prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Textil-, beklädnads- och läderindustri Trävaruindustridärav: sågverk Massa-, pappers- och grafisk industri Kemisk, gummi- och plastvaruindustri Järn- och stålverk Verkstadsindustri Varvsindustri Byggnads- och anläggningsverksamhet BetongarbetareTräarbete Murare Övriga byggnadsarbetare 18 23 39 76 5 11 16 63 7 12 13 62 ' Nytt urval fr. o. m. september. Här redovisade uppgifteravser det nya urvalet. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram5:3 Antal arbetslösa och i arbetsmarknadspolitska åtgärder, i procent avarbetskraften 'I I I I I I I I I 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen och . 1982.Under tredje kvartalet 1982 nyanmäldes i genomsnitt 32 700 ledigaplatser till arbetsförmedlingarna, vilket är den lägsta siffra som någonsinuppmätts. 1983 har dock antalet lediga platser ökatnågot jämfört 1982. Antalet kvarstående ledigaplatser ger en indikation på den icke tillgodosedda efterfrågan påarbetskraft. Dessa har minskat kraftigt . En stabiliseringpä en i och försig låg nivå har noterats . En annan indikator påefterfrågan är bristen på yrkesarbetare enligt konjunkturinstitutetsbarometerundersökningar som redovisas i tabell 5:4. Under tolv kvartal i följdfram fill ökade andelen industriföretag som angav brist påyrkesarbetare och utgjorde då drygt företag. Därefter harkonjunkturen vänt. har endast angett brist på yrkesarbetare.För verkstadsindustrin kan noteras en ökning och början av1983 av andelen företag som anger brist på yrkesarbetare. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 5:5 Arbetslösheten 1979-1983 Års- och kvartalsmedeltal, 1 OOO-tal (16-74 är) (arbetslösa i procent av Anm. Årsmedeltal har beräknats med uppskattadevärden för . Den svaga ekonomiska tillväxt som präglat harmedfört en trendmässigt starkt stigande arbetslöshet i de flestaindustriländer. I har en alltför drastisk ökning i den öppnaarbetslösheten kunnat undvikas genom att dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernaökat . Om hänsyn tas även till andelen sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder har andelen personer som ej sysselsätts på denordinarie arbetsmarknaden trendmässigt ökat i sedan i mitten på1960-talet (diagram 5:3). Den öppna arbetslösheten har ökat kraftigt. Från en nivåpå ca 80 000 1980 eller av arbetskraften, har antalet arbetslösa ökat tillett genomsnitt pä 137 000 1982, av arbetskraften. Tredje kvartalet 1982 var 158 000 personer arbetslösa,3,av arbetskraften. Arbetslösheten var dock betydligt lägre under fjärdekvartalet. ligger arbetslösheten återigen på en högnivå eller ca 3,av arbetskraften. var antalet arbetslösa 149 000eller 3,av arbetskraften. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökade1982 med 24 000 personer (tabell 5:6). Den största ökningen avsågberedskapsarbeten. Ökningen inträffade de två första kvartalen 1982 medan antaletberedskapsarbeten var obetydligt fler än tredje kvartalet Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5:4 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 80 60 40 20 r\.' v/-. fl"" /1 ....''' / \ / \ '-v-'N 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: , ochstatistiska centralbyrån. och det första kvartalet 1983har antalet beredskapsarbeten åter ökat kraftigt. Ökningen av antalet personer i arbetsmarknadsutbildninghar varit måttlig . Ca 3 000 fler deltog i utbildning förstakvartalet jämfört med . Antalet personer som berörs av varsel om uppsägning ochpermittering ökade starkt men minskade något 1982 (tabell 5:7). Tabell5:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 19771982 Årsmedeltal. Beredskapsarbete 29 Skyddat och halvskyddat 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 78 Tabell 5:7 Antal personer berörda av varsel omuppsägningar och permitteringar 1976-1982 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Industri 22996 49583 39316 14373 31815 71410 67033 därav: verkstadsind. 7708 26967 18391 6851 7926 25489 26054 Branscher utanför industrin 11027 18638 18735 11966 11945 19196 20964 Totalt 34023 68221 58051 26339 43760 90606 87997 Befolkningen i de arbetande åldrarna (16-74 är) antaskomma att öka med 16 000 personer . Av denna ökning väntasnettot av in- och utvandringen svara för 3 000 personer. Arbetskraftsutbudet förutses öka med 18 000 personer 1983vilket är ungefär samma ökning som . Detta är ett historiskt settlågt tal (se diagram 5:1). På grund av den kraftiga tendens till längremedelarbetstid som noterats antages den genomsnittliga arbetstiden1983 öka från att iinder tidigare är ha minskat. Av utbudsökningen i personer räknat pä 0,svararförändringen i förvärvsfrekvensen och befolkningsökningen för hälften vardera.Förvärvsfrekvensen antas öka något jämfört med . Männens arbetskraftsdeltagandeväntas öka frän att ha minskat . De gifta kvinnornasförvärvsfrekvens antages fortsätta att öka om än i betydligt långsammare taktän . Produktion, produktivitet och sysselsättning 1983 Genom att ställa prognoserna för produktionen i olikanäringsgrenar mot antagande om produktivitetsutvecklingenerhålles efterfråganpä arbetskraft uttryckt i timmar. Om kalkylerna på arbetskraftsefterfräganställs mot utbudsprognosen får man en uppfattning om sysselsättning och arbetslöshetunder 1983. Produktions- och produktivitetsprognoserna framgår avtabell 5:9. I tabell 5:8 redovisas produkuvitetsutvecklingen . Den totalaproduktionen väntas öka med 1983.Samtidigt förutsättsproduktiviteten, dvs. produkrionen per arbetad timme, öka i något lägre taktvilket ger en ökning av arbetskraftsefterfrågan mätt i timmar . Dengenomsnittliga arbetstiden förutses vara oförändrad för samtliga sektorer utomför den kommunala sektorn där en viss arbetstidsförlängning väntas på grund avfärte timanställda och fler beredskapsarbetare. Sysselsättningen totalt ipersoner räknat beräknas öka med 8 000 personer (se tablå sid 80). Mot bakgrundav den utbudsprognos som Prop.19182/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 5:8 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 1976-1983 -3,5 -1,7 El-, gas- och värmeverk -2,1 -1,9 -17,6 -4,2 -2,2 -0,3 Källor: och . redovisas ovan skulle detta kalkylmässigt leda till enviss ökning av arbetslösheten mellan årsgenomsnitten 1982 och 1983. Det bördock understrykas att den redovisade översättningen av produktions-,produktivitets- och arbetstidsantagandena till antalet sysselsatta personer ärmycket schablonmässig. Vidare är det svårt att uppskatta effekterna av dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som planeras. I kapitel 1 redovisas närmarede ytteriigare åtgärder som föreslås. För industrin förutses att produktionen vänder frän enminskning till en ökning på 1983.Kapacitetsutnyttjandet är emellertid f.n. mycket lågt varför man kan förutse enrelativt kraftig produktivitetsökning . Det medför attsysselsättningen minskar även i är. Mätt mellan årsgenomsnitten 1982 och 1983förutses en minskning om ca 16 000 personer. under loppet av året innebärdet att sysselsättningsläget i industrin ändock förbättras något. Produktionen inom byggnadsverksamheten väntas öka med 2%under 1983. Det är framför allt produkUonen inom reparations-, om- ochtillbygg- Tabeli 5:9 Produktion, produktivitet och sysselsättning1983 Årlig procentuell förändring avrundade till halva och helaprocentenheter Sysselsättning (timmar) Jordbruk, skogsbruk och fiske -2,0 -2,0 El-, gas-, vatten- och -0,5 'Handel, restaurant- och hotellverksamhet, samfärdsel,banker och fastighetsförvaltning m. m. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 80 Schablonberäkning av sysselsättningsutveckling i olikabranscher 1983 Jord- och skogsbruk - 3 000 Gruvor och tillverkningsindustri - 16000 Byggnadsverksamhet - 2000 Privata tjänster 14000 Staten' - 4000 Kommunerna 19000 ' Därav ca 6000 anställda vid förvilket läns landsting blir huvudman fr. o. m. nadssektorn (ROT-sektorn) som förväntas öka. Med antagandeom en normal produktivitetstillväxt torde antalet sysselsatta personer ibyggnadsverksamheten minska något. Den privata tjänsteproduktionen förväntas öka med 1,8%1983. En viss överflyttning av produktion från industrin och möjligen ävenoffentlig sektor till privata tjänster kan antas ha inträffat under senare är.Varuhandeln som utgör av privata tjänsteproduktionen och då i synnerhetdetaljhandeln kommer inte att öka bl.a. pä grund av den förväntade relativtkraftiga minskningen av den privata konsumtionen 1983. Sysselsättningsökningen1983 i den privata tjänstesektorn uppskattas till 14 000 personer vilket är ennågot större ökning än . Den offentliga sektorn expanderar långsammare under 1983än tidigare. För statens del väntas en viss sysselsättningsminskning. Noterasbör dock att denna minskning är en följd av överförandet av Akademiskasjukhuset till Läns Landsting och den kommunala sektorn får motsvarandetillskott. Räknar man bort denna överflyttning och antalet sysselsattaberedskapsarbetare väntas antalet sysselsatta i den statliga sektorn varaoförändrat . Den kommunala sysselsättningen förutses ökamed 2,i timmar. Det väntas motsvara 19 000 fler personer därav utgörs dockmerparten av huvudmannaskapsförändringar och ett ökat antal sysselsatta iberedskapsarbeten. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushållens disponibla inkomster steg mellan 1981 och1982 (se tabell 6:1). Prisökningstalet för privat konsumtion (enligtimplicitprisindex) uppgick till . Hushållens reala köpkraft föll således1,1981-1982. steg konsumtionsvolymen och sparandets andelav disponibelinkomsten sjönk till en mycket låg nivå (se diagram 6:1). De totala faktorinkomsterna minskade 1982 i fastapriser räknat, vilket i sig var en för hushållen gynnsammare utveckling än1980-1981 (se tablå 1). Till skillnad mot ökade emellertidinkomstöverföringarna till hushållen obetydligt. steg hushällensinbetalningar av skatter och avgifter, vilket bidrog till att dra nerköpkraften ytterligare jämfört med . Den disponibla lönesumman - det belopp hushällen erhållerefter det att preliminär A-skatt, fyllnadsskatt samt kvarskatt dragits bortfrån lönesumman och överskjutande skatt lagts till - sjönk 1981-1982 realt meddrygt (se tablå 2). Även pensionsinkomsterna sjönk realt efter skatt beroendedels på övergången till indexjustering endast en gäng , dels på ett Tabell 6:1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion ochsparande 1981-1983 -61,1 -0,2 -0,8 -0,9 -0,6 -1,2 konsumtion (1975 = (1975= 100) Detta uppgick till 4000milj. kr.. 1982 till 4800 milj. kr. och beräknas 1983 uppgå till 5 800 milj.kr. ' Förändring mätt i procentenheter. Den sedvanliga redovisningen av posterna i hushållensdisponibla inkomst återfinns i avsnitt 6.3, tabell 6: 3. Källor: och . 6 1982/83. Nr /50. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Procentuell förändring Bidrag till realinkomsl-utvecklingen.procentenheter -2,7 -1,5 -2,6 -2,8 -1,6 -2,7 -3,2 -3,2 -3,1 -2,7 -2,7 -2,6 -0,5 -0,1 Direkta skatter och avgifter -3,0 -2,3 -0,4 -0,8 -1,9 -0,9 -0,8 -1,9 -0,9 -1,5 -2,5 -2,6 -1,1 -1,7 -1,9 -2,2 -5,2 -2,8 -1,3 -2,9 -0,5 -1,3 -0,3 -0,8 -1,9 -0,9 -0,8 -1,9 -0,9 ' Inkl. räntor och utdelningar, netto (post 5 i tabell6:3). " Inkl. privata inkomstöverföringar, netto (post 6 itabell 6: 3). opåräknat stort skatteuttag. Övriga inkomstöverföringargav efter skatt ett litet positivt bidrag till realinkomstutvecklingen . beräknas hushällens disponiblainkomster öka i löpande priser. Den genomsnittliga prisstegringen förprivat konsumtion uppskattas till . Med hänsyn till denna prisstegringskulle realinkomsten sjunka 1983. Inkomstprognosen innefattar en ökning av denutbetalda lönesumman med före skatt. Därvid har de avtalsmässigalöneökningarna kalkyleras till i förhållande till beräkningsbasen'.Härav utgör engångsbelopp som kostnadsmässigt hänför sig till1982. Lönehöjningarna enligt tidigare avtal beräknas till (exkl.engångsbeloppen). Pä grundval av kända uppgörelser skallaslönoökningarna enligt avtal till . Löneglidningen har sails till2.5 % och sysselsättningen väntas dra ner lönesummeulvecklingen 1982- 1983 . Den genomsnittliga timkostnaden inkl. sociala avgifterberäknas tor s;iniiliu:i löntagare öka drygt 9 '/i. Timkostnaden inom industrin(arbetare ocli tjiinsicmän) löriiiscs öka . I''s: ,n> iii\;iloiicMimiiKiJiislerad IbrsysscKiiltningsutvccklingen 1982- 1983. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 83 Diagram 6: 1 Sparkvoten 1972-1983 Sparandet i procent av disponibel inkomst. 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: och . I fast prisnivå räknat faller lönesumman enligtprognoserna med före skatt. Som framgår av tablå 1kalkyleras de totala faktorinkomsterna sjunka 23/. Inkomstöverföringarnastiger däremot äter 1983 och det ungefär lika mycket som 1981. Det realauttaget av skatter och avgifter minskar, vilket får en positiv effekt päköpkraftsutvecklingen. Som framgår av tablå 2 leder sålunda bl. a.skattereformen till att lönesumman faller något mindre efter skatt än föreskatt. Ovan redovisade kalkyler över den reala.inkomstutvecklingen utgår från skattad konsumentprisstegring enligt den s. k.implicita prisindexen för privat konsumtion. Denna index visade en ökning med10,mellan helåren 1981 och 1982. Årsgenomsnitten för konsumentprisindexökade mindre, , vilket till stor del beror på skillnader i behandlingen avegnahemsposten. En betydelsefull faktor vid analysen avkonsumentprisutvecklingen är effekten av devalveringarna 1981 och1982. Hur mycket konsumentprisnivän dragits upp av devalveringarna låter sigicke exakt preciseras. En devalverings genomslag i priserna pä importeraderåvaror (petroleumprodukter, jordbruksprodukter m.m.) är som regel snabbi ochfullständigt men för bearbetade varor utsträckt i tiden och ej nödvändigivjs 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 84 Tablå 3 Konsumentprisernas uppgång, årsgenomsnitt 1981 1983 Ändrade indirekta skatter och livsmedelssubventioner Ändring av internationella priser Övriga kostnacjsfaktorer -0,2 4,4 4,4 Tablån är härledd ur tabell 6:8. Automatiska effekterav indirekta värde-skatter har förts till "Ändring av internationellapriser" resp. "Övriga kostnadsfaktorer". Ändradelivsmedelssubventioner har sammanförts med ändrade indirekta skatter. 1 tabell6: 8 ingår ändrade livsmedelssubventioner i "Ändring av jordbrukspriser". Devalveringen synes ännutredje kvartalet 1982 endast till en del ha slagit igenom i importpriserna förbearbetade varor - däribland varor för direkt eller indirekt privat konsumtion.Mycket grovt skattat kan devalveringen beräknas ha dragit uppkonsumentprisnivån med totalt (inkl. s.k. automatisk effekt av mervärdeskatten). I importprisprognosen har antagits attdevalveringen kommer att ha slagit igenom i importprisernaför bearbetade varor till fram till slutet av 1983. Genomslaget avdevalveringen pä bearbetade varor förutsattes ha avslutatsunder tredje kvartalet 1982. Under dessa förutsättningar kan devalveringen den8 oktober beräknas komma ha höjt konsumentprisnivån med sammanlagt 4 1/2 ä (inkl. automatiska momseffekter) (enligt kalkylergjorda med samma teknik som konsumentprisprognosen). Prisstegringen under loppet av 1983 enligtkonsumentprisindex (KPI) kalkyleras till . Därav beräknas den direktaeffekten av höjd mervärdeskatt till I % och devalveringseffekterna till drygt3 % (inkl. automatiska momseffekter). Genomsnittsnivån för KPI 1983 beräknasligga nivå. Tablå 3 visar överslagsmässigt hur mycket dekalkylerade förändringarna av indirekta skatter och livsmedelssubventioner samtinternationella priser bidragit till utvecklingen av årsgenomsnittet för KPI.Implicitprisindex för den privata konsumtionen väntas även 1983 stiga mer änKPI eller med 10,. Trots köpkraftsminskningen höjde hushällen sinkonsu/ntionsnivå. Konsumtionsuppgängen som påbörjades andra halvåret 1981fortsatte under såväl första som . ' För råvaror är devalveringseffekten också läll avläsbareftersom prisnivån för liivaior är internationellt enhetlig och väl statistisktbelyst. För bearbetade varor är pri.ssailningen mera individualiserad för olikavaror och avsättningsområden och den statisliska informationen omprisutvecklingen i den internationella handeln med liearbetade varor ärförhållandevis opreciserad och osäker. Därmed råder också o\ihct om vad densvenska importprisutvecklingen för bearbetade varor skall jaiiilöras ined. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Utbetald lönesumma' Kostnadslönesumma Nivälönesumma 243 166 241446 239868 262 705 262588 261 065 Total lönesumma exkl. syssel- Lönekostnad (jfr tabell 6: 2) 243166 241 446 239868 263 231 263 114 261588 ' Avser löner utbetalda av inhemska producenter, tillinhemska och utländska hushåll. I tabell 6:3 redovisas löner till inhemskahushåll, dvs. utbetald lönesumma enligt ovan med avdrag av löner till utländskahushåll och tillägg för löneutbetalningar frän utländska producenter tillinhemska hushåll. - Total lönesumma omräknad till totala sysselsättning. Anm. Utbetald lönesumma omfattar delönebelopp som utbetalas (före skatt) oavsett om de utgörersättning för arbetsinsatser eller för arbetsinsatser underannan period. Kostnadslönesumman för innefattar de lönebeloppsom utgör ersättning för arbetsinsatser oavsett om utbetalningsker eller ej. Med nivålönesumma avses kostnadslönesummareducerad med sådana löneelement om vilka det råder överenskommelse att de inteska beaktas som ingående i beräkningsbas för nya avtalslöner. fjärde kvartalet 1982, vilket åtminstone delvis kanförklaras av en tidigareläggning av hushållens inköp till följd av förväntadeprisgenomslag av devalveringen och höjningen av momsen och vissa andraindirekta skatter . Devalveringarna 1981 och 1982 har vidareföranlett dels en omfördelning av hushållens konsumtion från utlandsturism tillinhemska inköp, dels en ökning av utländska konsumenters inköp i . Deninhemska konsumtionen steg i volym 1981-1982 mot för svenskahushålls totala privata konsumtion inom och utom landet. När nu 1983 blir med sjunkanderealinkomster är det troligt att hushällen måste dra ner konsumtionen. Denmycket preliminära statistiken för årets första månader tyder också på ennedgång i detaljhandelns försäljning efter den starka uppgången mot slutet avfjolåret. Ett visst utrymme för höjning av sparkvoten torde också finnas medtanke pä att hushållen införskaffade konsumtionskapitalvaror i starkt ökadomfattning . Här har därför kalkylerats med att sparkvotenstiger något (se diagram 6:1) och konsumtionsvolymen beräknas falla 1 1/. Den utbetalda lönesumman för samtliga anställda ökade enligtnationalräkenskaperna med 6,1981-1982. I böljan av 1981 utbetalades retroaktivtvissa lönebelopp avseende avtalslönehöjningar . Omplacerassädana lönebelopp till kostnadsmässigt rätt period erhålls den s. k.kostnadslönesumman. Om denna reduceras med de icke nivåhöjande Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:2 Lönekostnadsutvecklingen 19691983 samtarbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = (l-h2) 6 = (4-h5) 5,4' 3,0' -0,7 4 1/2 2 1/2 3 1/2-4 1-3 baserar sig på lönesummestatistik. Uppgifternaför industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig pä förtjänststatistik utom för 1971 och 1972.Förtjänststatistiken har i förekommande fall kompletterats med engångsbelopp som ej ingår i SCBs statistik. - Timförtjänsten och de sociala kostnaderna i indexformmultiplicerade med varandra. * Enligt lönesummeberäkningarna.Förtjänststatistiken visar och 4,. " Inkl. effekten av införandet av femtesemesterveckan. Källor: och . engångsbelopp som kommit till användning i senare årsavtalsuppgörelser fås en s. k. nivålönesumma (se tablå 4). Kostnadslönesumman för samtliga anställda ökade 7,3 %i förhällande till nivälönesumma. Härav beräknas avtalskomponententill medan löneglidningen skattas till . Sysselsättningskomponentensbidrag uppgick till . Företags och myndigheters kostnadslönesumma steg6.7 %. vilket motsvarar en timkostnadsökning exkl. sociala avgifter (setabell 6: 2). Enligt förtjänststatistik, somej innefattar engångsbelopp steg industriarbetarnas timförtjänst med 7,3%1981-1982. Inkluderas de engångsbelopp som utgår och utbetalas ibörjan av 1983 erhålls en förtjänstökning på (se tabell 6:2). Häravutgörs av avtalsmässiga löneökningar. Löneglidningen uppgick såledesenligt dessa kalkyler till . Till följd av ökade sociala avgifterberäknas timkostnaden ha ökat utöver timlönehöjningen dvs.sammanlagt . Timkostnadsökningen för industriarbetare ochindustritjänstemän sammantagna beräknas ha ökat inkl. ökade socialaavgifter. Löneprognosen för samtliga anställda ger enavtalsmässig löneökning på räknat års nivälönesumma. Häravutgörs av engångsbelopp som kostnadsmässigt hänför sig till Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 87 Lönehöjningarna enligt tidigare avtal beräknastill (exkl. engångsbeloppen), varav pris- ochförtjänstutvecklingsgarantierna för samtliga anställda uppskattas svara för 2,6procentenheter och till följd av beräknade effekter avlokala löneökningar för anställda inom stat och kommuner. Löneökningarna enligt1983 års avtal antas uppgå till och grundar sig på kändauppgörelser inom den offentliga sektorn och mellan LO och SAF. Löneglidningen1982-1983 har satts till . Sysselsättningen väntas ge ett negativt bidragtill lönesummeutvecklingen på . Ökningen av den totaltutbetalda lönesumman skulle därmed uppgå till . Kostnadslönesummansökning skulle med hänsyn till de engångsbelopp som hänför sig till 1982 blinågot lägre, . Timkostnaden beräknas 1982-1983 öka varvid ca 2procentenheter hänförs till ökningar i lönebikostnaderna.Industriarbetarlönerna beräknas avtalsmässigt öka 1982-1983 varav pågrund av avtal. Förutsatt en löneglidning på 31/skulle härmed entimlöneökning pä vara att vänta. Timkostnaden för industriarbetareväntas till följd av höjda sociala avgifter stiga med ca 2 procentenheterutöver timlöneökningen, dvs. sammanlagt (se tabell 6: 2). Timkostnadenför industriarbetare och industritjänstemän sammantagna förutses, med deantaganden som ligger till grund för kalkyler, öka mednära inkl. höjda sociala avgifter. 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushållens disponibla inkomster ökade 1981-1982 enligt denpreliminära årsstatistiken med 7,i löpande priser räknat. Prisstegringen förden privata konsumtionen (enligt implicitprisindex') uppgick till . Realtsjönk således disponibelinkomsten med 1,. Realinkomsten föll därmed drygt en procentenhetmindre än vad den löpande kvartalsstatistiken låtit antyda. Av differensenberor en halv procentenhet på ändrade uppgifter om prisutvecklingen och restensåledes på revideringar av de olika inkomst- och utgiftsposterna. De totala faktorinkomsterna (se tabell 6: 3) beräknas haökat i löpande priser . Lönesumman utgör avfaktorinkomsterna. Som redovisats i avsnitt 6.2 steg den utbetalda lönesummanföre skatt' med 6,. Antalet arbetade timmar blev, bl. a.till följd av ett stort antal nya beredskapsarbeten, betydligt fler underfjärde kvartalet än vad som antogs i prognosen till den preliminära nationalbudgeten(PNB). Sysselsättningen beräknas nu ha dragit upp lönesum- ' 1 kapitel 6 i den preliminära nationalbudgeten redovisasfastprisberäkningar med två olika prisstegringsserier. Här har genomgående använtsprisstegringen enligt " Enligt bearbetningar av kontrolluppgifterna . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:3 Hushållssektorns' inkomster och utgifter1981-1983 :ll förändring frän Tillräknat driftsöverskott från egna hem 20419 Tilläggspost till disponibel inkomst 2 Inkomstöverföringar till hushåll från 3 Direkta skatter, avgifter m. m. 4 Nettoinbetalningar till det offendiga(2./.3) -22,2 -26,7 5 Räntor och utdelningar, netto' -0,7 6 Övriga transfereringar, netto -1,9 11 Implicitprisindex för privat konsumtion (1975= 100) ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushällen, de s. k.ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn.