prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — tillhandahäller pä beställning och som rör jordbrukels ochträdgårdsnäringens rationalisering skall enligt uttalande av 1967 ärs riksdag(prop. 1967:74, JoU 1967:18, rskr 1967:214) i princip betalas sä allersätiningen ger full kostnadstäckning. beslutade dock all under enövergångstid full kostnadstäckning inle skulle krävas. Fr.o.m. budgetåret1975/76 uppgår kostnadstäckningen till av självkoslnaden. Jag förordar nuall full kostnadstäckning las ul. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslär all lillLantbruksnämnderna för /84 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. 1981/82 Ulgift 49869668 1982/83 Anslag 70000000 1983/84 Förslag 65000000 Frän anslaget utbetalasbidrag lill yttre och inre rafionalisering enligl förordningen (1978:250) omstatligt stöd lill jordbrukets rationalisering (ändrad 1981:273). Därutöveranvänds anslaget för vissa speciella ändamål. Bidrag tiU jordbrukels rationaUsering Beviljade bidrag m. m. 1981/82 64000000 1982/83 56000000 1983/84 (förslag) 50000000 Prop.1982/83:100 Bilagall 20 Anslaget bör förasupp med 70 milj.kr. och därav bör få tas i anspråk medel för speciellaändamål i samma ulslräckning som för innevarande budgetär. Vid beräkningen avmedelsbehovet under anslaget har beaktats bl.a. de överskoll som tillförsanslaget i samband med försäljningen avjordfonds-fasligheter och atl beviljade, ej utbetalda bidragsbeloppper uppgår fill 117milj.kr. Vidare har beaktats det medelsbehov som erfordras för atl under /84 bestrida statsbidrag lillåtgärder mot översvämningar i . Under /84 beräknas anslaget därutöver bli belastat med ca 30 milj.kr. iräntekostnader för den rörliga kreditav 200 milj.kr. som ställts lill styrelsens förfogande t.o.m. den 31 december1983 hos för inköp av skogsfastigheler. Bidragsramen för yttre rationalisering har under desenaste åren belastats med särskilt stora kostnader för omfallandeskiftesprojekl i . Dessa kommer även fortsättningsvis atl krävabetydande me-delsinsalser samlidigt som även behoven i övriga landet ökar något,främst beroendepå stigande lantmäteri- och övriga kostnader. Fr. o. m. /82 harramen för bidrag till yttre rationalisering sänkts frän 12 lill 9 milj.kr. Ramen hardärefter blivit fullt utnyttjad och är i vissa lägen otillräcklig. Styrelsen anser därför atlramen bör utökas med 1 milj.kr., vilketbelopp i gengäld bör inbesparas pä ramen för bidrag fill inre rationalisering. Styrelsen föreslär således atl ramenför bidrag lill yttre rationalisering fastställs till 10 milj. kr. Bidragsramen förinre rationalisering har under budget.äret 1981/82 i likhet med närmastföregående år ej blivit fullt utnyttjad. Detta sammanhänger med denkraftiga nedgång i investeringsverksamheten som skett pä grund av högtränteläge och försämrad lönsamhet. För /83 har bidragsramen fastställts lill 47milj.kr. har beslutatanslå medel för särskilda sysselsättningsfrämjande åtgärder i Norrbollens länbland vilka ingår åtgärder för torrläggning av jordbruksmark i Norrbollenskustland. beräknas även medföra ökade anspråk pä ramen för inrerationalisering dä bidrag härifrån är avsett alt utgå som delbidrag för nämnda åtgärder. Den av regeringentillsatta utredningen om översyn av stödet till jordbruket i norraSverige beräknas läggafram ett delbetänkande som bl.a. berör det regionala ralionaliseringsslödelför området. I avvaktan pä nämnda utredning har lantbruksstyrelsen inle ansettsig böra föreslå annan ändring av den gällande ramen än atl 1 milj. kr. överförs till ramen för yttre rationalisering med hänsyn lillvad tidigare anförts om behovet för della ändamål. Styrelsen föreslår därför enram pä 46 milj. kr. för bidrag lill inre rationalisering /84. Styrelsens förslag innebär således att den totala ramenför statsbidrag tilljordbrukets rationalisering under /84 bör fastställas till 1982/83:100 Bilaga 11 21 kr., varav 10 milj. kr. för bidraglill yttre rationalisering och46 milj. kr. för bidrag till inre rationalisering. Det slafiigafinansiella stödet till jordbruket ges huvudsakligen i form av länegarantier. Vid sidan härav lämnas frän deltaanslag bidrag lill yttre och inre rationalisering, i huvudsak som regionaltralionaliseringsstöd i norra . För budgetåret1983/84 bör ramen för statsbidrag sättas till 50 milj. kr., varav 9 milj.kr. till yttre och 41milj.kr. till inre rationalisering. Liksom f. n. bör regeringen kunna jämkamellan ändamålen. Kommitténför översyn av stödet lill jordbruket i norra har avgell betänkandet(Ds Jo 1982: 7) Statligt stöd lill jordbruket i norra . Utredningen lämnar vissa förslag som rörralionaliseringsslödel. Jag avseralt efter genomförd remissbehandling ta slällning lill kommilténs förslag. Jag beräknar utgifterna från anslaget fill 65 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslär alt 1. medge att under /84statsbidrag beviljas till jordbrukelsrationalisering med sammanlagt högst , 2. till Bidrag lUl jordbrukelsrationalisering, m.m. för /84anvisa elt förslagsanslag av . Markförvärv för jordbrukets rationalisering 1981/82 Ulgift 1000 Reservation 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Jordfonden uppgår,sedan den för /83 tillförts , till 367 185000 kr.Lantbruksslyrelsen disponerar dessutom en rörlig kredit hos riksgäldskontoretintill 25 milj. kr. t. o. m. . Jordfonden används för alt bestrida lantbruksnämndernaskostnader för fastighelsförvärv i samband med åtgärder för yttrerationalisering pä lantbrukelsområde. I enlighet med vad som anförts i prop. 1978/79: 101 hartill styrelsens förfogande dessutom ställts en rörlig kredit av 250 milj.kr.vilken särredovisas underjordfonden. Fr.o.m. omfattar krediten 200 milj.kr. Kreditenskall disponeras för slörre förvärv av mark som utbjuds till försäljninghuvudsakligen från olika skogsföretag. Den förvärvade marken skall i första hand tillförasbeslående lantbruk eller användas förbyte med andra skogsägare. Krediten skall vara återbetald senast den 31december 1983. På medel som tas i anspråk utgår ränta efter räntefot somfastställts av riksgäldskonloret. Prop.1982/83:100 Bilagall 22 Faslighelsinköpenhar under /82 jämfört med tidigare budgetår ökal. Denallmänna ekonomiska,utvecklingen i samhället kommer atl medföra all antaletinköpserbjudanden lill lantbruksnämnderna successivt kommer att öka under denärmaste aren. Även antalet per är prövade ärenden enligl jordförvärvslagen bedöms öka,vilket innebär etl ökal antal avslag av rationaliseringsskäl. Delta medföri sin tur ökade krav pä jordfondsmedel för alt kunna tillgodose de ökade kravpå fastighetsinlö-sen somdärmed uppslår. Överföringen av denkompensalionsmark som kyrkan skall lämna för sina tidigare gjorda större förvärv harnu påbörjats och kommer atl fortgå även under /84. För denna verksamhelmäste jordfondsmedelutnyttjas. Försäljningsverksamhelen har ocksä ökalunder /82. Den har dock inte ökal lika myckel som inköpsverksamheteni kronor räknat. Detta beror främst pä attlantbruksnämndernas försäljningsverk-samhel koncentrerats på skogsmark,som förvärvats med hjälp av den rörliga krediten pä 250 milj. kr. Jordfondens likviditet har /82 sjunkit med 26 milj. kr.och uppgick vid budgetårets slut lill endasi 31 milj. kr. Till följd av den utveckling som redovisats bedömer styrelsenalt jordfondens likviditet kommer atl vara ansträngd under budgetåret1982/83. Lantbruksslyrelsenfinner del angelägel atl inköps- och försäljningsverksamhelen kanligga pä en hög nivä. Med hänsyn lill att både ägo- och ägarstrukturen i vissa delar av landet ärhelt otillfredsställande anser styrelsen delviktigt alt nämnderna kan driva en aktiv inköpsverksamhet. Det är därför nödvändigt att den rörliga kreditenintill 25 milj. kr. förlängs med ytterligare tvä år. Om så inle sker måsteinköpsverksamheten begränsas till enbart inlösen och köp av vissakompensationsmarker. Med utnyttjande avden rörliga krediten av 250 milj. kr. för förvärv av främst skogsmark hade vid utgången avjuni månad 1982 markförvärv gjorts för sammanlagt 366 milj. kr. harytteriigare mark förvärvals för ca 20 milj.kr. Erbjudanden om yllerligare betydande förvärv förväntas inkommasuccessivt under det närmaste året. Förhandlingarna meddomänverket om överförande av ytterligare mark till jordfonden, utöver de 26000 hasom redan överförts, fortsätter. Försäljningen avmark förvärvad genom den rörliga krediten av 250 milj.kr. har ökat ytterligare /82. Fram till har mark sålts för 212 milj.kr.,varav inbetalals 177milj.kr. Av den rörliga krediten utnyttjades 177 milj.kr. Under /83 beräknar styrelsenatt försäljningar kommer alt ske för ca 75 milj. kr. Lantbruksnämnderna tordenu huvudsakligen ha sålt denlättsälda delen av förvärven. Återstoden torde kräva mer arbete och talängre fid. Prop.1982/83:100 Bilagall För att fullfölja deintentioner som angivits i regeringsuppdraget altförvärva mark frän skogsföretag bedömer styrelsen atl kredittiden för denrörliga krediten av numera 200 milj.kr. behöver förlängas i första hand med ett är till den 31 december1984. Utvecklingen avinköps- och försäljningsverksamheten belyses av följande sammanslällning. (milj.kr.) (milj.kr.) Sammanfattningsvisyrkar lantbruksslyrelsen alt liden för den lill jordfonden knutnarörliga krediten intill 25 milj. kr. förlängs till samlatt liden för den särskilda rörliga krediten för slörre skogsinköp förlängslill . Lantbruksnämndensinköps- och försäljningsverksamhet, som sker med anlitande av jordfonden, harslor betydelse för jordbrukets rationalisering. Fonden uppgår f.n. till närmare 370 milj.kr. Den rörligakredit av 25 milj.kr. somlantbruksslyrelsen disponerar i riksgäldskonloret för jord-fondsändamälbör föriängas t. o. m. . Lantbruksslyrelsendisponerar /79 en rörlig kredit i riksgäldskonloretför större förvärv av mark från domänverket och skogsbolag. Krediten harhaft betydelse när det gällt all lösa likviditetsproblem för vissa skogsbolag.Marken har därefter försålts i syfte att förslärka kombinerade jord- ochskogsbruksförelag med skogsmark. Krediten uppgår för lill 200 milj. kr. Utbudet av fasfigheter frän skogsbolagenförväntas i fortsättningen minska. Enligtmin mening bör inriktningen vara den all skogsmark som fortsältningsvis utbjuds av bolagen i första handbör erbjudas domänverket. Delsammabör, med beaktande av skogsbrukets strukturrationalisering, gälla för den mark som lantbruksstyrelsenförvärvat med anlitande av densistnämnda rörliga krediten. Jag föreslär att denna rörliga kredit successivt avvecklas. För är 1984 bör enkredit av 150 milj. kr. vara tillräcklig.Nägra ytterligare inköp av skogsmark med anlitande av krediten bör i princip inle ske utom vad avser mindrekompletteringsköp. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med . Prop.1982/83:100 Bilagall 24 Jag hemställer alt regeringen föreslär alt 1. medge all lantbruksstyrelsen förjordfondsändamäl får disponera en rörlig kredit av . i riksgäldskonloret t.o. 2. medge attlantbruksslyrelsen för förvärv av viss skogsmark fär disponera en rörligkredit av . i riksgäldskonloret för , 3. lill Markförvärvför jordbrukets rationalisering för /84 anvisa elt reservationsanslagav . Lån med uppskjuten ränta 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Medlen disponeras avlantbruksstyrelsen för län med uppskjuten ränla enligl förordningen (1978:250) omstatligt stöd lill jordbrukets rationalisering (ändrad 1981:273). Långivningenpåbörjades /79 och för ändamålet anvisades dä ellinvesleringsanslag av 15 milj. kr. Första verksamhetsåret utbetalades lån med , åretdärefter med . Vid utgången /80 återstod därför . av investe-ringsanslagelvilka dä lillgodofördes reservationsanslaget. /81 utbetalades län med . varefterav anslaget återstod . jämte anslag ä . Med del anslag somerhållits för /83 bedömer styrelsen alt tillgängligamedel även kommer att vara tillräckliga under budgelårel 1983/84, varförstyrelsen föreslår all anslaget tas upp med . Jagbiträder lanlbruksslyrelsens förslag att anslaget under /84 försupp med . Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Lån meduppskjuten ränta för /84 anvisa etl reservafionsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilagall Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Frän anslaget bestridsutgifter för atl läcka föriuster pä grund av slallig garanti för län lilljordbrukels yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk,maskinhällning inom jordbruket, trädgårdsnäringens rafionalisering m.m.,rennäringens rationalisering m.m. saml inköp av avelshäslar och ridhästar. Av den förlust somredovisats /82 hänför sig 20,4 milj.kr. fill jordbruksförelagoch 1,6 milj.kr. Med hänsyn lill den allmänt försämradelönsamheten för säväl jordbruks- som trädgärdsföretag kan betydande förlusterförväntas . Anslaget bör därför höjas med 5 milj.kr. för /84. Kreditgaranliramar 1980/81 imilj. 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Anvisad Jämkad Bevilj. Anvisad Jämkad Bevilj. Anvisad Länt- Före ram ram garanti ram ram garanti ram bruks- dragan- -45,0 sering m. m. -1-15,0 -t-15,0 ring m. m. Summa milj. kr. -1-15,0 -30,0 Prop.1982/83:100 Bilagall 26 Investeringsbenägenheten harkraftigt avtagit beroende på försämradlönsamhet och högt ränteläge samt de tendenser lill överskott som föreligger på animaliesidan. Behovel avlänegarantier har därför minskat ärlig förbrukning av 400 - 500 milj. kr. mot nästan del dubbla . Med hänsyn lillmarknadssituationen pä animalieomrädet är det angeläget atl investeringar föranimalieprodukfionen begränsas yllerligare under de närmaste åren.Lantbruksslyrelsen har därför föreskrivit slorrestriktivitet vid stödgivningen till investeringar framför allt i anläggningarför slaktsvin, smågrisar och höns, vilket innebär att det f.n. praktiskttaget inte utgär stöd tillbyggnadsinvesteringar för dessa djurslag. Slödel lill byggnadsverksamheten, som normalt svarar för en relativtslor del av länegarantiförbrukningen, kommer således atl bli av ringa omfattning . Torrläggningsålgärdernaskulle däremot behöva ökas. Behovet av driftslån, bl. a. för kreditsanering,har ökatkraftigt och ulgör nu den största andelen av totalt beviljade lånegarantier.Del stora behovel av driflslän för kredilsanering torde kvarstå. Sammanfattningsvis bedömer därför styrelsenatt den för /83reducerade länegarantiramen, som uppgår till totalt 550 milj.kr., varav497 milj. kr. till jordbrukels rafionalisering, är tillräcklig vid oförändrad storlek även under /84.Styrelsen föreslår således oförändradram för kreditgarantier lill jordbrukels rafionalisering under budgelårel1983/84. Kredilgarahliramenför trädgårdsnäringens rationalisering m.m. avser garanti för rationaliseringslän,förvärvslän och driflslän lillträdgärdsföre tag, maskinlän, län lillsamverkansförelag samt till inrättande av lagerhus och aukfionslokaler för trädgårdsprodukter. Garantiramen hadeför /82 fastställts till 40 milj. kr. Ramen motsvarade inleanspråken och ökades med 10 milj. kr. genom överföring från ramen förjordbrukels rationalisering. För /83 har ramen fastställts fill 50 milj. kr. Det är forifarandemycket angeläget all förelagen med odling i växthus kan förnya sittväxthusbeslånd och vidta andra investeringar för atl spara energi och för atlbättre utnyttja odlingsytorna. Åtgärderna är kapitalkrävande och det ärdärför angelägel alt förelagens kapitalanskaffning kan underiätlas. Styrelsenbedömer all efterfrågan kommer all stiga yllerligare och föreslår därför allgarantiramen höjs med 15 milj. kr. till 65 milj. kr. Kredilgaranfiramenför rennäringens rationalisering avser garanti för rationaliseringslån,rendriftslån och redskapslån. Ramen bör vara oförändrad. Kreditgaranliramenför län fill inköp av avelshäslar och ridhästar bör behållas oförändrad. Föredragandens överväganden Det slafiiga finansieringsstödet lill jordbrukelsoch trädgårdsnäringens 1982/83:100 Bilagall 27 rationalisering lämnas i huvudsak somkredilgaranfier. Efterfrågan pä sädana garantier har minskat sedan år 1980lill följd av all investeringarna i jordbruket har avtagit.Kredilgarantiramarna har därför ocksä minskal under senare är, frän sammanlagtca 750 milj.kr. fill för innevarande budgetär 550 milj.kr. Samtidigl är delangelägel alt behovel av kreditgarantier kan tillgodoses för inte minsldriftslän för kreditsanering. Ramen för kreditgarantier till jordbrukelsrationalisering bör emellertid kunna minskas lill 452 milj. kr. Inom trädgårdsnäringen ärinvesteringstakten fortfarande hög. Orsaken härtill är främst behovet avinvesteringar i energibesparande åtgärder. Jag tillstyrker lanlbruksslyrelsensförslag alt räkna upp ramen för kreditgarantier lill trädgårdsnäringensrationalisering med 15 milj. kr. lill 65 milj. kr. I likhet med vad somgäller för andra områden där statligt stöd lämnas i form av kreditgaranti bören avgift av pä utestående lånebelopp las ut fr. o. m. nästa budgetår.Avgiften avser endasi garantier som lämnas efter budgetårsskiftel. För /84bör statlig garanti beräknas för lån till jordbrukets rationalisering m. m.med 452 milj. kr., för lån lill trädgårdsnäringens rafionalisering m. m. med 65milj. kr., för lån till rennäringens rationalisering m.m. med 2,5 milj.kr. ochför län lill inköp av avelshäslar och ridhästar med 0,5 milj.kr. ellersammanlagt 520 milj.kr. Regeringen bör kunna jämka mellan ändamålen. Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med 20milj. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatl 1. medgeatl för /84 statlig kreditgaranti lämnas för län filljordbrukels rationalisering m.m., trädgårdsnäringens ra-lionahsering m. m.,rennäringens rationalisering m. m. och för lån lill inköp av avelshäslar ochridhästar med sammanlagt , 2. lill Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /84 anvisa ettförslagsanslag av 20000000kr. Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. Jag avser att i ell senare sammanhang återkommatill dessa anslag. Jag hemställer all regeringen föreslär alt, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, 1. tillBidrag lilt trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. för budgelårel 1983/84beräkna etl förslagsanslag av , 2. lillFrämjande av trädgårdsnäringen för /84 beräkna ettreservationsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 11 28 Stöd till innehavare av fjällagenheter m.m. 1981/82 Utgift 651743 Reservafion 448256 1982/83 Anslag 1 100000 1983/84 Förslag 1100000 Anslaget används ihuvudsak för bidrag lill investeringar i byggnader och andra fasta anläggningarpä fjällagenheter, till underhäll och upprustning av lägenheter, tillavvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av Qällägenhel, lillgäslgiveribeslyr saml lill inlösen av byggnader m. m. i vissa fall. Lantbruksslyrelsenbedömer behovel för /84 till 1,1 milj. kr., dvs. oförändratanslag i förhällande lill för /83 anvisat belopp. Vid beräkningen avanslagsbeloppel har hänsyn tagits lill säväl beräknade utgifter för inlösen avbyggnader pä bestående Qällägenheter, som de inkomsler av ca . påarrendeavgifter m. m. som redovisas under anslaget. Anslaget bör föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Stöd tiUinnehavare av fjäUägenheter m.m. för /84 anvisa ettreservationsanslag av I . Främjande av husdjursaveln m. m. 1981/82 Ulgift '1060407 Reservation 1982/83 Anslag 1020000 1983/84 Förslag 1020000 ' Anslaget Befrämjande avhusdjursaveln m. m. Frän anslaget bestridsbidrag till avelsföreningar pch liknande organisationer. Vidare utgär fränanslaget stöd ål hästaveln. Detta koncentreras i huvudsak till häslpremiering,hingslhällning och bidrag lill vissa andra kvalitetsbefrämjande åtgärder enliglbeslut av riksdag. 1982/83 Beräknadändring 1983/84 Bidrag till avelsföreningaroch liknande organisationer 1982/83:100 Bilagall 29 Anslagspostentas i anspräk för bidrag lill avelsorganisalioner för nötboskap, svin, får,fjäderfä och kaniner atl användas för rådgivnings-och upplysningsverksamhetsamt annan verksamhet som främjar och påskyndar rationaliseringen avanimalieproduktionen. Ur anslagsposten utgår även ett slöd till nämnden föravkommebedömning av tjurar. Styrelsen föreslår att anslagsposten tas upp medoförändrat belopp. används förslöd åt hästaveln. I avvaktan pä förslag frän den pågående utredningen omstatens stöd lill hästaveln m. m. (Dir. 1979:91) föreslår styrelsen atlanslagsposten tas upp med oförändrat belopp. Lantbruksstyrelsenföreslär att anslaget förs upp med oförändrat belopp, . Anslaget bör föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslär att till Främjande avhusdjursaveln m.m. för /84 anvisa ell reservationsanslag av . Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget utgår bidrag lill främjande avbiskötsel och växtodling. tillfrämjande av biskötsel används lill utbildning av bitillsynsmän samt bidragtill . Posten bör las upp med oförändrat belopp,. tillfrämjande av växtodling har del senasie året använts för svartrost- ochberberisundersökningar. Poslen bör las upp med oförändrat belopp, . Anslaget bör föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Särskilt slöd åtbiskölset och växtodling för /84 anvisa ell reservationsanslagav . Prop.1982/83:100 Bilagall 30 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Anslaget används förupplysning, rådgivning och kontaktåtgärder på rennäringens område samt för bidraglill konsulenlverksamhel vid . Vidare används anslaget förunderhäll av vissa anläggningar i renskötselomrädet, för inventering avrenbetesmarker och till bidrag avseende rennäringens kataslrofskadeskydd samlför särskilda ändamål som gagnar renskötande samer. Anslaget används också lill åtgärder tillföljd av 1972 ärs svensk-norska renbeteskonvention. Lantbruksslyrelsen föreslär atl anslaget förs upp med2660000 kr. Styrelsen beräknar medelsbehovel förrådgivningsverksamheten m.m. lill . Huvudinriktningen avrådgivningsverksamheten kommer pä atl avseproduktionsfrågor. Rådgivning bedrivs företrädesvis genom kursverksamhet ochgenom utgivning av tidningen . Anslaget används även för mindreundersökningar pä rennäringensområde. Behovet av medelför rennäringens kataslrofskadeskydd har varit svårt alt uppskatta.Lantbruksslyrelsen beräknar anslaget till oförändrat . Styrelsen återkommermed framställning om ytterligare medelom slörre katastrofer inträffar. För fortsaltkonsulenlverksamhel vid föresläs . Enligt ell fillkonventionen (SÖ 1972: 15) mellan och om renbetning m. m.anslutande slängselprotokoll skall och bekosta och underhällavissa stängsel. Vidare ankommer del pä alt underhälla riksgränsslängseli enligt särskilt protokoll mellan och omuppförande och underhåll av dessa stängsel. Stäng-selslräckan mol uppgårnu lill . Stängsel mol finns också uppförda på en sammanlagd sträcka av . Riksgränsstängslensåteranskaffningsvärde beräknas uppgå till ca 23,3 milj. kr. Vid en underhållskostnad av 4%uppgår anslagsbehovet lill 931000 kr.Styrelsen beräknar behovet av budgetmedel för ändamålet till . molbakgrund av all vissa stängsel i bedöms kunna byggas ommed arbetsmarknadsmedel. Återanskaffningsvärdetför de anläggningar som staten äger är nu . Därtill kommer 168 kmvägar, spm delvis skall underhällas av staten. Medelsbehovet för underhällav dessa anläggningar beräknas lill . Prop.1982/83:100 Bilaga 11 31 För fortsaltkarlläggning av renarnas vinterbele föreslär lantbruksslyrelsen . För anslaget försärskilda ändamål som gagnar de renskötande samerna yrkas oförändrat belopp av . Enligtregleringsbrev har anvisats ett reserva-tionsanslagav . lill främjande av rennäringen. Regeringen har därvid bl.a.föreskrivit all medlen fär disponeras för åtgärder i samband med ändrade renbetesförhällanden enligl beslul avregeringen i varje särskilt fall.Enligl regleringsbrev och har anslaget - för vissa ändamål - utökats medtillhopa . Ifrågavarandemedel har tagils upp lill redovisning under förevarande reservationsanslag. Anslaget bör räknas upp med 150OÖO kr. för ökat underhållav riksgränsslängsel. Jaghemställer att regeringen föreslär atl lill Främjandeav rennäringen för /84 anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilagall 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag