prop · G603103 · 1982-12-31 00:00:00 — Inom de civila delarna av totalförsvaret skall denavtalsbundna frivilligpersonalen vid krigsorganisering ersätta annanarbetskraft främst inom jordbruket, transportsektorn och sjukvården. Inom vissasektorer av det civila totalförsvaret är det f. n. antingen stor brist påpersonal under beredskap och krig eller också finns det behov av ytterligarepersonell 294 förstärkning av krigsorganisationen. Mot denna bakgrundfinns det anled- Skr. 1982/83:103 ning att överväga en utvidgning avtjänstgöringsområdena för frivillig Dir. 1982:63 personal. Kommittén bördels kartlägga bristområden, dels lämna förslag till nya tjänstgöringsområdenför frivillig personal. Kommittén bör vid sitt arbete beakta vad haranfört med anledning av prop. 1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitikensamt totalförsvarets fortsatta utveckUng och motionen 1981/82:2263 angåendeförmåner till frivillig personal. Kommittén bör utgå ifrån att de totala kostnaderna i stortsett skall rymmas inom nuvarande kostnadsram för frivilligverksamheten.Kommittén bör emellertid vara oförhindrad att föreslå åtgärder som förutsättervissa ökade kostnader för frivilligverksamheten, men som innebär besparingarinom totalförsvaret i övrigt. Förslag till nya författningar eller ändringar i gällandeförfattningar som överväganden ger anledning till bör också presenteras. Kommitténs arbete bör bedrivas så att det kan avslutassenast /84. Kommittén skall beakta direktiven (dir.1980:20) till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansieringav reformer. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag attregeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet att tillkalla en kommitté med högst fem ledamöter meduppdrag att utreda förmåner m. m. vid frivillig försvarsverksamhet att utse en av ledamöterna att vara ordförande att besluta om sakkunniga, experter och sekreterare samtannat arbetsbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta fjärde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Skr.1982/83:103 Tilläggsdirektiv till datadelegationen (B 1980:03) har godkänt (FiU 1981/82:34, rskr 1981/82:317)att ett särskilt organ för teknikupphandling inom dataområdet för denoffentliga sektorn inrättas med de uppgifter som anges i prop. 1981/82:123 omsamordnad datapolitik. I propositionen sägs att datadelegationen skall få iuppdrag att utarbeta förslag om det särskilda organets organisation,sammansättning, arbetsuppgifter och verksamhetsformer. Vid behandling framhöll finansutskottet (FiU1981/82:34 s. 34) bl.a.: "Några riktlinjer för det föreslagna organets organisation,sammansättning, arbetsuppgifter och verksamhetsformer anges inte ipropositionen. Utskottet anser det mot den bakgrunden lämpligt attdatadelegationen med dess breda förankring ges uppdraget att utarbeta förslag idessa stycken. Utskottet förutsätter att i det uppdrag som kommer attlämnas datadelegationen ingår att dra upp gränslinjen meUan de uppgifter somankommer på det nya organet för teknikupphandling på dataområdet och uppgiftersom ankommer på de myndigheter som redan sysslar med teknikupphandling Verksamheten bör, som näringsutskottet anför, kunnaplaneras utifrån att beslutet har en viss långsiktighet men organet bör därmedinte betraktas som permanent. Verksamheten bör utvärderas så attdet kan klargöras huruvida ett särskilt offentligt teknikupphandlingsorgan pådataområdet fyller en funktion vid sidan av de organ som handlägger frågor omteknikupphandling i vid mening på det offentliga området. I avvaktan påöverväganden av denna art bör någon definitiv flerårsram inte fastställas utananslagsbehovet får prövas ." Med hänvisning till det anförda föreslår jag attregeringen uppdrar åt datadelegationen att utarbeta och lämna förslag tillregeringen om det särskilda organets organisation, sammansättning, arbetsuppgifteroch verksamhetsformer. Delegationen bör även föreslå hur det särskilda organetskall samordna sina insatser med andra samhällsstödda insatser inom teknikupphandlingsområdetså att dessa insatser sammantaget ger största möjliga positiva effekt (jfr NU1981/82:6 y). Datadelegationen skall redovisa sitt förslag tUlregeringen . Jag hemställer att regeringen utvidgar datadelegationensuppdrag i enlighet med vad jag nu har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Samordningav svenska insatser under studiefasen av Skr. nordisktradio- och TV samt telesamarbete Dir. 1982:65 Chefen för , statsrådet ,anför: beslöt vid sin 30:e session i att antaföljande rekommendation. "rekommenderar regeringarna i ,, och alt uppta förhandlingar i syfte att träffa avtal omden fortsatta utvecklingen av ett radio- och TV samt telesamarbete baserat påöverföring via ett satellitsystem. förutsätter att utvecklingenav samarbetet sker inom ramen för , atl hållsinformerat om denna utveckling samt alt en eventuell realisering av ettradio-och TV- samt telesamarbete via satellit underställs Nordiska rådetssession." (genom industri-, kommunikations-och kulturministrarna) har därefter beslutat att inleda enstudiefas rörande nordiskt radio- och TV samt telesamarbete via satellit.Ministerrådets beslut innehåller riktlinjer för arbetet under studiefasenrörande: - ekonomiskaförutsättningar och tidsramar. Beslut om samarbetets fortsättning efter studiefasen iform av avtal mellan de berörda länderna skall enligt ministerrådet fattasefter det att getts tillfälle att på nytt behandla frågan. I regeringens proposition 1981/82:200 om nordisktkultursamarbete m.m. har frågan om samarbete inom området för satellitrundradiom.m. Propositionens förslag till riktlinjer för genomförandet avstudiefasen och till medelsanvisning för denna verksamhet under andra halvåret1982 bifölls av (krU 1981/82:27, rskr 1981/82:340). Jag anser det lämpligt att såväl det svenskaförberedelsearbetet inför förhandlingarna om nordiskt radio- och TV samttelesamarbete via satellit som samordningen av de svenska insatserna understudiefasen bereds i en särskild kommitté. På kommittén bör det ankomma att medbeaktande av de beslut som fattats av ministerrådet och ange riktlinjerför de svenska ställningstagandena i de beredningsgrupper som har tillsatts avnordiska ministerrådet för beredning av arbetet under studiefasen. Kommitténbör bestå av de svenska ledamöterna i den nordiska ämbetsmannakommittén förradio- och TV samt telesamarbete. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en konfimitté med högst tre ledamöter meduppdrag atl samordna de svenska insatema under studiefasen rörande nordisktradio-och TV samt telesamarbete via satellit Skr.1982/83:103 att utse en av ledamöterna att varaordförande Del II att besluta om sakkunniga,experter, sekreterare och annat biträde åt Vidare hemställer jag att regeringen beslutaratt kostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Sjöbefälsutbildningens dimensionering och lokalisering m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Chefen för utbildningsdeparlementet, ,anför. beslutade om ett sjöfartspolitisktprogram (prop. 1979/80: 166, /80: 30, rskr 1979/80: 412). I delta angavsatt målet för den statliga sjöfartspolitiken bör vara att skapa förutsättningarför att landets utrikeshandel kan utföras på ett effektivt sätt till lägstasamhällsekonomiska kostnader. Förutsättningar bör också skapas för att tryggalandets transportförsörjning i politiska och ekonomiska krissituationer.Sjöfartens möjligheter att som konkurrenskraftig exportnäring stärka Sverigesbetalningsbalans skall vidare las tillvara. 1981/82: 217 om vissa sjöfartsfrågor framgår attden svenska handelsflottan har minskat kraftigt sedan millen av 1970-lalet. Omman räknar handelsfartyg över brutto omfattade handelsflottan 613fartyg om 7,7 milj. ton brutto . /82 hadehandelsflottan minskat till 484 fartyg om 3,6 milj. ton brutto. Under åren1976-81 såldes från till utlandet 316 fartyg om sammanlagt 6,9 milj.ton brutto. tillfördes handelsflottan 236 fartyg om 3,2 milj. tonbrutto. Svensk sjöfart har fortlöpande förlorat marknadsandelar.Det storbäriga tank- och bulktonnaget har så gott som försvunnit ur den svenskahandelsflottan. Ett annat exempel är färjetrafiken där våra grannländer i allthögre utsträckning har kommit att dominera. En lång rad tidigare framgångsrikasvenska rederier har tvingats att avveckla sin verksamhet . Minskningen av handelsflottan har resulterat i enmotsvarande minskning av sysselsättningen inom sjöfartsnäringen. Sedan år 1976har inte mindre än ca 8 500 arbetstillfällen försvunnit och arbetslöshetenbland sjöfolk uppgår f. n. till . är ca 14 000 personersysselsatta ombord på svenska fartyg. Enligt en prognos av riskerar ytterligare 4 000 sysselsättningstillfällen ombord att gå Mer än 3 000 personer är rederianställda iland. Om handelsflot- Skr. 1982/83:103 tan minskar ytterligare ochrederikontor flyttar utomlands är även denna Dir. 1982:66 sysselsättning ifara. har med anledning av prop. 1981/82: 217 beslutatvissa åtgärder för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft (TU1981/ 82: 37, rskr 1981/82: 437). Svenska rederier skall övergångsvis kunna fåett ekonomiskt stöd baserat på den sjömansskatt rederierna betalar. Vidareplaneras förändringar i sjömansbeskattningen för alt mer långsiktigt skapabättre förutsättningar att driva fartyg under svensk flagg. En nödvändig förutsättning för att vi i skallkunna bedriva sjöfart i den utsträckning som förutsätts i det sjöfartspolitiskaprogrammet är alt vi har behörigt befäl och kvalificerat manskap ihandelsflottan. Hur stort det framlida behovet av personal är berornaturligtvis på om den negativa utvecklingen blir möjlig att vända.Liksom chefen för utgår jag ifrån att så ärfallet. Sjöbefälsulbildningen reformerades genom beslut avriksdagen (prop. 1978/79: 71, UbU 1978/79: 24, rskr 1978/79: 206). m. är de utbildningar till styrman och sjökapten,maskintekniker och sjöingenjör, driftingenjör samt radiotelegrafisl vilkatidigare anordnats vid särskilda sjöbefälsskolor inordnade i statligahögskoleenheter, nämligen i , och . Beslutet om enreformerad utbildning innebar väsentliga förbättringar. En kvalitetshöjning harkunnat genomföras genom att resurser har frigjorts då antalet nybörjarplatser isjöbefälsutbildningen har minskats och två av de fem sjöbefälsskolorna - iStockholm och - har avvecklats. Trots det minskade antalet nybörjarplatser isjöbefälsutbildningen finns det ett stort antal outnyttjade platser främst iHärnösand, men även i . har en privat sjöbefälsutbildning,Stockholms sjöfartstekniska skola, startat . Genom beslut avregeringen får skolan slå under statlig tillsyn budgetåren1981/82 och 1982/83. har betonat angelägenheten av alt utvecklingenav sjöbefälsutbildningen följs uppmärksamt och att erforderliga åtgärdervidtas så att tillfredsställande utbildningskapacitet och utbildningsstandardkan upprätthållas (/82: ly, UbU 1981/82: 4). Mot bakgrund av vad jag här har redovisat anser jag att enkommitté bör tillkallas för att se över sjöbefälsutbildningens dimensioneringoch lokalisering. Kommittén bör i sitt arbete utgå från de långsiktiga målför svensk sjöfartspolitik som har antagits av (prop. 1979/80: 166,/80: 30, rskr 1979/80: 412). Jag har tidigare i olika sammanhang strukit under atl delär nödvändigt att åstadkomma besparingar i och effektiviseringar avverksamheten inom högskolan. Driftkostnaderna för sjöbefälsutbildningen uppgårtill ca 18 milj. kr. för etl budgetår. Härtill kommer kostnader för lokaler m.m. och relativt stora investeringar i utrustning. Enligt min mening utnyttjas f.n. inte tillgängliga resurser effektivt. En anledning kan vara utbildningenslokalisering. Kommittén bör därför - sedan den först prövat dimensioneringensamlat för landet - pröva frågan om en ökad rekrytering och därmed etl bättreresursutnyttjande kan uppnås med en annan lokalisering än den nuvarande. 1982/83:103 Högskoleenheternapå de s. k. utbyggnadsorterna har alltmer kommit att Del II uppfattas som en regionalpolitisk resurs. Det är därförviktigt att verksam- heten vid dessa högskoleenheter inte minskar i omfattning.För det fall kommittén finner anledning att föreslå sådana förändringar avsjöbefälsutbildningens dimensionering och lokalisering att högskolorna iKalmar och/eller /får ett starkt minskal utbildningsutbud,bör kommittén överväga behovet av eventuell "ersättningsutbildning". Forskning med tillämpning inom sjöfartsnäringen bedrivs vid flera högskoleenheter med fasta forskningsresurser samt vidmarintekniska institutet. Som exempel på några aktuella forskningsområden kannämnas skeppshydromekanik, transportteknik, industriell organisation och ekonomi.Vidare bedrivs sjöfartsleknisk och sjöfartsekonomisk forskning med de medel somtransporlforskningsdelegationen administrerar. Rederiföretagen svarar för endel av kostnaderna för denna forskning. Arbetsvetenskaplig forskning försjöfartens del bedrivs inom ramen för arbetarskyddsfondens verksamhet. Utbildningen inom högskolan skall bygga på vetenskapliggrund. För de utbildningar som, likt sjöbefälsutbildningen, tidigare saknatanknytning till forskning och utvecklingsarbete innebär den nya organisationenförbättrade möjligheter härtill. Kommittén är oförhindrad att om den finner sålämpligt behandla även frågor rörande forskning m. m. som kan vara av betydelseför utvecklingen av sjöbefälsutbildningen. Kommittén bör vid arbetets påbörjande samt vidare underarbetets gång informera berörda huvudorganisationer och i förekommande fallannan central arbetstagarorganisation med vilken staten har eller brukar haavtal om löner och andra anställningsvillkor samt bereda dem tillfälle attframföra synpunkter. Kommittén bör därutöver informera berörda arbetstagare omkommitténs arbete. Vidare bör kommittén samråda med utredningen (U 1981:03) omutbildningens och forskningens uppgifter i strävandena att förbättra densvenska ekonomins utvecklings- och konkurrenskraft (Dir. 1981: 30). Arbetet börom möjligt vara slutfört i sådan tid atl frågan kan behandlas i 1984 årsbudgetproposition. Kommittén bör beakta vad som har anförts i regeringensdirektiv (1981: 20) angående finansiering av reformer. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en kommitté med högst fem ledamöter med uppdragatt pröva frågan om sjöbefälsutbildningens dimensionering och lokalisering, att utse en äv ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta nionde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektivtill dataeffektutredningen (A 1978:05) Skr. Chefen för , statsrådetEliasson, anför: beslöt regeringen att tillsälta enkommitté med uppgift att utreda datateknikens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö. Kommittén, som antog namnet dataeffektutredningen, har hittillsöverlämnat ett delbetänkande benämnt (SOU 1981:17) "Industrinsdatorisering" samt en interimsrapport med titeln (DsA 1981:16)"Kontorens datorisering -effekter på sysselsättning och arbetsmiljö".Kontorsrapporten bygger huvudsakligen på branschstudier' inomstatsförvaltningen samt bank- och försäkringsbranscherna genomförda avstatskontoret, arbetslivscentrum och vidHandelshögskolan i på uppdrag av dataeffektutredningen. Bådedelbetänkandet och interimsrap-porten anmäldes för i propositionen(prop. 1981/82:123, bil. 4) om samordnad datapolitik. Regeringen bör nu - somjag nämnde vid min anmälan av propositionen - i tilläggsdirektiv preciseravilka frågor som skall behandlas i utredningens fortsatta arbete. har hitdlls främst uppehållit teknikens tillämpning inom två stora områden, nämligen industrinsproduktion och kontorsområdet. Kontorsautomationen har studeratshuvudsakligen inom statsförvaltningen. Som jag nämnde vid min anmälan avpropositionen återstår det att belysa några viktiga delar av arbetsmarknaden,nämligen handeln samt landsdng och kommuner. Arbetslivscenirum och vidHandelshögskolan i har slutfört tre undersökningar av handelnsdatorisering vilka finansierats av bl. a. dataeffektutredningen. Efterinitiativ av dataeffektutredningen har statskontoret påbörjat en studie aveffekterna av administraliv databehandling hos landsting och kommuner påuppdrag som regeringen gav . Enligt uppdraget skallstatskontoret genomföra denna studie i samarbete med dataeffektutredningen.Svenska kommunförbundet och . behöverenligt min mening inte ta initiativ till några fler separata undersökningar avenstaka näringsgrenar eller yrkesområden. Arbetets produktivitet har tenderat attöka, bl. a. till följd av datatekniken. Den utvecklingen kan förutsesfortsätta, vilket ger möjligheter till ökad levnadsstandard, kortare arbetstideller bådadera. Utredningsarbete inom arbetstidsområdet bedrivs av delegationenför arbetstidsfrågor (DELFA). I delegationens uppgifter ingår bl. a. att göraanalyser av arbetstidsförkortningars effekter på ekonomi, sysselsättning, ' "'Kontorsautomation i statsförvaltningen - effekterpå sysselsättning och arbetsmiljö" (DsA 1981:15), "Bankdatorisering i 80-talsperspektiv - några möjligautvecklingsalternativ, konsekvenser och styrmedel" (DsA 1981:13), "Datoriseringen i försäkringsbranschen" (DsA1981:14). 2 "Bra affärer med datorer?" (DsA 1982:07),"Bakom butikerna" och "Tekniken i butiken"(Arbetslivscentrum 1982). 1982/83:103 deltidsarbete,familjeförhållanden och fritidsvanor. Del II publicerat två rapporter, "Kortare arbetstid. När?Hur?" (SOU 1976:34) och "Arbetstiderna inför 80-talet" (SOU 1979:48). Påuppdrag av DELFA har SCB också belyst deltidsarbetets utveckling irapporten . Inriktningen av delegationensarbete har behandlats av (SoU 1981/82:55, rskr 1981/82:436).Dataeffektutredningen bör som komplement till DELFA:s arbete ge en kortöversikt över vilka särskilda möjligheter som eventueUt kan finnas att helteller delvis ta ut produktivitetsvinster i form av kortare arbetstid. Enutgångspunkt för diskussionen skall vara att full sysselsättning ocheffektivitet i produktionen skall upprätthållas. Som jag framhöll i propositionen är det sannolikt av storbetydelse för både effektiviteten och arbetsmiljön att berörd personal kopplasiri på ett tidigt stadium i systemutvecklingen när datasystem införs.Arbetarskyddsfonden har tillförts resurser för att närmare undersökaförutsättningarna för delta. bör för sin del som enförstudie göra en inventering av den forskning som f. n. bedrivs rörande olikasätt att utveckla datasystem saml bedöma behovet av ytterligare forskning inomområdet. Utredningen bör också undersöka problem och möjligheter i samband medhur kunskap om detta sprids till arbetslivet. har tidigare behandlat olika frågori samband med utbildning av skilda slag. Det har främst gällt utbildning av yrkesverksammagenom t. ex. internutbildning i företag och arbetsmarknadsutbildning samtutbildning av skyddsombud och andra fackliga förtroendemän. Det reguljärautbildningsväsendet har också berörts. Utredningen bör i sitt fortsatta arbeteförsöka bedöma i vad mån särskilda åtgärder med anledning av datatekniken börvidtas av regeringen på något av dessa områden och därvid också, i förekommandefall, lämna förslag till författningsändringar o. dyl. bör vidare försöka belysa hurkvinnors situation i arbetslivet påverkas av datatekniken. Tillgängligsysselsättningsstatistik bör huvudsakligen användas men i de fall då befintligastatistiska data inte är tillräckliga bör ytterligare uppgifter inhämtas. Delbör vara möjligt att avgöra om de personer som genom datatekniken har fått nyaarbetsuppgifter inom ett företag är desamma som de som har förlorat sinaarbetsuppgifter på grund av datatekniken. Vidare bör kunskap om datateknikensspridning på olika delar av arbetsmarknaden ingå. Arbetet bör ske i närakontakt med jämställdhetsombudsmannen. Påmotsvarande sätt bör utredningen också söka belysa hur datatekniken kan påverkade handikappades situation i arbetslivet. Som jag har berört i propositionen(1981/82:123) om samordnad datapolitik kan ny teknik öka möjligheterna förpersoner med handikapp att förvärvsarbeta, dels genom att nya arbetsuppgiftertillkommer dels genom att nya hjälpmedel utvecklas. Den pariamentariskautredningen (1982:02) med uppgift atl utreda de handikappades situation på arbetsmarknadenskall enligt sina direktiv (Dir. 1982:40) studera de handikappades möjligheterpå arbetsmarknaden i slort. Utredningen (1981:02) om arbetsmarknadsverketsansvarsområde och organisation skall göra en samlad genomgång av dearbetsmarknadspolitiska stödformerna (Dir. 1981:65). bördärför begränsa sin studie till att gälla erfarenheter av olika försök m. m.där handikappade har beretts arbete inom dataområdet eller där ny teknikmedverkat till att öka 302 handikappades sysselsättningsmöjligheter.Dataeffektutredningen bör söka Skr. 1982/83:103 belysa i vilken utsträckninginförandet av ny teknik kan antas medföra ökade Dir. 1982:67 svårigheter förarbetshandikappade att få och behålla ett arbete, exempelvis som en följd avatt vissa slags arbetsuppgifter rationaUseras bort eller genom att möjlighetertill omplaceringar minskat. bör härvid samråda med denyss nämnda utredningarna. Datatekniken kan möjliggöra decentralisering avarbetsplatser. Datorer i förening med nya kommunikationssystem kan utgörainstrument för att bibehålla eller skapa sysselsättning i glesbygd. Det kandärmed också ge nya förbättringar för regionalpoliliska åtgärder. Utredningenbör med utgångspunkt i tillgänligt material om främst kontorens datoriseringsöka bedöma vilka förutsättningar för en regionalpolitiskt önskvärd spridningav arbetsplatser som datatekniken kan väntas ge under de närmaste åren.Utredningen bör därvid också söka belysa möjligheterna att i samband med ensådan decentralisering tillgodose behovet av variation och kamratgemenskap iarbetet, inflytande över beslut som fattas liksom att i övrigt åstadkomma engod arbetsmiljö. Jag vill erinra om att jag har medgett attutredningen får disponera högst . för studie av ökad användning av avdatateknik på regional nivå. Utredningen bör slutligen göra en begränsad studie avdatoriseringen '\små och medelstora företag. Denna studie skall främst syftatill att visa i vad mån datoriseringens föriopp och konsekvenser kan antas varaannoriunda i små och medelstora företag än i större. De olika delstudier som jag nu har nämnt bör kunnaredovisas var för sig i form av delrapporter. Eftersom frågan om datateknikenseffekter på sysselsättning och arbetsmiljö har varit föremål förriksdagens behandling anser jag det inte motiverat att dataeffektutredningen nuutarbetar något omfattande slutbetänkande med anspråk på alt behandla allaaspekter på arbetslivels datorisering. Utredningen bör emellertid i ettrelativt kort betänkande försöka sammanfatta de olika resultat som har kommitfram under utredningens samlade arbete. Utredningen bör därvid -liksomutredningen har gjort beträffande industriproduktionens och kontorensdatorisering - försöka sätta in resultaten i ett större samhällsekonomisktperspektiv. Datateknikens produktivitetseffekter och övriga förändringar somden förorsakar skall bedömas mol bakgrund av den allmänna samhällsutvecklingen.Utredningen bör också dra de arbetsmarknadspolitiska slutsatser som resultatenkan föranleda och i förekommande fall utarbeta förslag till åtgärder inom detområde som utredningen behandlar. Arbetet bör vara slutfört före utgången av år1983. Jag vill erinra om direktiven (1980:20) till samtUgakommittér och särskilda utredare angående finansieringen av reformer. Jag hemställer att regeringen som tilläggsdirektiv gerdataeffektutredningen tillkänna vad jag nu har anfört om dess fortsattaarbete. Regeringen ansluler sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan.