 8102 cirka 260 000kronor Genomatt betrakta anordnande av skyddsrum som likvärdigtmed en väsentlig ökning av bostadsvärdetunderlättas möjligheterna att fåerforderliga lån till den del av kostnaden som överstigerersättningen för anordnande avskyddsrum. Prop.1982/83:161 Exempel 3a , ffi |EHffl 1-planstyphus med källare, vidbyggt garage-förréd Sekundärbruksarea BRA,s 120 m Ikällarplan inryms inte skyddsrum för 60 platser utan omdisponering av utrymmen ochfunktioner. I det fall typhuset kompletteras med skyddsrum i friliggande byggnadkommer jämförelsebeloppet att öka till . NV 1)700 1-planshusmed källare, skyddsrum i källare, friliggande garage Sekundärbruksarea BRA.s 126 m Dennaplanlösning inrymner enkelt skyddsrumsfunktionen, dock överskridsjämförelsebeloppet. ALLRUM I SOVJ .,2 KLK i DRESS IBAO Ij-planstyphus utan källare,, friliggande garage; förrfld Primär bruksarea BRA.p 155 tifi Sekundärbruksarea BRA.s 33 m Skyddsrum för60 personer inryms inte inom denna hustyp. B_._. U-planshusutan källare, friliggande skyddsrum Sekundärbruksarea BRA.s 54 m Medskyddsrum överskrids gränsen,,förjämförelsebeloppet. 1982/83:161 68 Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av överbefälhavaren, fortifikationsförvaltningen,, , , , hovrätten för , statens planverk, iVästerbottens län. , CentralorganisationenSACO/SR, , , och Allmännyttiga Bostadsföretag.Dessutom har yttrande inkommit från Fastighetsägarförbund.Länsstyrelsen i har bifogat yttranden som den har inhämtatfrån och kommuner. Skyddsrumsutredningensförslag får i sina huvuddrag ett positivt mottagande av remissinstanserna.Överbefälhavaren, i och Centralorganisationen SACOISRhar tillstyrkt förslagen utan erinran. Övriga remissinstanser har ocksåtillstyrkt förslagen men de har haft invändningar mot och synpunkter på främstde delar av skyddsrumsutredningens förslag som avser utformningen av regeringenstillämpningsföreskrifter. Dessa invändningar och synpunkter kommer att beaktasvid den slutliga utformningen av tillämpningsföreskrifterna och redovisas endastöversiktligt här. Hovrättenför anser att de föreslagna författningsändringarna bör kunnaunderlätta ett ändamålsenligt skyddsrumsbyggande och minska det administrativaarbetet med detta byggande. Även om man nu inte kan nå de föreslagnaförenklingarna utan att genomföra detaljändringar i de författningarsom reglerar skyddsrumsbyggandet bör det enligt hovrättens mening varaangeläget att se över civilförsvarslagstiftningen som tillkommit i skildasammanhang och och är svåröverskådlig. Därigenom ger manockså möjligheter till en mera effektiv och ändamålsenlig användning avsamhällets resurser för byggande och underhåll av skyddsrum. 1982/83:161 69 2 Skyddsrum i samband med uppförände av ny anläggning eller byggnad och vidgenomgripande ombyggnad 2.1 Anmälanom avsikt att uppföra ny anläggning eller byggnad Fortifikationsförvaltningenframhåller att militära anläggningar och byggnader som regel undantas från detansvar som kommunen har för skyddsrumsplanering inom skyddsrumsorten i övrigtoch ifrågasätter därför om förvaltningen rutinmässigt skall behöva göraanmälan till kommunen för erhållande av skyddsrumsbesked. Hovrättenför anser det inte vara rimligt att den som tänker bygga självskall behöva avgöra om byggandet kan vara, som det sägs i utredningens förslag,uppenbart oförenligt med byggande av skyddsrum. Det bör liksom i övrigaföreslagna fall vara kommunens sak att med ledning av vad författningarnaföreskriver i skyddsrumsplanen eller på annat lämpligt sätt närmare ange förutsättningarnaför att en anmälan inte skall behöva göras. Därför föreslår hovrätten att 32 § civiiförsvarslagenformuleras annorlunda än vad utredningen har föreslagit. Byggherreföreningenanser att förslaget om lättnader och inskränkningar i anmälningsplikten enligt32 § civilförsvarslagen har administrativa fördelar men anser att den särskildaanmälningsplikten helt borde slopas. I stället skulle ansökan om byggnadslovbetraktas som anmälan enligt 32 § civilförsvarslagen. bör denbyggherre som så önskar kunna utverka skyddsrumsbesked. Av denna anledningföreslår att möjligheten därtill blir lagfäst icivilförsvarslagen. understryker att ett borttagande av anmälningsplikten inte fårinnebära att kommunen i dessa fall inte kan pröva om frågan om skyddsrum skallbyggas. Kommunen måste kunna ta initiativ till skyddsrumsbyggande, t.ex. vid enbyggnadslovsprövning, även i de fall anmälningsskyldighet inte föreligger. 2.2 Anordnandeav skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad Civilförsvarsstyrelsenframhåller att en ökning av möjlighetema att åstadkomma skyddsrumsplatser iredan bebyggda områden är angelägen för att komma till rätta med deallvarligaste bristerna på skyddsrumsplatser i sådana områden. Utredningensförslag öppnar nya möjligheter att ta tillvara tillfällen då förhållandevisbilliga skyddsrumsplatser i befintlig byggnad kan anordnas. Styrelsenframhåller vidare att det i samband med ombyggnader kan vara svårare förkommunen att tidigt nå ut med information om vilka skyldigheter som åliggerden byggande, vilket kan leda till att skyddsrumsfrågan kommer in närombyggnaden redan har projekterats. Detta förhållande bör enligt styrelsen ytteriigareutredas. Riksrevisionsverketbetonar vikten av att förslaget om att sådan genom- Prop.1982/83:161 70 gripandeombyggnad som möjliggör skyddsrumsbyggande jämställs med uppförande av nyanläggning eller byggnad vad beträffar skyldighet att göra anmälan och attanordna skyddsrum genomförs . Förslaget kan underlättatillkomsten av skyddsrum i tätorternas innerområden där stor brist råder. framhåller att vaije ombyggnadsprojekts kostnadsförutsättningarär specifika och svårbedömda i ett inledande projekteringsskede.Kommunförbundet anser därför att ett ersättningssystem vid genomgripandeombyggnad, som är säkrare än det av utredningen förordade systemet med schabloneroch överensstämmer med den faktiska merkostnaden, bör övervägas. anseratt det är mycket eftersträvansvärt att åstad- komma förenklingaravseende såväl olika normer av betydelse för byggnaders tekniska utformningsom normer av betydelse för handläggningen av byggnadsärenden. Utredningensförslag till administrativa förenklingar avseende skyddsrumsfrågor finnerföreningen därför vara vällovliga. Vissa förslag leder emellertid enligtföreningen inte till förenklingar utan snarare till motsatsen. Föreningensyftar då bl.a. på de föreslagna reglerna om anordnande av skyddsrum vidgenomgripande ombyggnad. Sakligt har föreningen emellertid intet att erinra motdetta förslag under förutsättning att den ekonomiska sidan får entillfredsställande lösning. tillstyrker förslaget om anordnande av skyddsrum i samband medgenomgripande ombyggnad men framhåller att kravet på skyddsrum vid ombygjjnadinte får belasta fastigheten ekonomiskt. SvenskaByggnadsentreprenörjöreningen tillstyrker förslaget men är tveksam till omersättningsfrågorna har diskuterats tillräckligt mycket. Det är enligtföreningen viktigt att dessa frågor utreds ordentligt så att ombyggnadsverksamheteninte försvåras eller förhindras genom att en skydds-rumsbyggnadsplikt införsvid ombyggnad. Total kostnadstäckning för skyddsrummet måste uppnås. Föreningenanser därför att det är väsentligt att de schablonbelopp som utredningenföreslår ger full kostnadstäckning i de fall de tillämpas, att de intefastställs av förrän styrelsen och berördabranschorganisationer är överens om resultatet av de kompletterande kostnadsutredningamaoch att det skapas enkla rutiner för ersättning i sådana enskilda fall därschablonerna inte bör tillämpas. I dessa fall bör priser angivna ianbudshandlingar tillmätas avgörande betydelse.