prop · G603174 · 1982-12-31 00:00:00 — om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m.; Regeringen föreslår atl antaga de förslag somhar tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen redovisas överenskommelser som harträffats med sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringenunder samt om statsbidrag till den psykiatriska vården . Överenskommelsen om ersättningar från sjukförsäkringeninnebär bl. a. alt sjukvårdshuvudmännen tar över ansvaret förtillhandahållande av hjälpmedel för handikappade elever i skolan och studerandei högskolan. Vidare införs en ny ersättning till sjukvårdshuvudmännenför att underlätta en utveckling mot öppna vårdformer inom psykiatrin. Dennaersättning med 200 milj. kr. för fördelas mellan sjukvårdshuvudmännenmed . Sjukvårdshuvudmännen skall enligt överenskommelsentillsammans med primärkommunerna inom sitt område arbeta för en snabbareövergång från institutionsvård flll öppen vård. Utvecklingsläget bör under år1984 redovisas i en nyinrättad hälso- ochsjukvårdsberedning. Överenskommelsen innebär vidare atl sjukförsäkringensläkarvårdsersättning flU sjukvårdshuvudmännen böjs från 143 flll . perläkarbesök fr. o. m. . Försäkringens ersättning för sjukvårdandebehandling som utförs av annan personal än läkare höjs från 60 till64 kr. Ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen förambulanstransporter och hjälpmedel åt handikappade höjs till . per invånare och år. Av hjälpmedelsersättningen skall viss del användas förfinansiering av handikappinstitutets verksamhet m.m. En arbetsgrupp tillsätts med uppgift att före den 1januari 1984 redovisa underlag för slutligt ställningstagande i fråga omsjukvårdshuvudmännens 1982/83:174 2 överlagandeav del ekonomiska och organisatoriska ansvaret för patienternas sjukresor. Sammanlagtberäknas sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för år 1984uppgå till 5 739 milj. kr., vilket innebär en ökning med 427 milj. kr. jämförtmed innevarande år. Överenskommelsenom statsbidrag flll den psykiatriska vården innebär all det allmänna bidragetför höjs med 180 milj. kr. till 4 080 milj. kr. och för med yUeriigare220 milj. kr. till totalt 4 300 milj. kr. Överenskommelseninnebär atl den tidigare använda metoden med i avtalen inbyggda indexklausulerför statsbidragen till sjukvårdshuvudmännen inle flllämpas för . Dettastår i överensstämmelse med regeringens strävanden alt komma till rätta med deautomatiska kostnadsökningarna i stalbudgelen och socialförsäkringssystemet. Propositionen innehållerockså förslag lill nya bestämmelser angående behörighet atl utöva landläkaryrket.Förslaget är föranlett av tidigare riksdagsbeslut om en ettårigallmäntjänstgöring för landläkare fr. o. m. . Prop.1982/83:174 3 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs alt 2 kap. 6 § lagen (1962:381) omallmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ersättningför utgifter för annan behandling med anledning av sjukdom än som sägs i 2-4 §§(sjukvårdande behandling) utgår om behandlingen ombesörjes av staten,landstingskommun eller kommun, som ej tillhör landstingskommun, eller lämnas avsjukgymnast eller läkare, som är uppförd på en av allmän försäkringskassaupprättad förteckning. Ersättning utgår enligl grunder som regeringenfastställer. I fråga om behandling som lämnas av sjukgymnast eller läkare somhar uppförts på den nämnda förteckningen fastställas grunderna för ersättningför högst i sänder efter förslag av . För utgifter för konvalescentvård utgår ersättning enligtgrunder som regeringen fastställer. I fråga om ersättning för försäkrads utgifter för resor isamband med sjukvårdande behandling eller konvalescentvård eller för resor isamband med vård som vid sjukdom har meddelats av distriktssköterska eller dislriktsbarnmorskaäger 5 § första stycket motsvarande tillämpning. För hjälpmedel åt handikappade utgår ersättning enligt vadregeringen föreskriver. Bidrag skall, enligt de grunder Bidrag skaU, enhgt de gmnder som regeringen fastställer, utgå flll som regeringenfastställer, utgå dels sådan förebyggande hälsovård och lill förebyggande hälsovård och pri- primärvård, inräknat långtidssjuk- märvård, inräknat långfldssjukvård, vård, som anordnas av landstings- dels till öppen psykiatrisk vård. kommun eller kommun som inte Bidragen utgår för vård som anord- tillhör landstingskommun. nas av landstingskommun eller kom- mun som inte tillhör landstingskommun. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1982:120. 1982/83:174 4 Lagom ändring i lagen (1982:177) om ändring i lagen (1963:251) om behörighet att utövatandläkaryrket Härigenomföreskrivs atl 3 § lagen (1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket iden lydelse paragrafen har erhållit genom lagen (1982:177) om ändring i nämndalag skall ha nedan angivna lydelse. 3§ Den som har avlagt landläkarexa- Den som har avlagt tandläkarexa- men skall på ansökan fålegitimation men och fullgjort av regeringen före-som tandläkare, om inte sådana skriven praktisk utbildning (allmänomständigheter föreligger atllegili- tjänstgöring) skall på ansökan få mationen enligt 15 § lagen(1980:11) legitimation som landläkare, om om tillsyn över hälso- ochsjukvårds- inte sådana omständigheter förelig-personalen m. fl. skulle ha återkal- ger att legitimationen enligl 15 § lats om sökanden varit legitimerad. lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. skulleha återkallats om sökanden varit legitimerad. Ansökan om legitimation görs hossocialstyrelsen, som i varje enskilt fall prövar om sökanden uppfyller kravenför legitimation. Bifaller ansökan, skall styrelsen utfärdabevis om legitimation för sökanden. Omlegitimation som tandläkare av den som har utländsk utbildning finns särskildabestämmelser. Dennalag tillämpas inle på den som genomgått tandläkarutbildning enligt utbildningsplansom fastställts . 1982/83:174 ! Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, Thunborg såvitt avser frågor under punkt 1, statsrådet avser frågor under punkterna 2-3. Propositionom vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 1Sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen 1.1 Inledning Densvenska sjukvården har länge haft sin tyngdpunkt i den slutna vården vidsjukhusen. Utvecklingen inom den offentliga hälso- och sjukvården är sedanflera år inriktad på en utbyggnad av den decentraliserade öppna hälso-ochsjukvården i form av vårdcentraler, distriktssjukvård och hemsjukvård. Dennainriktning måste gälla även för den fortsatta utvecklingen av hälso-ochsjukvården. I nuvarande samhällsekonomiska läge är en omstrukturering avvårdinsatserna till öppen vård och förebyggande insatser än mera angelägen settmot bakgrund av de begränsningar av kostnaderna för den slutna vården somdärmed bör kunna uppnås. Denav sjukvårdshuvudmännen bedrivna öppna sjukvården finansieras flll väsentligdel genom ersättningar lill huvudmännen från den allmänna försäkringen. De nugällande ersättningsreglerna bygger på en överenskommelse som träffades år1981 efter överläggningar mellan representanter för ochLandstingsförbundet. Överenskommelsen, som gäller ersättningarna flllsjukvårdshuvudmännen från den allmänna försäkringen ,har redovisats för (prop. 1980/81:187, SfU 29, rskr 416). Enredogörelse för gällande ersättningsregler bör fogas flU protokollet i dettaärende som bilaga 1. I1981 års överenskommelse förutsattes alt frågan om ersättningarna för Prop.1982/83:174 6 tiden efter utgången av skulle bli föremål för nyaöverläggningar. De överläggningar som i enlighet därmed har förts har gälltdels ifrågavarande försäkringsersättningar till sjukvårdshuvudmännen, delsstatsbidragen flll den psykiatriska vården. Överenskommelser har träffats påbåda dessa områden. Den överenskommelse som har träffals om vissa ersättningarfrån sjukförsäkringen fr. o. m. följer på flertalet punkternu gällande regler med vissa justeringar av ersättningsbeloppen. På ett parpunkter innehåller dock överenskommelsen nya åtgärder som är avsedda atlunderlätta utveckUngen mol effekflvare och bättre samhällsinsatser inom hälso-och sjukvården. Del gäller en ytterligare samordning av hjälpmedelsverksamhetengenom atl sjukvårdshuvudmännen tar över ansvaret även för flllhandahåUandet avhjälpmedel för handikappade skolelever och vissa andra handikappade studerande.Vidare införs en ny generell ersättning lill sjukvårdshuvudmännen för allunderlätta en utveckling mot öppnare vårdformer inom psykiatrin. Här kan ocksånämnas ätt en nyinrättad hälso- och sjukvårdsberedningavses få till uppgift att bl. a. utreda möjligheter och konsekvenser av alt iökad omfattning föra samman och schablonisera ersättningarna frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Beredningen skall också prövamöjligheterna atl lill ersättningssystemet från sjukförsäkringen helt ellerdelvis knyta an nuvarande driftbidrag för den psykiatriska vården. Jag vill för egen del uttala min anslutning flll denträffade överenskommelsen och då särskilt flll nyssnämnda åtgärder församordning av hjälpmedelsverksamheten för handikappade elever i skolan ochstuderande i högskolan och flll åtgärderna för att få till stånd en snabbareomstrukturering av psykiatrin mot öppnare vårdformer. börunderställas innehållet i här angivna punkter i överenskommelsen. Det ankommeri övrigt på regeringen alt närmare bestämma ersättningsreglerna. börberedas flilfälle atl ta del av överenskommelsen i sin helhet genom att denfogas till delta protokoll som bilaga 2. Jag förordar att de i överenskommelsen angivna åtgärdernagenomförs på del sätt som jag kommer alt redogöra för i det följande. Jag avseratl återkomma till regeringen med förslag flll erforderliga författningsbestämmelsersedan har behandlat propositionen. 1.2 Ersättning för offentlig öppen vård I enlighet med vad som anges i överenskommelsen börsjukförsäkringens läkarvårdsersättning flll sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. den1 höjas från 143 flll . Patientavgifl bör få tasut med högst . Vid läkarbesök hos den sjuke bör få tas ut entilläggsavgift med . De nämnda beloppen inkluderar liksom f. n. sådanaröntgen- eller laboratorieundersökningar som patienten kan bli remitterad tillvid läkarbesöket. 1982/83:174 7 rådfrågning per telefon bör patientavgiften vara högst 15kr., vilket belopp motsvarar arvodel. Undersökningeller behandling hos sjukvårdshuvudman efter remiss från försäkringsanslulenprivatpraktiserande läkare eller från läkare vid företags-hälsovårdsmottagningsom registrerats hos allmän försäkringskassa är avgiftsfri för patienten omdenne har betalat avgift vid det läkarbesök som föranledde remissen. Enligtöverenskommelsen bör ersättningen från försäkringen lill sjukvårdshuvudmannenhöjas från 147 flll . för varje sådan undersökning eller behandhng. I enlighet med överenskommelsen bör ersättningen försjukvårdande behandling som lämnas av annan än läkare höjas från . per behandling eller besök. Patientavgift bör få tas ut med högst . Enligt gällande bestämmelser utgår ersättning frånsjukförsäkringen för kostnader för rådgivning i födelsekontrollerande syfte ochi samband med rådgivning angående abort eller sterilisering. I enlighet médöverenskommelsen bör ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen förrådgivningsverksamheten utgå med . per besök om rådgivning lämnas avläkare och med . om den lämnas av annan personal. 1.3 Ersättning för vissa läkarutlåtanden När en person ansöker om förfldspension,handikappersättning eller vårdbidrag skall ansökan åtföljas av ettläkarutlåtande. I vissa fall kan också själv föranstalta omalt den som ansökt om pension eller uppburit sjukpenning under en längre fldskall genomgå läkarundersökning. I enlighet med överenskommelsen börförsäkringens ersättning höjas till . för här aktuella undersökningar ochutlåtanden. I vissa fall bör därutöver få tas ut en patientavgift med högst 40kr. 1.4 Ersättning för resekostnader I enlighet med överenskommelsen bör ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen för sjuktransporter med ambulansbil eller liknande(sjuktransportersättning) höjas från . Sjukreseutredningenföreslog i sitt betänkande (SOU 1981:35) Sjukresor-samordning och förenkling,alt del ekonomiska ansvaret för sjukresorna överförs från försäkringskassorna flllsjukvårdshuvudmännen . Med dennautgångspunkt har överenskommits att en arbetsgrupp skall tillsättas medrepresentanter för och . Arbetsgruppenskall flll hälso- ochsjukvårdsberedning redovisa underlag för slutligt ställningslagande tillgenomförande av utredningsförslagen. Jag vill för egen del understryka det angelägna i ensamordning av det Prop.1982/83:174 8 ekonomiska och det organisatoriska ansvaret försjukresorna. Det ter sig därvid logiskt atl delta samordnade ansvar läggs hossjukvårdshuvudmännen, som utöver ansvaret för sjukvården, tillsammans medprimärkommunerna även har ansvar för lokaltrafiken inom sitt område. föreslog i sitt betänkande alt en försöksverksamhetborde anordnas för alt praktiskt pröva ett administrativt system för ersättningför sjukresor. Jag räknar med att genomförandet av en sådan försöksverksamhetkan komma att medföra behov av vissa särregler inom det geografiska område därförsöksverksamheten bedrivs i förhållande till bestämmelserna i sjukreseförordningen.Jag avser att senare föreslå regeringen att utfärda bestämmelser härom. 1.5 Ersättning för hjälpmedel tiU handikappade I enlighet med överenskommelsen bör ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen för tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade m. m.höjas från . för varje invånare som vid årets ingångvar bosatt inom sjukvårdsområdet. Sjukvårdshuvudmannen skall därvidtillhandahålla avgiftsfria eller prisnedsalta glasögon flll barn och ungdomarunder samt fortsätta uppbyggnaden av en samordnad tolktjänst för döva ochdövblinda m. fl. Enligl en särskild överenskommelse som träffats mellanstaten och om flnansiering av handikappinsfltutetsverksamhet skall . per invånare och år avräknas frånhjälpmedelsersättningen och tillföras en särskild fond. När det gäller skolelever med handikapp innehållerskollagen och skolförordningen bestämmelser om alt handikappade elever inomgrundskolan genom kommunens försorg får de tekniska hjälpmedel de behöver fören tidsenlig undervisning. På det frivUliga skolstadiet utgår statsbidrag till kostnademaför tekniska hjälpmedel. Inom högskolan läcks extra kostnader för handikappadestuderande med statsmedel. Inlegrationsulredningen har i belänkandet (SOU 1981:21)Tekniska hjälpmedel för handikappade föreslagit alt landslingen tar överansvaret för hjälpmedelshanleringen även inom utbildningsväsendet och attlandslingen kompenseras härför genom en justering av hjälpmedelsersättningen.Betänkandet har remissbehandlats och remissinstanserna är posiflva flllförslaget under förutsättning att flnansieringsfrågan kunde lösas. Enligl den överenskommelse som har träffats skall sjukvårdshuvudmännenfr. o. m. ta över kostnadsansvaret för tUlhandahållande avtekniska hjälpmedel för handikappade elever i , gymnasieskolan,statlig och vuxenutbildning och för studerande i högskolan.Handikappade elever i folkhögskolor och studiecirklar omfattas inle av dennaöverenskommelse. För egen del flnner jag det tillfredsställande atlsjukvårdshuvudmännen i Prop.1982/83:174 9 enlighet med inlegrationsutredningens förslag nu får ettsamlat ansvar för flUhandahållande av hjälpmedel åt handikappade i olika livssituafloner,inkl. Det får förutsättas all sjukvårdshuvudmännen fortsätterhjälpmedelsverksamheten i huvudsaklig överensstämmelse med vad som gällerför de aktuella grupperna. För atl omläggningen skaU kunna genomföras smidigtfordras atl handikappinstitutet, bl. a. i samråd med rikscentralerna förpedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH) och annan pedagogisk expertis,reviderar hjälpmedelsförleckning-en flll atl omfatta ävenhjälpmedel inom undervisningsområdet. Däri ingår också sådan utrustning sombehövs för att elevens personliga hjälpmedel skall fylla sin funkflon, t. ex.förstärkare för hörselskadade, Hksom mikrofon och andra hjälpmedel för läraresom undervisar eleven. Primärkommunerna skaU dock även fortsättningsvis ansvaraför lokalanpassning, t. ex. akustikanpassning och speciella anordningar förrörelsehindrade. Moisvarande skall gälla staten beträffande den statligahögskolan Läromedel omfattas inle av omläggningen. Ansvaret för althandikappade elever här förses med behövliga läromedel åvilar RPH. Försynskadade i högskolan framställer talboks- och punktskriftsbiblioiekelläromedel med bidrag från arbetsmarknadsverket. Vissa gränsdragningsproblem kanuppkomma mellan hjälpmedel och läromedel. Dessa problem bör lösas avhandikappinstitutet i samråd med RPH och annan pedagogisk expertis vid handikappinsfltutetsrevidering av hjälpmeddsförleckningen. När del gäller ordinationen av de hjälpmedel dehandikappade eleverna kan behöva är det naturligt att den även fortsättningsvissker i samråd med pedagogisk experfls, bl. a. de statligt anställdakonsulenterna för rörelsehindrade saml förskolekonsulenlerna och reselärarnaför synskadade. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förutbildningsdepartementet och statsrådet . De bidrag av statsmedel som f.n. utgår från åttonde huvudflteln för anskaffning av tekniska hjälpmedel inomberörda utbildningsområden kommer i nästa budgetproposition att föreslåsupphöra fr. o. m. . 1.6 Ersättning till öppna vårdformer inom psykiatrin Den ersättning som utgår tillsjukvårdshuvudmännen för förebyggande hälsovårdande insatser saml primärvård,inräknat långtidssjukvård, bör i enlighet med överenskommelsen utgå även underår 1984. Ersättningen utgår med . per invånare och år. För att underlätta en utveckling mot öppnare vårdformerinom psykiatrin bör i enlighet med överenskommelsen därutöver införas ensärskild ersättning flll sjukvårdshuvudmännen med 200 milj. kr. för år 1984.Den nya 1* 1982/83. Prop.1982/83:174 10 ersättningen skall fördelas mellan sjukvårdshuvudmännenmed . Ersättningen är avsedd all användas för utveckling avvårdformer som underlättar utskrivning av paflenter från den slutnapsykiatriska vården till elt boende utanför institution. Enligt överenskommelsen skall sjukvårdshuvudmännentillsammans med primärkommunerna inom sitt område arbeta för en snabbareomstrukturering av psykiatrin. Jag viU härvid framhålla betydelsen av ensamplanering av landsflngens och primärkommunernas insatser för att utvecklaolika öppna behandlingsformer inom den psykiatriska vården. Det är viktigt attinsatserna på detta område samordnas med vad som i övrigt görs på vårdområdetoch atl arbetsfördelningen mellan sjukvårdshuvudmännen och primärkommunernapreciseras. Enligl min mening är det en angelägen uppgift alt i största möjligamån åstadkomma alt människor som behöver psykiatrisk vård bereds möjlighet lillelt boende utanför institutionerna. Avsikten är alt utveckhngsarbetet skall redovisas till dennyinrättade socialdepartementels hälso- och sjukvårdsberedning. 1.7 Kostnader och flnansiering Den ekonomiska innebörden av överenskommelsen medsjukvårdshuvudmännen framgår av den sammanställning som bör las in som bilaga 2.1liU detta regeringsprotokoll. För sjukförsäkringen innebär de nya ersättningsreglerna ensammanlagd kostnadsökning med 427 milj. kr. Detta medför enligtgällande finansieringsregler en beräknad ökning av statens kostnader för bidragtill sjukförsäkringen med 64 milj. kr. För /84 kanstatens merkostnader beräknas till 32 milj. kr. I årets budgetproposition (prop.1982/83:100, bil. 7, Punkt D 1) beräknades förslagsanslaget Bidrag tillsjukförsäkringen för /84 till 4 125 milj. kr. Med beaktande avde nya ersättningsreglerna beräknas statens kostnader under anslaget till 4157milj. för /84. Den del av kostnadsökningen som skallfinansieras av avgifter från arbetsgivare och egenföretagare föranleder ingenändring av gällande avgiftsuttag. I den nu träffade överenskommelsen har förutsatts atlsjukvårdshuvudmännen utan särskild ekonomisk ersättning genomförsocialsektorns stati-stikdelegalions förslag angående palientdatabaser med eltav delegationen rekommenderat minimiinnehåll för den slutna vården. Del har vidare förutsatts att arbetet skall fortsätta med atlutreda möjligheter och konsekvenser av atl i ökad omfattning föra samman och schabloniseraersättningarna från sjukförsäkringen tUl sjukvårdshuvudmännen. Detta arbeteskall bedri_vas inom ramen för den nyinrättade socialde- partementets hälso- och sjukvårdsberedning. I arbetetingår också frågan om Prop.1982/83:174 11 enöverföring av kostnadsansvaret för sjukresor som jag nämnt under punkten 1.4.Utredningsarbetet skall också klarlägga hur en mera schabloniserad ersättning lillde offentliga sjukvårdshuvudmännen skall samordnas med försäkringensersättningar flll privatpraktiserande vårdgivare. Hälso-och sjukvårdsberedningen skall också pröva möjligheterna all till ersättningssystemetfrån sjukförsäkringen helt eller delvis knyta an nuvarande driftbidrag för denpsykiatriska vården. Enliglöverenskommelsen skaU beredningen också klarlägga på vilket sätt staten ochlandstingssektorn kan få underlag för en mera kontinuerUg utvärdering avverksamheten och bidragens användning. Medhänvisning flU vad jag har anfört i det föregående hemställer jag atl regeringen 1. antaga inom upprättat förslagtill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. godkänna vad jag anfört om ändrat ansvar förtillhandahållande av hjälpmedel för handikappade inom utbildningsväsendet, delsbereder tillfälle alt ta del av vad jag anfört om ersättningarna frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. 2Bidrag till den psykiatriska vården 2.1 Inledning Jagvill inledningsvis erinra om de i prop. 1982/83:90 om kommunaleko-nomiskafrågor gjorda uttalandena om att den automatiska pris- och löneuppräkning somhittills skett beträffande ersättningar till kommuner och landsflng börersättas med en förutsättningslös diskussion angående ersättningarnas storlek.Denna diskussion bör ske med ulgångspunkt från de aktuella samhällsekonomiskaförutsättningarna. Denu aktueUa överläggningarna mellan staten och sjukvårdshuvudmännen har somnämnts gällt såväl försäkringsersättningarna som statsbidragen flll denpsykiatriska vården. De träffade överenskommelserna bör ses i ett samlatperspektiv. Densärskilda överenskommelse om statsbidragen tUl den psykiatriska vården somjaghär skall redovisa kompletteras således av den nya försäkringsersättningenavseende vårdformer som underlättar utskrivning av patienter från den slutnapsykiatriska vården flll ett boende utanför instituflon. Jagvill också särskilt uttala min anslutning till överenskommelsen om ett mellansjukvårdshuvudmännen och primärkommunerna gemensamt arbete för en snabbareomstrukturering av vården av de psykiskt sjuka. 1982/83:174 12 Isamband med överenskommelsen har parterna också enats om inrättandet av ensocialdepartementets hälso- och sjukvårdsberedning. Beredningen skall bl. a.verka för en övergripande samordning mellan hälso- och sjukvården och desektorer i samhället som är av betydelse för en samlad hälso- och sjukvårdspolkik.Beredningen skall vidare behandla frågor som rör hälso- och sjukvårdensomvandling mol en struktur med större inslag av förebyggande åtgärder ochöppnare vårdformer. Man skall därvid särskilt ta upp utvecklingen inomäldrevården och menlalvården. TUl beredningens områdehör också bl. a. förutsättningarna för samordning av den långsiktigaplaneringen av hälso- och sjukvården, det fortsatta arbetet med läkarfördelningsprogrammed de nya förutsättningar för delta som den nya hälso- och sjukvårdslagen ger,övriga vårdpersonalprognoser och utbildningsfrågor saml hur kunskap ochinsatser från andra sektorer än hälso- och sjukvården skall kunna tas lillvara. I prop.1966:64 (SU 1966:94, rskr 1966:220) angående huvudmannaskapet förmentalsjukvården m. m. redovisades preliminära överenskommelser om landsflngensövertagande av den statliga mentalsjukvården.