prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — en fabrik för aluniFramställning, ett bostadsområde förvietnamesisk arbetskraft med familjer, en yrkesskola och förbättring avvägen meUan skogsplanteringsområdetoch fabriksanläggningen. Importstödel uppgårunder /83 tiU , varav 90 är bundna fillupphandling i . Det bundna biståndet har främst använts för import av papper ochpappersmassa. De viktigasteerfarenheterna från projektsamarbetet är att haft svårt alt ställa till förfogandearbetskraft i den omfattning och med den utbildning som man kommit överens om.Det har ocksä varit svårt att fä framelektricitet och lokala rävaror som vatten eller sand i fid och i tUlräcklig mängd. Vietnameserna har frånbörjan inle haft klart för sig hurmyckel och vilka slag av resurser som skulle komma att krävas. DärtUl kommer problem med samordning och transporter.Maskiner och fordon förslits snabbi på gmnd av bristande underhåll. Också från svensksida har misstag gjorts. Dessa beror framför aUt pä språksvårigheter ochbristande insikt i förhållandena i , dess kultur, politiskasystem och förvaltningens funktionssätt. Efter hand har dock båda parter lärtsig mer om varandra och med tiden har samarbetet blivit allt bättre. ges högsta prioritet i den vietnamesiska förvaltningen. Återflödet fränbiståndet fill uppgår till av utbetalningarna.Det motsvarar inte av det sammanlagda återflödet från programländerna.Merparten härav kan hänföras till . har under1981/82 erhållit i katastrofbistånd varav förleverans (inklusive rådgivning) av bekämpningsmedel mot in-sektser och 3 miljkr för fiskproteinkoncenlrat. Forskningssamarbete genom SAREC pågår sedan1977, främst genom institutionssamarbete inom mikrobiologi och geoteknik och omfattarför åren 1982/83 och 1983/84 sammanlagt4 milj kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 5,85 milj (1981) 3,(1980) 510 doUar (1979) Offentligt nettobistånd/person (1979) (1980/81) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 239 möjlighetertUl ekonomisk utveckling har förbättrats genom självständighet.Transportlederna södemt har öppnats, de zimbabwiska flyktingarna har återvänt hem och denbetungande sanktionspolitiken gentemot har hävts. TiUsammans medövriga majoritetsstyrda stater i södra har inlettekonomiskt samarbete i syfte att lösa de svåra transport- och kommunikationsproblemen i regionen ochbryta det ekonomiska beroendet av . Trots attfömtsättningama för politisk stabilitet och ekonomisk utveckUng såledesförbättrades efter 1980, skärptes det inrikespolitiska läget. råddestarka motsättningar mellan regeringen och fackföreningsrörelsen. De inrikespolitiska spänningarna i kan i hög gradhänföras till landels svåra ekonomiska belägenhet. Stora problem har uppställ i utrikeshandeln.Den intemationella prisutvecklingen pä landets främsta exportprodukt (koppar)har varit ogynnsam. Avsättningen för den nästviktigaste inkomstkällan (kobolt) har sjunkit drasfiskt. Med 100 som bas 1970hade bytesförhållande 1981 sjunkit till endast 31. Underfemårsperioden 197681 sjönk bruttonationalprodukten med över 10 %.Befolkningsökningen gör att nedgången räknat per capita var än störte. ingickZambia och Internafionella valutafonden (IMF) en öveienskommelse varigenom intemindre än ca 820 miljoner kwacha (ca ) ställdes till förfogande undertreårsperioden . Lånet var dä det största som IMF hade beviljat ett afrikansktland söderom . Efter tvä mycket dåliga är blev 1980/skörd av stapelgrödanmajs god, varför den besvärliga försörjningssituationen lättade . Det störstabiståndet erhåller från , , ochFörbundsrepubliken . Sedanutvecklingssamarbetet inleddes /66 har t o m /82 totaltcirka utbetalats i bistånd fill . Dämtöver har cirka 77 miljkr lämnats i katastrofbistånd, för biståndsinsatser genom enskilda organisationer samtforskningssamarbete. medelsramför /82 uppgick till och uppgår för /83 tUl 165milj kr. I maj 1981undertecknades samarbetsavtal med om för kalenderåren1982-83. Det ändamålsinriktade utvecklingssamarbetet regleras genom tre avtalom sektorstöd, avseende jordbmk/landsbygdsut-veckling, hälsovård och undervisning. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 240 Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj kr): Disponibelt 1981/82 1982/83 Ingående reservation 15,5 30 1981/82 1982/83 Stödet omfattarintegrerad landsbygdsutveckling, kooperation, produktionsrådgivning ochlantbmksutbildning, utsädesproduktion och lantmäteriverksamhet. Programmet förlandsbygdsutveckUng har höjt produktionen. Den kooperativa rörelsen har fältväxande betydelse och svarar nu för merparten av den saluförda mängden majs ilandet. Den kooperativa skolan i och jordbmksinstituteti Mpika ärfärdigbyggda och i full verksamhet. har stödet tilljordbruksutbildningen utvidgats till att omfatta också andra skolor samt dennationella rådgivningsverksamheten, med särskild inriktning pä småbmkare. Ertutsädesbolag med bl a och som delägare har bildats. Reservationen pä avlandramen beror dels på trögheter i utbetalnings- och rapporteringsmtiner,dels pä att utbetalningar som skulle gjorts inle verksläUdesförtån /83. När de ovan redovisade intecknade reservafionernaräknats bort återstår som obunden reservation, vilket motsvarar 2%av landramen. Lantmäteriet i hari samarbete med lantmäteriverket i tagit fram kartor för planering avlandsbygdsutvecklingen. strävar efter attutveckla ett system för primärhälsovård. Det svenska stödet är inriktat på attbygga ut hälsocentraler, att utbilda personal för landsbygdshälsovård samt påtransporter och nutrition. Programmet har kommit igång . Elvahälsocentraler har upprustats, sex nya har påböijats och hälsoministerietsplaneringsenhet har förstärkts med tre svenska experter. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 241 Inom undervisningenhar det svenska biståndet tidigare gått till yrkesutbildning och tillingenjörs- och gmvfakulteterna vid . 1980 ingicks avtalom sektorstöd på undervisningsområdet. Stödet är koncentrerat tiUprimämndervisning samt i viss mån yrkesutbildning. Inom primämndervisningen ärsamarbetet inriktat på undervisning för handikappade barn, läramtbildning ochundervisningsmateriel. Avsikten med sektorstödet och dess huvudinriktning påprimämndervisning är att det skaU stå i samklang med de svenskstödda insatserna påjordbmksområdet och inom hälsovården. Det skaU därmed bidra till att bättretillgodose basbehoven påden eftersatta zambiska landsbygden. Det svenskabiståndet till har varit mycket personaUnlensivt. Under de senasteåren har dock personalbiståndet minskat, bl a till följd av en strävan attavveckla personalinsatser utanför de tre koncentrationsom-rädena. Minskningenhar delvis sin orsak i en övergång till biståndsfinansierade direktkonlraktmellan svenska och zambiska företag och institutioner. Importstöd infördes1977 och. 1979 inrättades en personal- och konsultfond. Tom1979 uppgick importstödel lill av det totala biståndet. har dess andel dock sjunkit. Förvart och ett av har avsatts för importstöd och 8 miljkr för personal-och konsultfonden.Det bundna biståndet uppgick lill per år.Enligl samarbelsavtalet 1982-1983 uppgår det till per är. är det av samarbetsländerna i som under1970-talet haft den största handeln med . Landet har gjort betydande upphandlingar iSverige med biståndsmedel. Upphandlingen har främst gäUl teleutmstning,järnvägsvagnar, fordon, reservdelar och papper samt konsuUtjänsler.rflödet av biståndsmedel från till har därför genomgåendelegat på en hög nivå och överstiger . Fömtom upphandling av varor i Sverigeåterspeglar denna siffra den relativt höga komponenten svenskt personalbistånd till . lämnar viaSAREC forskningsstöd till forskningsråd. Stödet uppgick under tvåärsperioden1980-81 till . Bidrag ges vidare till etl jordbruks- och utbUdningsprojekt vid enav Fribaptistsamfundetunderstödd missionsstalion. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 ----L*', »*«*.JK . flLimpopo f.,»i«i»_.jr . 100 /' » Befolkning BefolkningsfiU växt/är BNI/invänare 7,7 milj (1981) (1979) (1980) Offentligt nettobiständ/person - totalt(exkl ösfiänder) (1981) (1981/82). Prop.1982/83:100 Bilaga 5 243 Efter femton ärsbefrielsekrig blev självständigt 1980. Koali-fionsregeringenunder ZANU-ledaren har lyckats vidmakthålla en relativt hög gradav stabilitet och lugn i landet.Interna motsättningar, främst mellan och tiU atl avskedade ZAPU-ledaren ur regeringen i febmari 1982.Betydande framsteg har gjorts. De mänga flyktingama har tagils om hand. De trearméerna harsammanförts tiU en. Förvaltningen har inriktats mot nya mål och håller på attafrikaniseras. Beroendet av skall minskas. En ny utvecklingspoUtik har formulerats med syfte attomfördela resurser tiU det traditioneUa jordbruket och bibehålla högproduktivitet i den modernasektorn. Ett jämlikt samhälle skall uppnås genom snabb ekonomisk tillväxt och rättvisare fördelning . I sinpraktiska politik har regeringen sökt prioritera både ekonominstillväxt och fördelningsfrågorna. Den ekonomiska utvecklingen sedan självständighetenhar trots vissa problem varit gynnsam. Starka krav kvarstår på långtgående omfördelningar av landets resurser,främst jorden. har lyckats attrahera ett betydande ufiändsklbistånd. har präglats av ökande ekonomiskaproblem. Betalningsbalansen försämras bl a som följd av atl världsmarknadspriset på viktiga mineralerhar sjunkit. Transporter via försvåras pä grund avoroligheterna i centrala delarna av Mogambique. Tilldelningen av ufiändsk valuta tiUindustrin har skurits ned. Utflyttningen av yrkesutbildad vit personalmedför avbräck inom förvaltning och industri. Inflafions-takten stegras somen följd av efterfrågan och det kraftiga budgetunderskottet, som motsvarar en tredjedel avbudgetinkomsterna. Torka har drabbat stora områden i södra och västra . Sedan självständigheten har elt antal reformer genomförtsför att förbättra folkflertalets levnadsviUkor. Hälsovården har gjorts kostnadsfriför av befolkningen. Fri primämndervisning har införts ochtermins-avgiftema i sekundärskolan har sänkts. Antalet skolelever bland barn i skolåldern har ökatkraftigt. Stora ansträngningar görs för att bygga skolor pä landsbygden samtreparera de skolor som förstörts under kriget. Maxi-mihyror ochminimilöner har införts, liksom prisreglering för baslivsmedel. Priserna har ändåhöjts kännbart och därmed nägot förtagit effekten av inkomstökningarna. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 244 Det svenskabiståndet till befrielserörelserna och övergick i och medsjälvständigheten till den nya staten . Det förstaordinarie avtalet om utvecklingssamarbete med avsäg budgetåret1981/82 och omfattade . Ett nytt ettårigt avtal har ingåtts /83 omfattande . Samarbetet har koncentrerats till ett fätal sektorer. Medelsfördelningen framgår av följande tabeU (milj kr): Utbetalt 1981/82 Planerat 1982/83 15 47 32 26 31 10 Åtemppbyggnadsbiständethåller f n på att trappas ned. Det är en fortsättning på de insatser avkatastrofkaraktär som inleddes efter självständigheten. Det omfattarbl a skolbyggen och reparationer av förstördaskolor, uppbyggnad av hälsokliniker, och ett tilläggskostprogram för undernärda barn och undervisningskostnaderför flyktingbarn. Erfarenheterna avåtemppbyggnadsprogrammet har varit positiva. Huvuddelen av detlångsiktiga utvecklingssamarbetet med är inriktat pä stödtill landsbygdsutveckling inom hälsovård och undervisning. Inomundervisningsområdet används biståndet för återuppbyggnad av primärskolan,utveckling av läromedel, lärarutbildning, skolbokspapper samtvuxenutbildning. Inom hälsosektorn används biståndet för ett vaccinationsprogram,sjukvärdsbostäder, nutrition samt utbildning av personal. Importstödet är heltbundet till SVerige och har använts för inköp av papper och telefonväxlar. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 245 Utnyttjandet avfonden har varit lågt. Behovet av förstudier och projektunderlagökar emellertid och fonden bör öppna möjligheter för svenska företag i . Svenska enskildaorganisationer har fått ca för att medverka iåtemppbyggnaden och fömtses i fortsättningen i ökad omfattning delta iutvecklingssamarbetet. /82 utbetalades till enskilda organisationer 2,9milj kr. SAREC lämnar stöd för att bygga upp ett lokalt forskningsinstitut iHarare. Elt avtal om forskningssamarbete med bereds : Prop.1982/83:100 Bilaga 5 246 ANDRA ANSLAGSPOSTER Regionala insatser Regionalt ekonomiskt samarbete i södra präglades av kampen försjälvständighet i , och och mot rasism ochminoritetsstyre i och . Ett nära politiskt samarbete utvecklades mellande s k frontstaterna iregionen (, , , och ), framför allt i kampen för självständighet. Efter frigörelse förbättradesfömtsättningarna för ett ekonomiskt samarbetemellan staterna i regionen. Ett sådant samarbete inleddes inom ramen för konferensen förutveckUngssamarbete i södra (, SADCC). För- Utom frontstaterna deltar även , ochSwaziland. Målet är bl a attminska det starka beroendet av när det gäller transporter,sysselsättning, kapital, teknologi och handel. Bildandet av SADCC mäste ansessom ett bakslag för egna planer pä atl förstärka sin roll i regionen. Sydafrikahar svarat med väpnade attacker eUer stödtiU sabotageaktioner i grannländerna. En del av dessa sabotage har varit direkt riktade mot transportleder, somär centrala i SADCC-sam-arbetet. Vid ett toppmötemellan de nio staterna i lades gmndvalen ochstrategin fast för SADCC-samarbetet. Det skaU inriktas på konkreta insatser påolika områden. Nya mellanstaUiga institutioner skaU undvikas. finns13 samarbetsområden, av vUka transporter och kommunikationer har givits högstaprioritet. En transportkommission etablerades i . Ett samordnandesekretariat för SADCC upprättadesi . Pä andra områdenpågår undersökningar och diskussioner om tänkbara samarbetsprojekt.Zimbabwe har utarbetat förslag till en studie av ökad livsmedelssäkerhet iregionen. En preliminär studie över möjlighetema tiU samordnadindustriutveckling har utarbetats pä tanzaniskt uppdrag. haransvaret för att samordna utnyttjandet av utbildningsinstitutioner i regionen.Angola samordnar arbetet med att identifiera regionala insatser påenergiområdet. har ansvaret för regionala markvärdsprogram. Under budgetåret1981/82 infördes ett anslag för stöd till regionalt samarbete om ,varav för östafrikanska Prop.1982/83:100 Bilaga 5 247 utveckUngsbanken (EADB). Detta höjdes till 100 milj krför 1982/83 varav för EADB. Samfidigt infördes treåriga planeringsramar. Stödet inriktas påprojekt som länderna inom SADCC-gmppen prioriterar. Det svenska stödet har därför ien första fas inriktats på transporter och kommunikafioner. Stöd inom andra samarbetsomräden kanocksä bli aktueUt. Smärre insatser har gjorts inom utbildning, markvärd ochenergi. Inom transporter och kommunikationer harframför allt två principer varit vägledandevid val av insatser. För det första har en bedömning gjorts av de olika projektens betydelse för att snabbtåstadkomma förbättringar. För detandra har koncentrerat sitt stöd fill områden, där svenskt näringslivär specieUt konkurtenskraftigt. harregeringen fattat beslut om fyra insatser. Den första är konsultstöd tilltransportkommissionen för att la fram beslutsunderlag för finansiering avutvecklingsprojekt. Två insatser gäller telekommunikationer. Den ena är enmikrovågsförbindelse mellan , och i samfinansiering medNorge. Den andra är en ny intemationeU telefonväxel i för direktsamtal med insatsen är stöd tiU en väg från SwazUand tiU , som finansieras gemensamt med Afrikanskautvecklingsbanken Avtal om fyra förberedandestudier har ingåtts. En av dessa gäller fortsättningen av den ovannämnda vägen på Mozambiquessida. Den andra studien gäller planeringen av ett regionalt telesystem i Mozambique.De övriga två studiema avserjärnvägsnätet i regionen. Beslut har ocksåfattats om en studie av möjligheterna att inrätta ett regionaltmarkvärdssekretariat samt stöd till förberedelser för regionalt samarbete på energiområdet. Östafrikanska utveckUngsbanken (EADB) Östafrikanskautvecklingsbanken (EADB) bildades . Syftet var att främja en balanseradindustriell utveckling i den dåvarande östafrikanska gemenskapens (EAC)medlemsländer, , och . Tom 1980lämnade krediter till EADB pä totalt . beviljades en ny kredit om sammanlagt 30 miljkr för budgetåren 1981/82 och1982/83. Krediterna har lämnats mot ränta med en återbetalningstid på 25 är, varav äramorteringsfria. EADB har trots storayttre svårigheter lämnat betydelsefulla bidrag fill industriutvecklingeni medlemsländerna. Det har skett genom dels finansiering av industriprojekt,dels genom uppbyggnad av nationella finansieringsinstitut. Banken har visat enanmärkningsvärd livskraft. Den har lyckats överleva EACssammanbrott, de politiska motsättningarna mellan medlemsländema och Ugandasintema omvälvningar. Trots svårigheterna har bankens kreditgivning kunnatfortsätta, om än i begränsad omfattning, på basis av de resurser somtiUförts via Väridsbanken, Afrikanska utveckUngsbanken och . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 248 Medlemsländernaantog en ny bolagsordning som innebar följande förändringar: - Nyaländer erbjuds medlemskap, nämligen , Bumndi, Dji-bouti, ,, , , och . - Bankenfår möjlighet att finansiera projekt även inom andra sektorer än industri, t ex jordbruk och turism. - Bankenfår engagera sig i rådgivning och konsultstudier. - Bankenslåga aktivitet beror främst av brist på utlåningsbara medel.Banken bedömer tillgången pä utvecklingsbara projekt som god. För att dra fillsig mera kapital söker EADB nu samarbete med institutioner som Afrikanskautvecklingsbanken. Europeiska investeringsbanken och olika arabfonder. Dessutomhar diskussioner om samarbete förts med och . Den låga likviditetenbegränsar bankens möjlighetalt dra till sig ytterligare längivare. För att stärkabankens likviditet beslöt SIDA att medge utbetalning av hela kreditbeloppel i förskott. Anslaget förhumanitära insatser i var 1981/. Därtill anvisadesur den ointecknade reservationen från föregående budgetär samt fränkatastrofanslaget. Totalt anslogs alltså 85milj kr till humanitärt bistånd i . Därav har utnyttjats för ändamål i . För1982/83 har anslagits . Det svenska stödettUl humanitära insatser i inleddes efter militärkuppen i , då detbilaterala biståndet tUl avbröts. Det humanitära stödet har sedermerautvidgats till att omfatta utsatta gmpperoch familjer i flertalet länder i där mänskliga rättigheter kränks. Betydande belopp kanaliserasfrämst till offer för förtrycket iChile, , och och i centralamerikanska ländersäsom och . Medlen används bl aför slöd lill fiyktingar och hemlösa, rättslig och medicinsk hjälp tillpoUtiska fångar och deras anhöriga, för stipendier samt underhållsbidragtill familjer, vilkas försöijare har fängslats eller dödats. I några fall lämnasstöd till mindre verkstäder för att främja sysselsättningen samt fillbarnbespisningar och s k folkmatsalar i slumområden. Efter förslag avberedningen för humanitärt bistånd kanaliseras medlen till mottagarnagenom svenska och internationella enskilda organisationer. Bland dessa kannämnas Arbetartörelsens InternationeUa Centmm, Frikyrkan Hjälper, Kyrkornas Världsråd,, , Röda Korset,och . tids utveckling i har inneburitnya krav på huma- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 249 Som en följd av inbördeskrigeti har 35 000-40 000 civila dödats. DärtiU kommer hundratusentalshemlösa som är på flykt i det egna landet. Följdema av kriget i Guatemalabörjar anta samma proportioner, även om antalet människor som flyr landet ärlägre. Enligt en försiktig beräkning av FNs flyktingkommissarie var antaletcentralamerikanska flyktingar utanför hemlandet ca 300 000,varav flertalet salvadoraner. Av dem bistods endast 54 000 av flyktingkommissarien.FNs flyktingkommissarie har inte mandat att bistå de människor i regionen -kanske en halv miljon - som är hemlösa i det egna landet. Dessa människor måstei hög grad lita till humanitär hjälp från andra länder. Hjälporganisationemasarbete genomförs i många fall under stora svårigheter. Det är därför svart attväsenfiigl öka hjälpinsatserna. Humanitärt bistånd i södra Stödet till fiyktingaroch befrielserörelser i södra lämnas dels direkt fillbefrielserörelserna, dels genom svenska och internationella organisationer. Destörsta mottagama är befrielserörelserna (ANC), somarbetar för elt fritt frän apartheid, och South West People'sOrganization (SWAPO), som verkar för ett självständigt . finns ensärskild beredning för humanitärt bistånd med huvuduppgift att fill regeringenoch SIDA lämna förslag om användning av biståndsmedel för flyktingar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer södra samt förhumanitär verksamhel i . Under /82utbetalades av det disponibla beloppet på . /83 har anvisats . Dessa fördelas översikfiigt enligtföljande (milj kr): 1981/82 1982/83 Stöd genom enskilda orga- HärtUI kommer en ingåendereservation om för /83. Det svenska humanitärastödet lill ANC och SWAPO utnyttjas främst tUl inköp av livsmedel, fordon,kläder, sjukvärdsulrustning m m som används till det dagliga uppehället förflyktingar. Inköpen sköts av befrielserörelserna själva eller av SIDA. Iflyktinglägren söker man öka självför- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 250 För detta ändamål har jordbmksredskapoch verktyg upphandlats. En del av medlen används tiU utbildning, information och administration. ANCbygger med svenskt stöd ett stort skolkomplex i . , ochSverige har avtalat om ett gemensamt hälsovårds- och utbildningsprojekt förnamibiska flyktingar i . Närmarehälften av det svenska humanitära stödet till södra lämnas genom enskilda organisationer, svenska ochinternationeUa. De viktigaste kanalerna för stipendiering och utbUdningsprogramhar varit samt samväldessekretariatet. Rättshjälp ochbistånd till politiska fångar och fångars familjer har lämnats genom International Defence and . Mission och samt fackligaoch ideella organisationer har också förmedlat bidrag. För FNs del harbistånd lämnats genom FNs fond för apartheidpolitikens offer, , FNs Nationhood Program for och FNsutbildningsprogram för södra . Medlen har fördelats efter rekommendationer avberedningen för humanitärt bistånd. Den ämnesinrikladeverksamheten är ett komplement till det landinrik-tade samarbetet.Den ger utrymme för en experiment- och försöksverksamhet, som normaltinte kan rymmas inom enskilda landprogram. Genom denna verksamhet deltar iprogram och initiativ av utvecklings-strategiskbetydelse och därmed förstärks det svenska kunnandet. Stöd har t ex givits ät utvecklingsprogram förprimärhälsovård, landsbygdsutveckling,kvinnor i u-land och massmedier. Samarbetet bedrivs med FN-organ, andra mellanstafiiga organ samt institutioner och företagi . Verksamheten är avseddför områden, där de internationella insatsernaär otUlräckliga. Den har hUtiUs främst inriktats pä globala och regionala program, men skall ocksåomfatta insatser i enskilda . Inriktningen på regionala program kandärmed komma att minska. En utredning inomSIDA 1981 ledde till viss koncentration både vad gäller ämnesområden ochantalet insatser. En fortsatt koncentration är angelägen. SIDA är i färd med attutvärdera ett antal insatser genomförda avolika FN-organ. 1982/83:100 Bilaga 5 251 Fördelning av medel för denämnesinriktade verksamheten ' överförs 1982/83 tillanslagsposten Miljö- och markvård samt energi. Sjukdomar hos en stor delav u-landsbefolkningen utgör ell aUvarligt hinder förutvecklingsansträngningarna. De vanligaste sjukdomarna är undernäring,diarréer, luftvägsinfekfioner, var för sig eller i samspel, särskilt hos bamen.Alltför mänga och täta graviditeter inverkar negativt pä hälso-ochnäringstillståndet för såväl kvinnor som barn. För att kunna möta dessa problemmäste man inrikta sig på primärhälsovård. SIDA samarbetar främstmed () men ocksä med andra intemationeUa ochsvenska organisationer. De svenska insatserna sker främst inom tvä störreämnesområden, WHOs strategi för primärhälsovård samt attitydpåverkan ochinformation. Insatser genomförs också ifråga om läkemedelshantering och stödtUl handikappade.