prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Samtidigl föreslogs att300 milj. kr. skulle avsällas för statligainduslribeslällningar i syfte alt förbättra avsättningen och därmedsysselsällningssitualionen inom tillverkningsindustrin. Även under /84 kommer det all fordraskraftfulla sysselsättningsskapandeåtgärder. Jag bedömer det därför nödvändigt alt nu skapa utrymme för 7,7 milj. sysselsällningsdagar i beredskapsarbeten delkommande budgetåret. Initialtföreslås AMS få medel för 5 milj. sysselsällningsdagar. Jag har för avsikt att senare återkomma till regeringen angående det närmare behovet av beredskapsarbeten dä säkrare bedömningarom sysselsättningslägel kan göras. Lokalasysselsättningskriser lill följd av nödvändiga strukturförändringar kommer inte atl kunna undvikas /84. För atl kunna mötasädana problem vid förelag som behöver friställa etl stort antal anställdaföreslär jag all det s.k. omslällningsbidragel förlängs atl gälla även /84. Arbetsförmedlingen och de enskilda arbeisförmedlarna haren utomordentligt central uppgift i arbetsmarknadspolitiken. Antaletarbetssökande hos förmedlingen har ökal kraftigt som antalet lediga plalsergäll ned.För atl tillfälligt förstärka förmedlingarna har medel motsvarande ca 275 personerställts till AMS förfogande under innevarande budgetår. Härutöver har AMSgenom beslut av den tidigare regeringen även kunnat förstärkaarbetsförmedlingen i och med ytterligare personal. Vidare har AMSfält medel all förbättra den ADB-framställda platslistan inom storstadsregionerna. För nästa budgetär bör AMS förvaltningskostnader beräknasmed utgångspunkti huvudförslaget. Emellertid bör AMS även för nästa budgetär tillföras medelför tillfälliga personalförslärkningar. Jag har för delta ändamål beräknat 10milj. vilket motsvarar ca 80 helårsarbetskrafter. tillföras lönemedel om 7,4 milj. kr. utöver huvudförslaget fördel direkta förmedlingsarbetel. En effektiv förmedlingsverksamhetförutsätter ocksä alt de arbetssökande kan få snabb och korrekt informationom de lediga platserna. Vidare föresläs därför att AMS får yllerligare 7,2milj. för ADB-platslistor och terminaler för sökning och matchning. Som jag tidigareredovisat är det en mycket liten andel av de lediganmälda platserna som är avsådan karaktär alt arbetsgivaren bedömer att en Prop.1982/83:100 Bilaga 12 38 person ulan yrkesutbildning eller vana kan klara arbetet.Oberoende av konjunkturer synes denna andel arbeten sjunka successivt. Utvecklingen understryker viktenav alt såväl unga som äldre får en gedigen yrkesutbildning.Arbetsmarknadsutbildningen har särskild betydelse i della sammanhang. Jag skallstrax återkomma till utbildningsfrågorna. Den som huvudsakligen gör bedömningen atl ett arbetekräver vissa yrkeskunskaper är arbetsgivaren. Jag utgär frän alt denna bedömning i allmänhet ärriktig. pekar bl.a. internationella erfarenheter pä all del finns entendens all under dåliga lider öka kraven på yrkesutbildning för elt visstarbete. En av förmedlingarnas viktigaste uppgifter måste här vara atl föra enseriös diskussion med arbetsgivarna om de krav de ställer på de arbetsökande.Jag är övertygad om att förutsättningarna för detta har förbättrats i och medde förändrade arbetsmetoder som införts pä våra arbetsförmedlingar. Del ärsåledes inte bara den enskildes krav pä arbetets innehåll som skall tas upp lill prövning. Under 1960-taletskedde stora flyttrörelser på grund av den då snabba omvandlingen avvärt samhälle. Mänga människor tvingades lämna sin hembygd och sökaarbete pä annan ort. Den snabba och omfattande befolkningsomflyttning som då skeddehade många avigsidor. Människor vantrivdes, längtade hem, kände sig isolerade. Det fannsgivelvis ocksä goda sidor. De som flyttade erhöll ett tryggt arbete och god samhälleligservice. Strukturomvandlingen inom industrin liksom inomnäringslivet i stort innebär atl behovel av arbetskraft ökar inom vissa typerav verksamheter, yrken, arbetsställen och regioner samt minskar i andra. Deomställningar som är nödvändiga kan ta formen av arbelsgivarbyten, byten av arbetsuppgifter inomföretagen, yrkesbylen och/eller geografiska flyttningar. Rörligheten på arbetsmarknaden har emellertid minskatsedan ganska läng tid tillbaka och orsakerna lill denna utveckling ärsammanflätade med andra djupgåendeförändringar i samhället. Den ökade betydelsen av interna arbetsmarknader, koncentralionstendensernainom näringslivet och allmäntförändrade levnadsmönster och attityder är några förklaringar lill den minskade flyltningsbenägenheten hosbefolkningen. Arbetsmarknadenunder 1980-lalel kommer all ställa krav pä säväl yrkesmässig som geografisk rörlighet.Någon form av rörlighet måste de sökande i många fall således vara beredda tillom arbetsförmedlingen skall kunna bistå dem i sökandet efter arbete.Arbetssökande som inte kan finna ell arbete inom del egna yrket och inte kan flytta måstevara beredda all vidga sill sökande lill andra yrken och vid behov genomgå enyrkesutbildning som de harförutsättningar att klara av. När det gäller alt bredda sökfältel såväl geografiskt som yrkesmässigt spelar arbetsförmedlingensinsatser en slor roll. Användningen av ADB ger i delta sammanhang arbetsförmedlingenökade möjligheter. Situationen äremellertid inle densamma som pä . Mänga kan nu genomutbyggda kommunikationer och elt trots allt större välstånd 1982/83:100 Bilaga 12 39 pendla nägra mil och på sä sätt lösa sinsysselsältningssiluation. Del finns emellertid en viss tveksamhet till delta i synnerhetinom de områden där man traditionellt inle har en vana all pendla. Jag harförståelse för denna tvekan, men måste understryka atl med den omfattning päde ekonomiska problemen som landet har ser jag det svårt all kortsiktigt lösa uppkommandearbetslöshel ulan en ökad pendlingsbenägenhel. De konkurrenssvagagrupperna kan inte anpassa sig och vara rörliga i samma ulslräckningsom andra arbetssökande. 1 själva verket krävs en anpassning från det storaflertalet sökandes sida för att inte anpassningsbördan på de svaga grupperna skall blialltför slor. Dessa gruppers sysselsättningsproblem mäste i ökad utsträckninglösas i nära samarbete med förelagenpä den lokala arbetsmarknaden. För atl minskakostnaderna för den enskilde och för atl anpassa stödet lillprisutvecklingen föresläs all starthjälpen inom flyllningsbidragel höjs med , från3000 till . för enpersonshushäll och frän 6000 fill . Etl av de effektivaste instrumenten inomarbetsmarknadspolitiken är arbetsmarknadsutbildningen.Trots del besvärliga arbetsmarknadsläge somrått har andelen som får arbete efter arbelsmarknadsulbildning legal på en hög nivä. hade således avdem som under andra kvartaletavslutade en yrkesinriktad utbildning arbete efter utbildningen. För arbelsmarknadsulbildningen föreslås medel för totalt120000 deltagare under nästa budgetår. AMS föresläs preliminärt fä planera för motsvarande110000 deltagare. Om behovel senare skulle visa sig vara större kan alltsåregeringen tillskjuta medel för ytterligare 10000 deltagare. Samfidigt föreslåsstödet till industriföretag som utbildar sina anställda istället för att permittera eller avskeda - den s.k. 35-kronan - liggakvar pä oförändrat hög nivä. Som framgått av mintidigare beskrivning drabbas ungdomar härdare än andra grupper av arbetslöshet och särskill är flickorna enutsatt grupp. Deras arbetslöshel ärgenomgående högre än pojkarnas. En rad åtgärder har prövatsför att stödja ungdomarna. Strukturen pä åtgärderna har varit blandad och inte tillräckligt genomtänkt ellersamordnad. Inom regeringskanslietpågår f.n. ett arbete för att skapa verkningsfulla och samverkande åtgärderför de ungdomar som annars skulle hamna i arbetslöshet. Chefen för har tidigare dennadag presenterat åtgärdsförslag för ungdomar under 18 är. åtgärder i form av ungdomsplatser ochelt vidgat anlal plalser i gymnasieskolan. För all stödja ungdomar över 18 ärräknar jag med all en betydande delav de medel som föresläs för beredskapsarbeten skall utnyttjas. Samlidigt börde förstärkningar av arbetsförmedlingens totala resurser som jag berört kunna användas för all stödjaarbetslösa ungdomar. En avgörande frägaför kvinnornas framtida sysselsättningssitualion är all åstadkomma etl bredare yrkesval. AMS,och jäm- 1982/83:100 Bilaga 12 40 slälldhetskommilténhar i delta syfte gjort stora informationsinsatser. Trots della har andelen kvinnor inom arbetsmarknadsutbildningen minskat. Detta hänger samman med att vissa typisktkvinnliga utbildningar med dåligaarbelsmarknadsutsikter har ersatts av iradifionellt manliga utbildningarmed bättre framtidsutsikter. Som jag kommer atl redovisa har andelen kvinnor i typiskt manliga utbildningarvuxit. Denna utveckling haremellertid inte kunnat väga upp minskningen i de typiskt kvinnliga utbildningarna. Kraftfulla insatser måste såledesäven i fortsättningen sättas in för atl påverka och stödja kvinnorna ideras yrkesval och för atl påverkaarbetsgivarnas attityder lill kvinnliga arbetssökande. Arbetsmarknadspolitikenär etl instrument som med kort varsel skall kunna sältas in för all lösauppkommande arbelsmarknadsproblem. Beredskapen inför förändringar mäste således vara slor. Inomregeringskansliet pågår som nämnts ett arbete kring ungdomsarbetslösheten.Härvid är de överläggningar som sker mellan parterna pä arbetsmarknaden om ungdomsplalser för ungdomar och ettsystem med utbildning av redan anställda och anställning av ersättare avsärskilt intresse. har åtagitsig atl följa de principer som läggs fast i ILO- konventionen nr 96 omavgiflskrävande arbetsförmedlingsbyråer. Enligl konvenfionen skallenskilda arbetsförmedlingar, som bedriver sin verksamhet i förvärvssyfte, varai princip förbjudna. Konventionen ger dock vissa möjligheter lill undanlag frän denna regel.Elt av villkoren för etl sädanl undantag ärall lillständ lämnas av vederbörande myndighet. Tillstånd får lämnas för högsl etl är i sänder. Lagen (1935:113)med vissa bestämmelser om arbetsförmedlinghar utformats med hänsyn till bl.a. denna ILO-kon-venlion. I samband med all regeringen är 1975 lade fram förslagom bl.a. rikfiinjer för arbetsförmedling inom kulturområdet föreslogs ocksävissa ändringar i arbelsförmedlingslagen (prop. 1975/76:84). Lagenkompletterades således med regler som öppnade möjligheter för enskilda personereller andra alt efter tillstånd bedriva inlernafionell förmedling av musikeroch sceniska artister i förvärvssyfte. Enligl regeringens förslag skullelillständ få beviljas förhögsl etl är i sänder. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen föreslog emellertid inrikes-utskottet (InU1975/76:28), efter yrkande i motionen 1975/76:1876, den ändringen atltillstånd skulle kunna lämnas för högst tre är i tagel. godtogutskottets förslag i denna del (rskr 1975/76:222). Den av beslutade ändringen av förslagetmedförde således alt den aktuella bestämmelsen kom alt strida molILO-konvenlionen nr 96. Deltaförhällande har härefter påtalats av lLO:s expertkommitté för granskning av konventions- ochrekommendationstillämpningen. Även riksdagenhar så sent som noterat den bristande överenskom- Prop.1982/83:100 Bilaga 12 41 melsenmellan konventionen och arbetsförmedlingslagen och uttalat atl den ulgår fränall regeringen gör den översyn av lagen som kan vara mofiverad (AU 1982/83:4). Jag har inhämtat att ifrågavarande tillstånd numerameddelas för endast etl är i sänder. Den anpassning av lagtexten som behövergöras är således enbart av formell nalur. Mol den nu beskrivna bakgrundenförordarjag all den aktuella bestämmelsen ändras sä alt tillstånd får lämnasför högst elt år i sänder. Förslaget, som föranleder ändring i 2a§tredje stycket arbetsförmedlingslagen, bör träda i kraft sä fort som möjligt.Nägra särskilda övergångsbestämmelser erfordras inle. Lagförslaget bör fogaslill protokollet i detta ärende som underbilaga 12:1. Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslär atl antaga inomarbetsmarknadsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring ilagen (1935:113) med vissa beslämmelser om arbetsförmedling. AMS får sina anslagi programtermer. F.n. gäller följande programindelning. Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning Programmet Arbelsmarknadsinformation omfattar insamling,bearbetningoch spridning av sädan information som underlättar för arbetssökande all finnalämplig sysselsättning eller för arbetsgivare all finna erforderligarbetskraft. Det omfaltar vägledning vid val av yrke, utbildning och upplysning omåtgärder som är ägnade atl förbättra vederbörandes möjligheter pä arbetsmarknaden. Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet omfattar dels bidrag tilldeltagare i arbelsmarknadsulbildning och statens kostnader för att anordna särskilda AMU-kurser, delsekonomiskt stöd ät flyttande arbetskraft. I programmet ingärdelprogrammen Arbetsmarknadsutbildning, Flytlningsbidrag och Inlösen av egnahem m.m. 1982/83:100 Bilaga 12 42 Programmet Sysselsällningsskapande åtgärder omfattar planering och drift avarbetsmarknadsverkets beredskapsarbeten samt statsbidrag tillmotsvarande arbeten i annan regi och andra åtgärder med syfte atl direktpåverka efterfrågan på arbetskraft hos olika arbetsgivare. I programmet ingärdelprogrammen Beredskapsarbeten, Induslribeslällningar och Investeringsfondsärenden. Programmet Regionalpoliliska stödåtgärder omfattar åtgärder för atl främjalokaliseringen av förelag till regioner där en expansion bör främjas enligl de riktlinjer som har dragilsupp i den regionalpolitiska planeringen. I programmet ingärdelprogrammen Avskrivningslän, Utbildningsslöd, Sysselsättningsstöd, Offerlstöd och Lokaliseringslån. Programmet Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättningomfattar bidrag lillarbelshjälpmedel bl.a. arbetstekniskahjälpmedel och arbetsbiträde, saml bidrag och lån till motorfordon. Delomfattar vidare bidrag till handikappade m.fl. för verksamhet som egen företagare saml lönebidrag lill arbetsgivaresom anställer en arbetssökande sompä grund av nedsatt arbetsförmåga annars inle skulle kunna beredasarbete på den reguljära arbetsmarknaden. I programmet ingärdelprogrammen Arbelshjälpmedel ät handikappade, Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. Programmet Yrkesinriktad rehabilitering omfaltar utredande,vägledandeoch arbetsförberedande verksamhel för yrkesobeslämda och arbetshandikappadejämte utvecklingsarbete inom området yrkesinriktad rehabilitering. I programmet ingärdelprogrammen och Metodutveckling, forskning och utbildning. Programmet Åtgärder för fly klingar omfattaröverföring till och omhändertagande av flyktingar och vissa andragrupper av utlänningarlills de kan placeras pä arbetsmarknaden. I programmet ingårdelprogrammen Överföring av flykfingar och Omhändertagande av flyktingar. Programmet Kontant slöd vid arbetslöshet omfattar tillsyn av och stöd lill erkända arbetslöshetskassorsamt bidrag till arbetslösa som inle harrätt till ersättning genomarbetslöshetsförsäkringen. I programmet ingärdelprogrammen Ersättning till arbetslöshetskassor, och Kontantarbetsmarknadsstöd. Programmet Tolalförsvarsverksamhet omfattarkartläggning av arbetskraflsförhållandena i krig, upprättande av en krigsorganisationför arbetsmarknadsverket, personalplanläggning för del ekonomiska försvarel och handläggning avansökningar om anstånd med militär tjänstgöring. Del omfaltar ocksätillsyn av utbildning för vapenfria tjänsteplikliga saml placering och registrering av de vapenfria. 1982/83:100 Bilaga 12 43 I programmet ingärdelprogrammen Försvars- och beredskapsplanering samt Vapenfria tjänsteplikliga. av utrusining avser förvaltning av mer kapitalkrävande utrusining,t.ex. förläggningsbyggnader och vägmaskiner. Sådan utrustning får hyras ul inomeller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skall beräknas sä att allauppkommande kostnader täcks. I programmet ingärdelprogrammen Förläggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m.m. Den redovisadeprogramindelningen kommer fr.o.m. alt ändras sä atlprogrammet Tolalförsvarsverksamhet upphör och ett nytt program Försvars-ochberedskapsplanering införs. Programmet har inga delprogram. Verksamheten medvapenfria tjänsteplikliga kommer i fortsättningen atl bekostas över anslagen B13. Flertalet av programmenfinansieras frän anslag som behandlas i del följande under förevarande avsnittB. Programmen Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning samt Yrkesinriktad rehabilitering finansieras frän anslag sombehandlas under avsnittet C. Arbetsmiljö. Programmet Regionalpoliliskastödåtgärder finansieras frän anslag under tolfte huvudtiteln, benämnda delsRegionalpolitiskt slöd: Bidragsverksamhel, dels Regionalpolifiskt slöd:Lokaliseringslän. Programmet Åtgärder för flyktingar slutligen finansierasfrän ett anslag som behandlas under avsnittet D. Investeringar iutrustning finansieras frän reservationsanslaget B 6. Arbetsmarknadsverket:Anskaffning av utrustning. fördelade på program (kr 1981/82 Utgift 1982/83 Anvisat Beräknad ändring 1983/84 -1-199470000 -H 366 430 000 -426845 000 -435 719000 -t-536 450 000 -H 27 366000 -I- 96036000 -H405 200000 -I- 1213000 -I- 70077000 -1-251246000 -1-500465000 -I- 64507000 -t-354 996000 -I- 6783 000 -I- 50000000 -1-465 850000 -I- 1151000 Arbetsmarknadsinformalion 949118000 966674000 Yrkesmässig och geografisk rörlighet 1 777 655 000 1 853 677 000 Sysselsällningsskapande åtgärder 3 Regionalpoliliska slödälgärder 758189000 818910000 Särskilda åtgärder för arbets anpassning och sysselsäUning 1 840 235 000 1 635 215 000 Yrkesinriklad rehabililering 392068000 454 562 000 Ålgärder för flykfingar 211320000 112625000 Konlanlslöd vid arbetslöshet' 2 192653000 1847800000 Försvars-och beredskapsplanering 85667000" 19830000 Förvaltning avutrusining 14616000 1000 - - ' Beloppen innefatter ävenutbildningsbidrag. Avser utfall för programmet Totalförsvarsverksamhet. "' Härutöver har anvisats . förvapenfria fiänslepliktiga och för förvallningskoslnaderna därför. 1982/83:100 Bilaga 12 44 AMS är centralförvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMS är ävenchefsmyndighet för länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. 1styrelsens uppgifter ingär alt leda planläggning av och själv vidta åtgärder som betingas avarbetslöshel eller brist pä arbetskraft. Styrelsenskall leda verksamheten i fräga om regionalpolitiskt stöd och bedriva rådgivning och upplysning rörandenäringslivels lokalisering. Styrelsen handlägger ärenden ominvesteringsfonder, ersättning vid arbetslöshet och utlänningars dellagande i det svenska arbetslivet. Styrelsenskall ocksä ha överinseende över den offentliga arbetsförmedlingen samt öva fillsyn över annan arbetsförmedling än denoffentliga och över de erkända arbetslöshetskassorna. Ärenden rörandeutnyttjande av landels arbetskraft vid krigeller krigsfara, uppskov eller anstånd med militärtjänstgöring handläggsockså av AMS. Chef för AMS är engeneraldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Inom styrelsen finnstre avdelningar, nämligen avdelningen för arbetsmarknadsservice, avdelningen försysselsätlningsplanering och avdelningen för ekonomi och administration. Inomavdelningarna för arbels-marknadsserviceoch sysselsätlningsplanering finns vardera sex enheter och inom avdelningen för ekonomi och administration finns fem enheter. Under AMS ärlänsarbetsnämnderna länsmyndigheter för allmänna arbetsmarknadsfrågor.De leder arbetsförmedlingen i länen. De har ålagts vissa uppgifterenligt lagen (1974:13) om vissa anslällningsfrämjande åtgärder och ärenden omersättning vid arbetslöshel. De skall biträda AMS vid planering för försvarsberedskap. har ell kansli som består av en förmedlingsavdelning, enplaneringsavdelning och en administrativ avdelning. Arbetet hos länsarbetsnämnden leds av enlänsarbetsdirektör. Lokal myndighet förallmänna arbetsmarknadsfrågor är arbetsförmedlingen. Den skall inom sitt områdeutöva den offentliga arbetsförmedlings-verksamheten, vari ingår yrkesvägledning och arbetsvärd.Den skall därvid pröva frågor rörande enskilda personersarbelsmarknadsulbildning, arbetsvärd och hjälp vid arbetslöshet samt stöd vidflyttning och andra åtgärder som vidtas av sysselsältningsskäl, i den månsådana frägor ej skall prövasav AMS eller länsarbetsnämnden. Landet är indelat i80 arbetsförmedlingsdistrikt. I varje distrikt finns en arbetsförmedhng,som består av etl dislriklskonlor och elt anlal lokalkontor, saml endistriklsarbetsnämnd. Förmedlingsarbetet i ell distrikt leds avdistriktskonlorschefen. Slörre förmedlingskontor är uppdelade i kundmottagningsamt förmedlings- och utredningssektioner med vardera etl tiotal handläggare. Förvallningskoslnadernaavser i huvudsak lönekostnader och andra omkostnader för personalen vid AMS,länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingensamt kostnader för lokaler och automatisk databehandling Prop.1982/83; 100 Bilaga 12 45 (ADB).Förvaltningskostnaderna belastar programmen. Medel för alt täcka dessakostnader tas upp under samma anslag som övriga kostnader för resp. program.Liksom har AMS dock redovisat förvaltningskostnader gemensamt föralla programmen. Beräknad ändring 1983/84 -H 307 000 Pris-och löneomräkning ulgör 63,8 milj. kr. Besparingsalternativet(del s.k. huvudförslaget) skulle innebära en minskning av medlen för gemensammaförvaltningskostnader med 16,6 milj. kr. Lönekostnader.Under denna utgiftspost faller dels avlöningsförmåner för personal inkl.praktikanter vid AMS, länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen, delsersättningar till experler och sakkunniga, dels arvoden lill läkare, kontaktmänför yrkesvägledning, arbetsförmedlings-ombud och särskildamönslringsförrätlare. En minskning av medlentill förvaltningskostnader för /84 skulle enligl AMSbetyda en nedräkning av lönemedlen med ca 15 milj. kr., vilket motsvarar ca 112tjänster. AMS föreslär för /84 500 nya tjänster varav 375handläggare och 125 för utvidgade uppgifter inom kundmottagningarna. Dessutomföreslår AMS att huvudförslaget inte skall tillämpas. Behovel av en förstärktarbetsförmedling är fortfarande slorl. Resurser till arbetsförmedling gerbällre och ökade möjligheter för arbetsökande att fä arbete och företag all fäarbetskraft. Kraven pä individuella insatser för alt placera sökande ökar. som är nödvändig för en effektiv fungerandeförmedling är personalkrävande men Prop.1982/83:100 Bilaga 12 46 detta måste ställas mot de samhällsekonomiska vinstersom kan fås genom en välfungerande arbetsmarknad. AMS beräknar detsammanlagda medelsbehovel för lönekostnader till 803,1 milj. kr. Personalutbildning.Under /84 kommer en fördjupad utbildning att startas förplatsförmedlare och arbetsvägledare liksom för lednings- och bilrädespersonal inom arbetsförmedlingen. Vidare startas utbildning för administrativ personalvid styrelsen och inom länsarbets nämndernas kanslier. Förpersonalutbildning /84 beräknar AMS medelsåtgängen enligt del s.k.huvudförslaget till 14,1 milj. kr. Enligt ett alternafiv som tar hänsyn tillkostnadsökningar som följer främst av begärt personaltillskott och en ökningav antalet utbildningsdagar per är och tjänsteman frän fyra fill femberäknar AMS kostnaderna lill 21,3 milj. kr. Expenser omfattar förutom möbler ochinventarier, även telefon och telex. Vidare omfattar anlagsposlen kostnader förbl.a. kontorsutrustning, kopiering, böcker, och tidskrifter. Med hänsyn till detfillskott av personal och lokaler som AMS föreslär behöver anslagsposterna expenser ochreseersättningar ökas med totalt 19,1 milj. kr. varav 4 milj. kr. ulgör pris- ochlöneomräkning. Lokaler.Enligl AMS är totah 56 lokaler otillräckliga eller ofillfredsslällande frän arbelsmiljösynpunkl. För35 kontor kan lokalfrågan inte lösas päannat säll än genom förhyrning av helt nya lokaler. I älta fall kan problemen undanröjas genom ombyggnad, medan detför de återstående 13 lokalerna bliraktuellt med förhyrning av ytterligare utrymmen. Åtgärderna innebär ettnettotillskott om 8400 kvm. Med anledning av PLOG:s förslag planeras 26 nya kontor med en sammanlagd area omungefär 8 800 kvm. för budgetåret1983/84. Vid bifall lill AMS framställning om personalförslärkning med 500 tjänster behöver AMS hyra yllerligare10000 kvm.