prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Vidare skall kommillén se över de former för praktik ocharbetsmarknadsutbildning i företagav äldre och arbetshandikappade som finns. Den särskildeutredaren (1981:04) med uppdrag att behandla samverkan i arbetsmiljö-och arbelsanpassningsfrägor kommer alt fortsätta sitt arbete underår 1983. Detsamma gäller densärskilde utredare (1981:03) med uppdrag atl undersöka hur elt syslem med kontraktmellan arbetsförmedling och arbetsgivare rörande de senares rekrytering skall kunnautformas. Förslag skalllämnas första halväret 1983. Bilslödskommillén (S1979:04) har slutfört sitt arbete och redovisat sina överväganden ochförslag i betänkandet (SOU 1982:44) Nytt bilstöd lill handikappade. 1 avvaktan på denfortsatta beredningen av förslagen inom kvarstår detarbetsmarknadspolitiskl motiverade bilstödel. Den 1 januari 1983träder den nya arbetstidslagen (1982:673) i kraft. Lagen stämmer i stora delaröverens med den gamla arbetstidslagen och med de förutvarande bestämmelserna i 4 kap.arbelsmiljölagen. I den nya lagen samlas alla beslämmelser om arbetstider utomde som gäller minderåriga. De senare bestämmelserna finns kvar iarbelsmiljölagen. De viktigaste förändringarna i den nya lagen gällerövertidsreglerna och införandel av begränsningar av den s.k. mertiden fördelfidsanställda. Övertiden och mertiden maximeras normall lill 200 limmar per år.Semester, sjukfrånvaro och andra ledigheler skall enligl den nya lagen tas in iunderlaget dä överlid och mertid beräknas. I lagen finns vidare nya regler omskyldighet för arbetsgivarna atl i rimlig tid i förväg underrätta arbetstagarna omarbetstidensföriäggning liksom regler om möjlighel alt träffa lokala kollektivavtal och avvikelser fränlagens regler. En annan nyhet är omläggningen och förenklingen avmyndighetshandläggningen av dispenser m.m. i arbetstids-ärenden. Lageninnebär ocksä all beslul om vissa arbelslidsärenden decentraliseras frånarbelarskyddsslyrelsen fill yrkesinspektionen. sä alt del vid sidan av de tidigare strafflestäm-melserna införs en övertidsavgift för densom bryter mot lagreglerna om 1982/83:100 Bilaga 12 113 Lagen är i sin helhet dispositiv. Avsteg fränlagen sker genom kollektivavtal företrädesvis mellan arbetsgivare och centralaarbetstagarorganisationer. Den tidigareregeringen log under är 1980 initiativ till tre delprojekt för atl se överledighetslagarnas effekter. Bl.a. lämnade regeringen medel till StudieförbundetNäringsliv och Samhälle för alt studera de organisatoriska effekterna avledighelslagarna. Resultatet har redovisats i rapporten ökal flexliv. Riksrevisionsverketanalyserade ekonomiska aspekter pä den samlade frånvaron. Säväl förelagsekonomiska,stalsfinansiella som samhällsekonomiskakonsekvenser av frånvaron har belysts i rapporten i arbetet -omfattning, utveckling och kostnader. Del tredjedelprojektet, en lagteknisk översyn av ledighelslagstiftningen, har genomförts inomarbetsmarknadsdepartementet. Resultatet av detta arbete har presenterats i endepartementspromemoria (Ds A 1982:05) Ledighelslagarna, en lagleknisk granskning. De härnämnda rapporterna harremissbehandlats. För alt bekämpaarbetslösheten har i vissa europeiska länder ofta frägan om s.k. work-sharing dvs. förkortning av arbetstid i kombination med fler anställda nämnts som en möjligväg. De nordiska fackligaorganisationerna har varit kritiska lill denna lösning och bl.a. pekat påall behovel av arbetskraft vid generella arbetstidsförkortningar oftastkompenseras genom rationaliseringar. Vissa attitydförändringar har dockkunnat spåras pä senare tid. Bl.a. har fackförbundscentralorganisation, FFC, av sysselsältningsskäl krävt arbetstidsförkortningar. I rådersåväl politisk som facklig enighet om all avvisa work-sharing som ellsysselsältningspoliliskl medel. LO och TCO har vid sina senasie kongresserullalal sig mol all förkorta arbetstiderna för alt skapa fler jobb.Organisationerna slår fast vid sina tidigare ståndpunkter all arbetstiderna inleskall förkortas förrän del finns ell ekonomiskt utrymme. Detta innebär allarbetstidsförkortningar endasi bör tas ul som en standardhöjning fill följd av ökadproduktivitet. De olikamöjligheter lill deltid, lagstadgade och andra, som finns i värt land har inlehaft sysselsätlningspolitiska mäl. Emellertid har deltidstjänstgöring avutbildningspoliliska, familjepolitiska, arbetsrätlsliga m.fl. skäl haft effekter påsysselsättningen. Dellid har främst utnyttjats inom servicesektorn, bäde denoffentliga och den privata, dvs. inom slarki kvinnodomineradesysselsättningsområden. arbetade 880000 kvinnor deltid. Motsvarande siffror för män var 160000. Under nästan hela1960- och 1970-talen var tillväxttakten inom den offentliga sektornmyckel hög, speciellt inom de kommunala och landslingskommunala områdena.Genom all många av de arbetstillfällen som härigenom skapadestillkom inom yrkesområden som traditionellt dominerats av kvinnor ochmänga kvinnor log deltidsarbete kom sysselsättningen 8 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 114 mätt i anlal personer att öka betydligt mer änantalet heltidstjänster sorn inrättades. Detta var en väsentlig anledning lillatl den kraftiga sysselsättningsökningen kundekomma lill slånd trots alt den varuproducerande sektorn med ell par kortareavbrott minskal sin arbetskraftsefterfrägan sedan slutet av 1960-lalet. 1 slutet av 1970-laletinträffade dock tvä förändringar i del tidigare mönstret. Dels minskadeexpansionstaklen i den offenliga sektorn såväl inom den kommunala som denstafiiga, dels märktes en tendens lill ökal arbelslidsullag bland dedeltidsarbetande. Andelen heltidsarbetande har ocksä ökal. () har i rapporten arbetstid - byta jobb bl.a. redovisatmaterial om arbelslidsbylen . Rapporten har utarbetatspä uppdrag av delegationen (A 1974:09) för arbelslidsfrågor (DELFA). Irapporten konstateras bl.a. all den totala sysselsättningsökningen var ca 400000 personer. Antalet heltidsarbetande var i slort seltoförändrat, medan deltidsarbetet ökade mest bland kvinnor i åldrarna är.Under slutet av 1970-lalel minskade dock ökningstakten för deltidsarbetet. Enutveckling har ocksä skett sä alt allt färre arbetar kort dellid, medan denlånga deltiden har blivit allt vanligare. Med anledning avSCB-rapporlen skickade DELFA ul en enkät lill de organisalioner och myndighetersom är representerade i delegationen. Nästan samtliga tillfrågade, LO, TCO,/SR, SAF, och uppger atl man iolika hög grad kunnat iaktta en ökad arbetstid för de deltidsanställda. Endaststatens arbetsgivarverk har svarat all man inle observerat något som lyder påelt ökat arbelslidsullag bland de deltidsarbetande. konstaterarall antalet deltidsanställda inom landstingssektorn ökal under mänga år. Enliglstatistik frän början av är 1982 har dock ökningen nu avstannat och antaletdeltidsanställda t.o.m. minskal. Således har andelen heltidsanställda ökal frän50,till 51,pä ell år, medan de timavlö-nade minskat från fill 8,6%under samma period. Den genomsnittliga arbetstiden har ökat för bådetimanställda och deltidsanställda. Anledningarna lill detökade arbelslidsultagel kan vara flera. En anledning kan vara atl dedeltidsarbetande hör till de fä grupper som på della säll kan kompensera sigför de reallönesänkningar som ägl rum . Att del ökadearbelslidsultagel nu återspeglas i sysselsällningsslalisti-ken kan ocksä beropä all stora kvinnogrupper med dellid har barn som kommit upp i sädan ålderatl behovet av dellid pä grund av barntillsyn minskal. Mänga av dessa mödrar ärfödda under 1940-lalel. Som framgår av följande diagram var 40-lalskullarnaovanligt stora. Effekterna av ell ökal arbelslidsullag bland dessa kvinnor blirdärför särskill märkbara. Det finns mer än 450000 kvinnor . Om behovet av deltid antas minska när barnel fylll sju är innebär delleorefiskt alt mer än 1982/83:100 Bilaga 12 115 40000 kvinnor ärligen kan förväntas efterfråga ell ökalutrymme pä arbetsmarknadenantingen i form av längre dellid eller i vissa fall helt nya arbeten. Delta sker parallellt med atl antaletungdomar som är pä väg in i arbetsmarknaden är ovanligt slort. ,~,. 1975 1970 1965 1960 1955 1950 1945 1940 1935 1930 1925 1920 1915 1910 Den utvecklingenstyrks ocksä, som tidigare nämnts, av all antalet deltidssysselsallasom enligt uppgivit atl de arbetar dellid av arbelsmarknadsskäl ökalfrån 90000 lill 113000 personer vid jämförelse mellan de tre första kvartalen 1981 och 1982. Nytillträdandekvinnor och ungdomar tillhör dem som möter särskilda svårigheter pädagens arbetsmarknad. Del är viktigt all noga följa utvecklingen för dessagrupper och bl.a. söka kartlägga orsakerna till och effekterna av de här nämndaarbetslidsförändringarna. Regeringen kommer därförinom kort atl ge delegafionen för arbelslidsfrågor (DELFA) nya direkfiv med uppdrag all följa utvecklingen päarbetsfidsomrädel med särskild hänsyn lill de problem som härredovisats. Medbestämmande,anställningsskydd m. m. Elt centraltmedbestämmandeavtal har slutits mellan SAF-LO/PTK. Avtalet är ellutvecklingsavtal som reglerar de anställdas inflytande i frågor som rör förelagelsutveckling. Avtalet ger bla. de lokala fackliga organisationerna rätt all anordna fackliga mötenpå betald arbetstid och alt anlita lönlagarkonsulter. Där finns ocksäriktlinjer för koncernfacklig verksamhel. Atl avtal nu ävenhar träffats inom denna del av den privata sektorn innebär attmedbestämmandeavtal finns inom alla de cenirala avtalsområdena. Med utgångspunkt i dessa centralaavtal fortsätter arbetet på del lokala planetför all anpassa formerna för de anställdas medbestämmande till skildaarbetsplatsers särskilda förulsällningar. 1982/83:100 Bilaga 12 116 Nyaarbetsrältskommillén (A 1976:02) som tillsattes är 1976 skulle enligt sinadirektiv försl behandla frägor om utvidgning av förtroendemannalagen och finansiering avden fackliga verksamhet som skulle komma alt beröras av utvidgningen samtfrägor om arbelslivsforskning och facklig information pä betaldarbetstid. Utredningen redovisade sina förslag i dessa delar i etldelbetänkande. Den dåvarande regeringen förelade aldrig nägonproposilion med anledning av utredningens förslag. Nyaarbetsrältskommillén har avlämnat ett belänkande (SOU 1982:60) MBL iutveckling om erfarenheter kring tillämpningen av medbestämmandelagen m. m. Den 1 april 1982Irädde en ny lag om anställningsskydd (1982:80) i krafl. I lagen har reglerom provanställning införts. Provanställning kunde tidigarebara medges om den hade slöd i elt kollektivavtal pä arbetsplatsen. Lagen medger ocksäanställning för atl ulföra extra arbete om behovet beror pä tillfälligarbelsanhopning. Sådan anställning tilläts på entväårsperiod. I övrigt innehåller lagen nya regler om fackligt inflytande i samband meddriftsinskränkningar. De senare reglerna ansluler lill medbestämmandelagen.Även skadeståndsreglerna har ändrats i den nya lagen. Lagen omanställningsskydd genomdrevs i trots kraftig kritik frän de fackligacentralorganisationerna och den dåvarande socialdemokratiska oppositionen. Som framgår avregeringsförklaringen är del regeringens avsikt all återuppta reformarbetetpä arbetsrättens område. En rad frågor som har aktualiserats under de senasieåren, bör nu göras lill föremål för en samlad bedömning (jfr AU 1982/83:6). Därvidbör beaktas inle bara behovet av lagsiiftning ulan även den rättsutveckling som skergenom avtal, exempelvis del nämnda utvecklingsavtalet mellan SAF ochLO/PTK. De utredningar som har gjorts, exempelvis av nyaarbetsrätlskommittén, skallbeaktas. Vissa andra frägorkan behöva utredas ytterligare. Regeringen har molden angivna bakgrunden knutit en särskild beredningsgrupp fill arbetet inomarbetsmarknadsdepartementet. En viktig uppgift för beredningsgruppen blir allförbereda regeringens ställningstagandentill hur reformarbetet bör läggas upp och till vilka frägor som på kortare eller bör föreläggasriksdagen. Det kan med denna uppläggningbli aktuellt atl presentera vissa förslag redan under det innevaranderiksmötet. Även permilleringsfrägorna kan kräva en snar lösning, om intearbetsmarknadspartema kan enas om etl avtal pä denna punkt. Ocksä andra frägor på anställningsskyddels område,t.ex. provansläll-ningsreglerna, ärsådana atl lagstiftning kan bli aktuell, om arbetsmarknadspartema intekan finna en frän sociala utgångspunkter acceptabel lösning. Arbetsmarknadensparter fär sedan är 1977 bidrag lill utbildning och information kringmedbestämmandelagen och på lagen grundade avtal. Slödel utgår via arbelarskyddsfonden och finansieras med enarbetar- 1982/83:100 Bilaga 12 117 Under /82 beräknas ca400000 personer ha deltagiti ulbildningsaktiviteter pä detta område. Med medel frän arbelarskyddsfonden finansieras ocksäbl.a. verksamheten vid arbetslivscenirum. Vid centret, som har etl femtiotal fastanställdaforskare, bedrivs forskning kring arbetslivsfrågor med huvudsaklig inriktning pä arbetslivelsdemokratisering. Statligt bidrag utgår ocksä via arbelarskyddsfonden förutbildning av anställdas representanter i myndigheters och företags styrelser. Under /82har ca 4000 fackliga förtroendemän deltagit i denna typ av utbildning. Alltsedan arbetarskyddsfondens tillkomst är 1972 harutbildningen i arbelsmiljöfrågor spelat en central roll. Med bidrag frånarbelarskyddsfonden har och samverkansorganen i arbelsmiljöfrågor på den statligaoch kommunala sektorn utarbetat utbildningsmaterial för dengrundläggande arbetsmiljöulbildningen. 1 mänga fall har ävenbranschanpassningar gjorts som komplemenl eller påbyggnad tilldessa kurser. Utbildningsmaterialetär främst avsett för skyddsombud och arbetsledare. dellar ca 60000 personer varav ca 30000 skyddsombudi arbetsmiljöulbildningen. Jag övergår nu tillall behandla frägan om statligt slöd till lönlagarorgani-safionerna för forskningsinitierandeverksamhet. Ienlighet med beslul med anledning av proposilion 1978/79:190 om vissa frägor rörande forskning ochforskarutbildning (UbU 1978/79:44, rskr 1978/79:190) fick de fackligaorganisationerna ekonomiski stöd tillforskningsinitierande verksamhel under /80. Stödetutgick ur arbelarskyddsfonden och uppgick lill 5 milj. kr. Medlen skulle användas för atl utarbetaforskningsprogram, kunskapsöversikter, remissarbeteinom områden som rör vetenskapliga frågor etc. Medlen var avsedda all kunna användas inom vitt skildaområden och inle knuina fill arbetarskyddsfondens programområden. budgetproposition föreslog dåvarandearbetsmarknadsministern alt stödet skulle ulgå ytterligare en gäng och medsamma summa 5 milj. kr. Han föreslog också atl del därefter inle skulle utgä flergånger i framlidenbl.a. med hänvisning lill all verksamheten lill stora delar kom att bedrivas inomområden som låg utanför fondens programområde. Han anförde vidare atl delvisserligen var viktigt alt löntagarorganisationerna gavs möjlighet attbygga upp kompelens och kunnande i sådan omfattning att de kunde påverka,medverka och initiera forskning inom alla områden men atl ett sådantekonomiski slöd inte borde vara permanent. Verksamheten borde vidareenligl föredragandens mening finansieras av organisationerna själva om de ansåg denviktig. I propositionen1981/82:106 om forskning m.m. anmälde dåvarande arbetsmarknadsministernall LO och TCO hos regeringen hemställt om ytterligare medel urarbetarskyddsfonden för forskningsinitierande verk- 1982/83:100 Bilaga 12 118 Med hänvisning lill vad han fidigare anfört ifrägan var han inle beredd atl ompröva sitt tidigare ställningstagande ifrågan. LO och TCO har därefter i skrivelse ånyohemställt hos regeringen atl medel för denna forskningsinitierande verksamhel skallfå utgåur arbelarskyddsfonden som etl bidrag till organisationerna och atl regeringen skulleompröva sill tidigare ställningstagande. Jag delar inle min företrädares uppfattning om statligtslöd lill organisationerna för denna verksamhet. Tvärtom anser jag atl delär av slort värde all de anställdas synpunkter och kompelens las tillvara inomforskningen. Det är därför enligl min mening rimligl alt staten också stödjeroch uppmuntrar de fackliga organisationerna när de söker bredda inflytandetöver forskningensinriktning och tillföra nya aspekter pä forskningen som anses mofiverade urlöntagarkollektivets synvinkel. Regeringen bör därför inhämta riksdagensbemyndigande alt ur arbetarskyddsfonden fördela.bidragsmedel tilllöntagarorganisationerna för forskningsinifierande verksamhet. Det börankomma pä regeringen att fastställa bidragets storlek. Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag atl regeringen föreslår alt bemyndigaregeringen atl ur arbetarskyddsfonden fördela bidragsmedel lilllöntagarorganisationerna för forskningsinitierande verksamhel. 1981/82 Ulgift 139811000 1982/83 Anslag 142 222000 1983/84 Förslag 150750000 Arbelarskyddsslyrelsen är centralmyndighet för arbetarskydds- och arbelslidsfrågor,vartill räknas arbeismedicinska frågor och frågor rörande den ceniralatillsynen inom produklkontrollagsliftningen. Styrelsen är chefsmyndighetför yrkesinspektionen. Arbelarskyddsslyrelsen leds av en styrelse. Denna utgörsav generaldirektören, överdirektören och nio ytteriigare ledamöter, varav sjurepresenterarparterna pä arbetsmarknaden och två är riksdagsledamöter. I verksstyrelseningår vidare två personalföreträdare. Inom styrelsen finns tre avdelningar,nämligen lillsynsavdelningen, forskningsavdelningen och administrativa avdelningen. Tillarbelarskyddsslyrelsen är knuten en arbetslidsnämnd, som beslår av generaldirektören eller överdirektören, chefenför arbelslidsbyrän, en tjänsteman som generaldirektören utser saml sexytterligare ledamöter som representerar parterna på arbetsmarknaden. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 119 Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Uppdragsverksamhet (+ 615000) 4- 3 875 000 (4-2945 000) -1-3 875 000 Inkomsler vidarbelarskyddsslyrelsen, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underUppbörd av statens verksamhel beräknas till . för budgetåret1983/84. (För /83 beräknas .) Enligl arbelarskyddsslyrelsen har delvisserligen skett en positiv utveckling inom arbetsmiljöområdel mensituationen är ändå längt ifrån tillfredsställande. Intensifierade åtgärderbehövs därför. Antalanställda som dödats vid arbetsolyckor 195580 (ej färdoiyckor ocharbetssjukdomar) Prop.1982/83:100 Bilaga 12 120 gäller della i hög grad arbetarskyddsverkelshuvuduppgifter: alt utarbeta föreskrifter med stöd av arbetsmiljölagen, atl utövatillsyn ute pä arbetsplatsernasaml alt bedriva forskning och utbildning. En förutsättning för atl arbetarskyddsverkel skall kunna upprätthålladagens ambitionsnivå när del gäller tillsyn och forskning är, enligl styrelsen,att man även i fortsättningen kan disponera tillräckliga resurser. Styrelsen konstaterar medtillfredsställelse all antalet dödsolyckor i arbetetfortsatt atl minska. Enligt styrelsen kan orsakerna lill della sökas i en kombination av faktorer säsom en ökande insiktom arbetsmiljöns betydelse för säkerhet och hälsa, ett alltmer intensifieratskyddsarbete i förening med ett omfattande lagstiftnings- och tillsynsarbete,de stora forskningsinsatserna och inte minst den tekniska utvecklingen i sig. Styrelsenkonstaterar emellertid atl antalet olycksfall i arbetslivet är högt ochall del därför finns elt stort behov av fortsatta och ökade insatser för atleliminera risker i arbetsmiljön. Ändamålsenliga föreskrifter samt en mer intensivtillsyn ute på fältet ulgör här angelägna inslag. första arbetsskadestatislik som bygger pä del nya informationssystemetom arbetsskador () publicerats. Styrelsen framhåller alt arbelsskadeslatislikenvisserligen ger begränsad information men atl denna ändå är mycket viktig som underlag för beslutom inriktningen av styrelsens arbete. Resultaten av svensk och utländskforskning och teknisk utveckling ulgör dock del viktigaste underlaget. Desenaste decenniernas forskninghar sålunda gett ny och rik kunskap om sambanden mellan sjukdom och arbetsmiljö. Del behövs intensifierad forskning och utveckling av ny teknik till grund föreliminalionstekniska åtgärder, hanteringsföreskrifter, produktkontroll m.m.Även forskningen inom olycksfallsområ-. det behöver ökas. Önskemål omsärskilda prioriteringar när det gäller föreskriflsarbeiet framförs lillstyrelsen från olika häll. I syfte alt begränsa antalet författningar finns ensträvan all varje föreskrift skall läcka etl så brett område som möjligl. Sometl problemområde betraktar styrelsen tillämpningen av vissa äldre anvisningar som utfärdats medslöd av arbelarskyddslagen. Ofta harförulsättningama för dessa regleringar ändrats genom samhällets utveckling och anvisningarna kan i sådana fallverka hämmande för den fortsalla utvecklingen. Styrelsen har som målsättningall se över de anvisningar som utfärdats med stöd avarbelarskyddslagen och i de fall det är aktuellt ersätta dessa anvisningar medföreskrifter. Bl.a. pägär inom styrelsen elt arbete som syftar lill allpä grundval av de erfarenheter som vunnitsersätta förordningen (1979:1174) om förhandsprövning enligt arbelsmiljölagen av användning av hybrid-DNA-teknik medföreskrifter från arbetarskyddsstyrelsen. Styrelsen yrkar isin anslagsframställning pä oförändrad reell medelsfill-delning. Därutöverbegär styrelsen anslagsförslärkningar inom elt par områden där behoven inte kan tillgodosesens inom ramen för oförändrade 1982/83:100 Bilaga 12 121 En nedskärning i enlighet medhuvudförslaget skulle ledatill en anslagsminskning för arbetarskyddsverkel om ca . Möjlighelerna all åstadkomma besparingar genom minskning av utgifter av omkoslnadskaraktär är enligtstyrelsen i slort sett uttömda. /84 kan endasi en ytterligare minskning av omkostnadernamed ca . komma i fräga. En sådan nedskärning skulle enligl styrelsen kräva dels en ytteriigareneddragning av utgifterna för konlorsdriflendels en minskning av vissa informationsinsatser och dels en viss minskning av omkostnaderna inompersonalutbildningen. Möjliga besparingarpå lokalkoslnadssidan uppskattar styrelsen till ca 1 milj. kr. Eftersom verksamheten vid arbetarskyddsverkel ärmyckel personalinlen-siv - av förvallningskoslnaderna utgörs avlönekostnader -bedömer styrelsen atl ombesparingskravet enligt huvudallemalivet skall uppfyllas blir följden med nödvändighet personalminskningar. En minskningav lönekostnaderna med . innebär enligt styrelsen enpersonalminskning med etl 20-lal personer. skulle innebära en kapa-citelsminskning inom såväl tillsyns- somforskningsverksamheten. Pris- och löneomräkning m. m. Styrelsensanslagsberäkning utgär från alt kompensation skall utgå med . ilikhet för de besparingar pä statsbudgeten som riksdagenbeslutade om i anledning av propositionen (1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten m.m. Kostnaderna förstyrelsens uppdragsverksamhet balanseras av intäkter. För budgetåret beräknaskostnaderna för verksamheten stiga med . Ökningarna gäller främstuppdragsverksamheten vid forskningsavdelningen, försäljning av publikationer samlfortbildning inom företagshälsovården. förs till etl nytt anslag (reservationsanslag) föranskaffning och underhäll av vetenskaplig apparatur. Denna anslagsformskulle ge styrelsen möjighel atl pä elt mer flexibelt sätt utnyttjalillgängfiga resurser. Av beloppet skulle . tillföras frän anslagel C I somskulle reduceras med motsvarande belopp. Utredningen (A1979:01) rörande information om risker i arbetsmiljön (INRA) har i sill betänkande(SOU 1982:30) Information om arbetsmiljöriskerföreslagit alt arbeiarskyddsslyrelsens bibliotek skall utvecklas lill elt s.k.ansvarsbibliotek pä arbetsmiljöområdel. Styrelsen förordar all della förslag genomförs och all . ställslill styrelsens förfogande för inköp av litteratur m.m. Delegationen förhybrid-DNA-frägor har enligl sin instrukfion som en av sina uppgifteralt informera allmänheten om utvecklingen inom hy-brid-DNA-området.Styrelsen anser atl elt effektivt sätt all åstadkomma detta är alt ordna periodisktåterkommande symposier. Man planerar därföratl under /84 anordna etl symposium och avrappor- 1982/83:100 Bilaga 12 122 lera detta i en tryckt skrift för all medge spridning averfarenheterna lill en vidarekrets. Kostnaderna har uppskattats till .