prop · G603169 · 1982-12-31 00:00:00 — Lovgivningsprogrammelblir stadig supplert og revidert bl.a. på gmnnlag av de ärlige dr0fielsene mellomjustisministrene og juridisk utvalg og i lys av de resultater som oppnås.Ministerrådet innarbeider også i beretningen de ullalelser fra Nordisk Råd somblir vedtatt på sesjonene om de enkelte punkter i lovgivningsprogrammet. Pådenne maten skulle beretningen kunne gi et realistisk biide såvel av målene forlovgivningssamarbeidet som av det I0pende samarbeidet både innenforMinisterrådet og mellom og Nordisk Råds parlamentariske organer. Milj0beskytlelsessamarbejdetomfatter fprvallning og beskyttelse af det ydre milj0. 11982har virksomheden omfattel f0lgende delområder: forskning, vand-og havfomrening,luflfomrening, st0j, affald og genanvendelse, produkt-kontrol, naturvaern ogfriluftsliv, 0kologisk planlaegning og milj0dala. End-videre er del arbejde,som i 1981 blev igangsal tU at belyse milj0effekterne ved energiproduktion fortsatefter planerne. Bevillingen tU projektarbejdet i 1982 har vaeret 2.570.000 NOK(kapitel ) og 2.152.000 NOK (kapitel ). I 1982 har EK-M udarbejdet et reviderethandlingsprogram samt gennemf0rt en systematisk evaluering af den hidlidige projektvirksomhedpå milj0områdel. Såvel programmet som evalueringsrapporten har vasret dröftetmed Nordisk Råd. Programmet fremsaettes for Nordisk Råd som ininisterrådsforslagtil behandling på sessionen 1983. 1982/83:169 23 1983er f0rste år i det reviderede program, og vil derfor va;re prägel af såvel afslutningenaf tidligere igångsatte aktiviteter som igangssetningen af aktiviteter efterdet nye program. Et vigtigl arbejdsområde bliver luftfor-ureningen, hvor manplanlägger en st0rre samlet projektsatsning. Luftfor-ureningen er en af de vaesentligstef0lger af energiomsaetningen i samfundet og skal altså ses som en inlensiveringaf det igangvaerende arbejde med energi- og milj0sp0rgsmålene. vigtige områdervil blive st0jbeka2m-pelse, genanvendelse, naturvaern og friluflliv samt kemiskestoffer og produkter. Indsalsen vil bhve koncenlreret om de emner, som er h0jestprioriterede i milj0beskytlelsesarbejdei i de nordiske lande og om emner, somsynes al indeholde frugtbare muligheder for samarbejde. Det permanentenordiske utvalg for naeringsmiddelssp0rsmål ble oppret-tet av NordiskMinisterråd den . Ulvalget erstatter den tidligere Nordiske embetsmannskomitefor harmonisering av naeringsmiddelslov-givning. Samtidig er samarbeidet utvidetlU å omfalle alle sider av naerings-middel- og emaeringsområdel. En prosjeklsekretaerer engasjert på halvtid fra l.januar 1982. Fleretidligere uformeUe nordiske samarbeidsgrupper er nå innordnet Naeringsmiddelutvalgetsom egne faggmpper: 1)Nordisk metodikkomite, 2) Nordisk neferingsmiddeltoksikologisk gruppe og 3) denordiske sekretariater for Codex Alimenlarium arbeidet. Dessuten har Naeringsmiddelutvalgetoppnevnl 4) Nordisk arbeidsgruppe for kost- og ernaeringssp0rsmål. Målseltingenfor del nordiske samarbeidet på naeringsmiddel - og er-naeringssektoren er å - samordne faglige ogadministrative ressurser - harmonisere lovgivning og beslemmelserfor å lelle nordisk samhandel med naeringsmiddel - skape gmnnlag for en enhetlig naeringsmiddel-og ernasringspolitikk. 1982/83:169 24 (samarbeidsministrene) har i 1982 hatt f0lgende sammen-setning : Minister for kulturelle og nordiske anliggender 0slér-gaard inntil9.09.82. Milj0ministerChristian Chrislensen fra 10.09.82. : Handels- og industriminister PirkkoTyöläjärvi inntil 26.02.82. Social- och hälsovårdsminister fra 26.02.82 Finansminister fra 9.07.82 Finansminister fra 15.09.82. : HandelsministerArne Skauge. : Socialminister inntil 7.10.82. JordbruksministerSvante fra 8.10.82. (samarbeidsministrene) har hatt f0lgendem0ter i 1982: 16.02.82 28.02.82 2.03.82 Helsingfors23.03.82 24.03.82 23.04.82 K0benhavn 07.06.82 Faer0yene 29.-30.09.82Borgarnes 9.-10.11.82 Åbo 29.-30.11.82 (samarbeidsministrene) m0tte kultur- og undervisnings-ministrene 24.03.82 iOslo, Nordisk Råds budsjetlkomité 24.03.82 i , Nordisk Råds Presidium23.04.82 i K0benhavn, Nordisk Råds budsjetlkomité 29.06.82 pä . NordiskRåds informasjonskomité 10.11.82 i Åbo og Nordisk Räds Presidium 10.11.82 iÅbo. (samarbeidsministrene) har videre hatt m0te med de nordiske statsministre30.11.82 i og Nordisk Räds budsjetlkomité 30.11.82 i . Ministerrådethar hattf0lgende m0ier i egenskap av fagministerråd i 1982: 9. febmar Industri-og energiministrene 19.febmar Sosial- og justisministrene 3.-4.mars Kultur- og undervisningsminislrene 6.mars 24. . mars 27.mars 13. mai 17.-18.august 19.-20. 18. . oktober 16. . november 16.november 16. november I. desember 10. desember Kultur-og undervisningsminislrene, m0te med Nordisk Råds kullumlvalg Industri-,kommunikasjons- og kulturministrene Arbeidsministrene Kultur- og undervisningsminislreneKultur- og undervisningsminislrene sammen med samarbeidsministrene Industri-, kommunikasjons-og kulturministrene Jordbmksminislrene innen for rammen av Nordisk kontaktorganfor jordbrukssp0rsmål Kultur- og undervisningsminislrene Energiministrene Industri-, kommunikasjon- og undervisningsminislrene per capsulam Boligminislrene Sosialminislrene Kuhur-og undervisningsminislrene Kultur- og undervisningsminislrene, m0te med NordiskRåds kulturulvalg Arbeidsministrene Arbeidsministrene,kontaktm0te med arbeidsmarkedets parter Finansministreneog arbeidsministrene Industri-, kommunikasjon- og kulturministrene Milj0ministrene Milj0ministrene, m0te medNordisk Råds sosial- og mil-j0utvalg Trafikkministrene-,m0te med Nordisk Råds trafikkutvalg Energiministrene Kulturog undervisningsminislrene Finansministrene, m0te med Nordisk Råds ökonomiske utvalgRegionalministrene Undersiste halvdel av 1970-tallet hadde de flesle fylker/amt/län i en befolknings0kningpå pr år. 7 av 66 fylker hadde en gjennomsnittiig befolkningsnedgangpå mer enn . På 1980-tallet har denne siluasjon klart endret seg. Hele21 fylker har negativ befolkningsutvikling i 1981, spesiell i ogSverige. I har man en positiv befolkningsutvikling i de flesleregioner, spesielt fordi nettoutflytlingen til er gått över til nettoinnflyiting.I er situasjonen når det gjelder befolkningsutviklingen regionaltrelativt stabil. Prop.1982/83:169 26 De regionale forskjellene i arbeidslöshetsgraden er imidlertidfremdeles store spesielt i . Gjennomsnittiig arbeids l0shet har steget markerti alle landene. H0yest er de i . Ser vi på gjennomsnittiig arbeidsl0s-hetsgradi 1981 pr amt/fylke/län varierer den i mellom 1,8-2,, 3,1-5,, 4,7-10,og 5,6-8,. Det er altså fremdeles store regionale forskjeller når detgjelder befolk-ningutvikling og arbeidsl0shet innen det enkelte land og mellom landene.Nedgangskonjunkturen i verdensökonomien og behovet for sturkturend-ringer i nasringslivetinnebaerer stor usikkerhet når det gjelder den fremti-dige regionale ulvikling.Det kreves derfor 0kt innsats både nasjonalt og nordisk for å nå den felles målsetningenom en i regional sammenheng balansert ulvikling i , mellom landene og innendet enkelte land. NERP harsatset på å gj0re samarbeidet på det regionalpolitiske området så konkret og målrettetsom mulig, slik at resullatene kan anvendes nasjonalt. 1 forsknings- og utredningssamarheideter det i 1982 avholdt et koordineringsseminar som et ledd i arbeidet med å prioritereog program-mere det fremtidige arbeidet til NordREFO, Basprosjektet, Storbyprosjek-tetog Glesbygdssamarbeidet (se avsnitt 4 og 5). Det er også meget viktig ä knytteförbindelsen mellom det regionalpolitiske forsknings- og utredningssamarheidetog det grenseregionale samarbeidet som etter hvert har fått en meget dominerendeplass i del nordiske regionalpolitiske samarbeidet. er i samsvar medpolitiske prioriteringer i Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd. finansiereri 1982 helt eller delvis en grunnadministrasjon i 11 grenseregionale samarbeidsområder(avsnitt 2), Samarbeidet pä og i Vestnorden er spesielt prioritert.Bevilg-ningen på ministerrådets budsjelt til konkrete regionalpolitiske tiltak(kap 244) har betydd mye for å styrke og konkretisere samarbeidet i grensere-gionene(avsnitt 3.1). Bevilgningen i 1982 er på 4,4 mill NOK og regionalministrene fastholdermålsetningen fra handlingsprogrammet av 1979 om at de 0konomiske ressurser forfinansiering av denne type prosjekt b0r 0kes til et nivå på 10 mill NOK pr år. NERPvurderer for tiden sp0rsmålet om hvordan man best organisatorisk forsterkerstyringen og kontrollen av disse midlers anvendelse. Som eksempler på konkrete tiltak som finansieres över kap244 i 1982 kan nevnes handelskontor i og handelskonsulent på ,bransjetreff for industrien i Midtnorden og 0stfold-N , felles turistmessigmarkedsf0ring av visse samarbeidsområder (Bornholm-SÖ , ) samtsmåbålsj0kart og gjesthavner i Kvarken og Skjeergårdssamarbeidet. Det er viktigat planlegging, gjennomföring og oppf0lging av denne type prosjekt skjer i naerkontakt med ansvariige lokale myndigheter i respektive land. Del har også vistseg n0dvendig å ha en nordisk avl0nnet prosjektmedarbeider knyttet til denlokale styrings-gruppen i det enkelte grenseregionale samarbeidsområde som kan sikreen forsvariig koordinering og gjennomf0ring av prosjektene. For å sikre bedre 1982/83:169 27 kontinuitetog mer långsiktig planlegging av arbeidet har NERP gått inn for at man fra 1983skal få en slik 3-årig grunnadministrasjon i 6 prioriterte samarbeidsområder.Når man summerer midlene til grunnadministrasjon (kap 241 og 245) samt til konkreteregionalpoliliske tiltak (kap 244) går i 1982 ca8 mUl NOK eller av midlene på Nordisk Ministerråds budsjeU på den regionalpolitiske sektor til grenseregionall samarbeid. Ihandlingsprogrammet er utpekt visse regioner der det generell bedömmes å vEereav nordisk interesse å gjennomf0re felles regionalpolitiske tiltak. I disseregioner har Den Nordiske Investeringsbank (NIB) fått mulighet til å tilf0rekapital til bedrifter gjennom såkalte regionallån via nasjonale kredittinstilusjoner(avsnitt 3.1). Totalt er det still til disposisjon 325 mill NOK for en fors0ksperiodesom nylig er forlenget til 1/4 1984. 1983 skaldel företas en evaluering av läneordningen. Denandre hoveddelen av det regionalpolitiske samarbeidet omfatter forsknings- og utredningsarbeid.Forskningssamarbeidet skjer i regi av Nordisk institutt forregionalpolitiskforskning (NordREFO) som i 1982 har arbeidet videre med de 6 prosjektene som ulgj0rforskningsetappen 1980-83 (avsnitt 5): 1) Den velferdsmessige og 0konomiskeförankringen av regionalpolilikken, 2) Industriens ulviklingsbetingelser i svaktutbygde områder i de nordiske land, 3) Administrative betingelser for regional planlegging,4) Oppf0lging og "utvärdering" av effekter av regionalpolitiske tiltak,5) Regionale effekter av den offenllige sektors lokalisering, og 6) Regionalekonsekvenser av slrukturendringer og teknisk ulvikling. Utredningssamarheideter konsentrert om tre långsiktige prosjekt. Basprosjektet (avsnitt 4.1) arbeidermed sammenstilling og analyse av basisdo-kumentasjon om de regionale forhold iNorden. I årsrapporten analy-seres befolkningsförändringen og sysselsettingsutviklingenpå regionalt nivå i femårsperioden . Videre er det i 1982 laget en spesialutren-dingsom behandler problem i ""tynande gmvsamhällen'". I Storbyprosjektet(avsnitt 4.2) sammenlignes bystmkturproblemer og utviklingslendenser i 13nordiske slorbyer, dvs sammenhenger mellom byenes ulvikling og omstmklurering.En rapport fra prosjeklets fase 1 förelä . Fase 2 vil omfalleperioden og behandler feltene a) njeringsutvikling og naeringspolitikk,b) boligmarked og boligpoli-likk og c) offentlig 0konomi i storbyene. Denglesbygdspoliliske arbeidsgruppen (avsnitt 4.3) har i 1982 arbeidet med en sluttrapportom fors0ksvirksomhelen med grensekommunalt samarbeid i spredt bebodde områder.Gruppen vil i sitt videre arbeid konsen-Irere seg om informasjons- og erfaringsulveksling,og i 1982 er arbeidet med en rapport med tema "lokalt engasjement i utviklingenav glesbyg-dene" startel opp. Prop.1982/83:169 28 Tillgrund för det nordiska samarbetet på social- och hälsovårdsområdet t.o.m. år1982 ligger del samarbetsprogram som fastställdes . Ett reviderat programfastställdes av (social- och häl-sovårdsminislrarna) iaugusti 1982. Samarbetet inom de olika delsektorerna bedrivs dels inom de fempermanenta institutionerna delsi form av frislående projektverksamhet. Den nya nordiska konventionen omsocial trygghet trädde i kraft . träderdessutom en överenskommelse mellan , , och omgodkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvården ochveterinärväsendel i kraft. Frågorsom integrering av erfarenheter från den sociala sektorn i samhällsplaneringen,utbildning av personal för dövblinda, samarbete inom klinisk kemi etc. harägnats stor uppmärksamhet i det fristående projektarbetet. Samarbete inom medicinal-ochsocialstalistiken samt njurtransplantationsområdena har bedrivits under långtid. 19 Transport, kommunikation och trafiksäkerhet 1 dettekapittel er det redegjort for det samarbeid som skjer i henhold til transportavtalenav 6. under Nordisk embetsmannskomite for transportspörsmål (NET),samarbeidet under Nordisk trafikksikker-hetsråd (NTR) og samarbeidet i arbeidsgruppenfor ensartede beslemmelser i for fritidsbåter. Nordiskembetsmannskomite .for transportsp0rsmål (NET) NET'smedlemmer orienterer hverandre om aktuelle nasjonale transportpolitiske saker ogtär opp sp0rsmål som behandles i internasjonalt samarbeid. I1982 resp. begynnelsen av 1983 ventes sluttrapporter fra f0lgende prosjekter ä foreligge: - taksering av eksisterende vegermed tanke på oppmslning for framtidig bruk - förbättring och underhåll avgrusvägar - effektmåhng av mindre anleggsarbeider Prop.1982/83:169 29 Havneprosjekletvideref0res i henhold til tidligere planer. 1 1982 ble det igångsatt to nye vegforskningsprosjekterog to nye energiprosjekter. 1 1983 igangsettes et nytt vegforskningsprosjekt, vintervedlikehold,samt el prosjekt vedr0rende transport av farlig gods. NET höides orientert om forber-edelseneav Nordisk trafikksikkerhetsår 1983. Forå få bedre översikt över aktuelle samarbeidsoppgaver i 1984 og f0lgende år arrangererNET en ny ekspertkonferanse i januar 1983. Nordiskkomité for transport0konomisk forskning (NKTF) bistår NET i dennes virksomhel. NKTF'soppgave er å samordne den transport0kono-miske forskningen i . skjeri hovedsak gjennom arrangering av konferanser. På oppdrag fra NET har NKTF oppdatertsin rapport om Iransportarbeidel i . Videre har NKTF påtatt seg ä se naermerepå del konkrete behov for ytlerligere samnordisk transportstatistikk. For0vrig har NET holdt seg orientert om det videre arbeid med TELE-MEDEL-prosjektetog fulgt med utviklingen av de ivergående flyforbin-delser i nprd (Nordkalott-flyforbindelsenog Mittnorden-forbindelsen). Videre har NET fulgt utviklingen av mellomriksvegene. TUslutt redegj0r NET for siutasjonen när det gjelder fast förbindelse over0resundog det pågående samarbeid for trafikksikkerhet i flytrafikk, sj0lrafikk og jernbanelrafikk. Nordisktrafikksikkerhetsråd (NTR) NTRer el kontakt-, samordnings- og planleggingsorgan, som bisläs i sitt arbeid avNordisk komité for irafikksikkerhetsforskning. Nordisk komité for vegtrafikklovgivningog Nordisk bilteknisk kpmité. Vedsiden av gjensidig prientering pg prpsjektvirkspmheten har NTR gjprt en pversiktpver hvorvidt NTR's forslag er blitt gjennomf0rt i de enkelte land: Sp0rsmåletom trafikksikkerhelssamarbeidets målsetninger har også vasrt dr0ftet. Videre etterstreberNTR å samordne nordiske synspunkler når del gjelder internasjonalt trafikksikkerhetssamarbeid. Deprosjekter som har vaert igång er: - foreldrenes holdning til barns trafikksikkerhet - effekten av tiltak mot promillekj0ring - metoder for vurdering av konsekvenseneav forskjellige former for trafikksanering - verneutstyr for voksne og barni bilers bakseter - evalueringsmetoder i irafikkundervisningen - eldre folgjengeres trafikkm0nslerog ulykkesrisiko - syklende barns trafikkrisiko og - nordisk trafikksikkerhetsår1983. Flereav prosjektene fortsetter i 1983. prosjektplaner for 1983 gjelder et prosjkelom bremsekraftfordeling i vogntog samt oppf0lging av MIRO-prosjektel. For0vrigkommer NTR bl.a. til å fortsette dr0ftelsene om målformuleringer for trafikksikkerhetssamarbeidet. Prop.1982/83:169 30 Trafikksikkerhetsäret1983 forventes å influere i h0y grad NTR's og samarbeidsorganenes virksomhel i1983. Ijuni 1982 ble arbeidsgruppens mandat forlenget med tre är. Gruppen virker for fellesnordisksyn på bätlivssp0rsmål og arbeider for ensartede beslemmelser. I I0pet av 1982har gruppen behandlet bl.a. utdannelse, seglbretter, og internasjonal informasjon. Turismensbetydning er stor og voksende. Den bidrar til verdifull re-kreasjon og 0ktekulturelie kontakter. Turismen er et viktig element i landenes samfunns0konomi. Turistutvalgetsvirksomhel skjer i naert samarbeid med Nordisk turistråd (NT), som er et samarbeidsorganfor de nasjonale turistrådene og tilva-rende. Den hiltil sl0rste satsing for å stimulereinternordisk turisme er i . Andreprosjekter i 1982 har vaert: - markedsunders0kelser (det tysktalendeområde) - et seminar for luristsjefer - (oppdatering). - kapasitetsulnyltelse (oppdatering) Isin virksomhel har turistutvalget lagt saerlig vekt på gjensidig orienteringom aktuelle turistpoliliske sp I1983 planlegger turistutvalget i samråd med NT et m0te om prosjekl-samarbeidel.Dellakere blir sakkyndige på turistområdet og beslektede områder. Såvelpågående virksomhel som aktuelle samarbeidsoppgaver i årene framöver vil blitall opp. For0vrigplanlegges f0lgende prosjektvirksomhet i 1983: - i Nprden - pppf0lging - Markedsunders0kelser - videref0ring - Håndbpken Reisehv i -revidering - Förberedelse av Åland-konferansen - Seminarene - Uldannelsesledere - kultur/turisme Prop.1982/83:169 31 allmänna budget för Sammanfattning dispositionsbeviljning (projekt) (därav tjänstemannautbyte) (0,77) (0,82) De nordiska ländemas bidrag Övriga intäkter 1984 för institutioner och projekt Nordiska statistiska 1 384 1 493 1 582 842 3 000 11 500 5 586 637' 2 049 1 890 1295' för alkohol-ochdrogforskning för handikappfrågor Nordisk arbetsmiljöutbildning Nordiska projektexportfondenNordiska industrifonden Nordtest för byggbestämmelser (NKB) NordREFO Nordiska genbanken för jordbruks-och trädgårdsväxter Samarbetsnämndenför nordisk skogsforskning Nordiska ekonomiska forskningsrådet Reserv förinstitutioner Summa 75 716 83 532 'Reservation för Nordiska projektexportfonden samt NKB:s projektmedel ingår i Allmänna utredningar VerksamhetsbidragGeneralsekreterarens disp.reserv Socialpolitik Arbetsmarknad Arbetsmiljö Miljövård Jämstäl Idhetsfrågor Handelspolitik Industripolitik - miljöeffekterEnergifrågor Byggsektorn Nordiska träskyddsrådet Regionalpolitiskaprogramarbetet Regionalpolitik - konkreta åtgärder Reserv för Regionalpolitik - Prisökningsreserv 1983/84 ' Ingår i Allmänna utredningar Fr.o.m.1984 ingår i Verksamhetsbidrag de anslag som tidigare låg inom Nordiska träskyddsrådetoch Allmänna utredningar (exkl.