prop · G60394 · 1982-12-31 00:00:00 — I åttonde stycket anges all bestämmelserna i första-sjundestyckena skall gälla även i fråga om stöd som lämnas av kommuner, skattskyldigasom avses i 53 § 1 mom. första stycket d) och allmänningsskogar enligt lagen(1952:167) om allmänningsskogar i och . Punkt 4 av anvisningarna lill 22 § I femte stycket finns f. n. en regel om bestämmandel avanskaffningsvärdet av en markanläggning då en investeringsfond e. d. eller ettstatsbidrag har tagits i anspräk för att anskaffa anläggningen. I ett sådantfall skall såsom anskaffningsvärde anses den verkliga utgiften för anläggningenminskad med fyra tredjedelar av det ianspråktagna beloppet. Denna regel ger etlkorrekt beskattningsresultal i fråga om sådana markanläggningar för vilka värdeminskningsavdragberäknas på tre fjärdedelar av anskaffningsvärdet men inte i fråga om deanläggningar för vilka avdragen beräknas på hela anskaffningsvärdet. Så ärfallet beträffande täckdiken och skogsvägar samt arrendators eller annannytljanderättshavares markanläggningar i de fall då jordägaren blirägare till del utförda arbetet. Med den föreslagna ändringen blirbeskaltningsresultatet rikligt även i fråga om nu nämnda slag avmarkanläggningar. Punkt 15 av anvisningama liU 29 § I anvisningspunkten behandlas rätten till avdrag föravsättning till internvinstkonto. I förstastycket första meningen har - sammantaget med de nya andra och tredje styckena- gjorts endast ändringar av språklig och redaktionell natur. Av andra meningenframgår att avdragsrätt nu också föreligger för ett svenskt dotterföretag vidförsäljning fill ett utländskt dotterföretag i samma koncern. Dotterföretagenmåste ha gemensamt svenskt moderföretag. I tredje meningen har införts enändring när det gäller hur internvinslen skall beräknas. Ändringen innebär attsäljarförelagets samfiiga utgifter för de 1982/83:94 74 sålda varorna - och inte som f. n. de sålda varornasanskaffningskostnad -skall ligga till grund för beräkningen. ex. lagerkostnader och försäljningskostnader hos det säljande företaget attbeaktas. Den avdragsgilla avsättningen överensstämmer därmed bättre med denverkliga vinsten för säljarföretaget. Av andrastycket framgår att avsättningen till internvinstkonto alltid mäste göras i detsäljande företagets räkenskaper. Detta gäller även om försäljningen har skettmellan exempelvis två systerbolag, dvs. även om säljarföretaget inte är ettmoderföretag. I styckets sista del har införts en yllerligare begränsning somavser alt förhindra att det skattemässiga avdraget blir större än deninternvinsteliminering som sker i koncernredovisningen. Enligt civilrättsligaregler behöver nämligen inte slörre internvinsl elimineras än vad som motsvararden vinstandel som belöper på moderföretaget i koncernen. I jämförelse mednuvarande regler kan detta - för moderföretag med delägda dotterförelag och"matematisk" koncernredovisning - innebära att avdragsrätteninskränks. Om däremot internvinsten elimineras till i koncernredovisningenföreligger- även om det utländska dotterföretaget inte är helägt - avdragsrättför hela den hos säljarföretaget gjorda internvinstavsättningen. Principernaför utformningen av koncernredovisningen kan således påverka avdragsrätten försäljarföretaget. Av definitionen i tredje stycket framgår, genom hänvisninglill lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa förelag, att även t. ex;etl handelsbolag eller en enskild näringsidkare kan vara ett moderföretag. Vad som i fjärde stycket sägs om återföring tillbeskattning motsvarar vad som f. n. gäller. Alt frågan om avdrag för en nyavsättning vid kommande taxeringar skall prövas med hänsyn till de förhållandensom då råder är självklart. Påpekandet om vad som skall iakttas vid nästföljandebeskattningsår har därför tagits bort. Punkt 18 a av anvisningarna till 29 § Anvisningspunkten innehåller de föreslagna reglerna omavdrag för bidrag till regional utvecklingsfond. Reglerna har utförligtredovisats i den allmänna motiveringen. Punkt 1 av anvisningarna till 36 § I anvisningspunkten har tagits in en regel om hurrealisafionsvinsten skall beräknas när vissa stöd erhållits i samband med inköpeller förbättring av den avyttrade egendomen. De stöd som avses är bidrag frånstaten och kommuner eller statsbidrag enligt punkt 2 första eller åttondestycket av anvisningarna till 19 §. Bestämmelsen innebär att det iomkostnadsbeloppet inte skall ingå kostnader som har beslrilts med bidrag av nunämnda slag. Som framgår av den allmänna motiveringen skall däremot inte sådaneftergift Prop.1982/83:94 75 av återbetalningsskyldigheten av ett län som avses i punkt2 sjunde stycket av anvisningarna till 19 § beaktas i delta sammanhang. Del aveftergiften föranledda extra värdeminskningsavdraget beaktas i stället med stödav punkt 2 a fjärde stycket av anvisningarna lill 36 §. Som huvudregel gäller all de nya reglerna om statUgt slödskall träda i kraft och tillämpas fr. o. m. 1985 ärs laxering. För attundvika retroaktiva effekter har föreskrivits att äldre bestämmelser skalllillämpas i fråga om näringsslöd som lämnats före ikraftträdandet, dvs. Detta innebär att ett bidrag kan behandlas enligt äldrebeslämmelser trots att bidraget lämnas under ett beskattningsår som skalltaxeras . Så blir exempelvis fallet om etl företag, vars räkenskapsåromfaltar tiden 30 juni 1984, mottar etl statsbidrag ifebruari 1983. Äldrebestämmelser skall vidare tillämpas generellt i fräga om bidrag som lämnatsunder beskattningsår för vilket taxering skett eller tidigare. Har t.ex. ett förelag vid taxering beskattats för etl statligt stöd medvillkorlig återbetalningsskyldighet skall det inle beskattas ytterligare en gängom den anslagsbeviljande myndigheten vid ell senare tillfälle meddelar etlformellt beslut om eftergift. De nya bestämmelserna om beräkning avrealisationsvinst kommer likaså atl omfatta endast stöd som lämnats underbeskattningsår som taxerats eller . Deföreslagna reglerna om avdrag för avsättning lill internvinstkonto innebär attkretsen av avdragsberälligade förelag vidgas. Denna utvidgning bör tillämpassnarast möjligt. Förslagel innehåller emellertid också ändrade regler förberäkning av den avdragsgilla internvinstens storlek. Dessa regler kan tidigastbörja tillämpas vid laxering. Alt vid ett och samma ärs taxeringblanda gamla och nya regler anser jag klart olämpligt. Jag föreslår därför altde nya reglerna om avdrag för avsättning till internvinstkonto skall tillämpasförsta gången vid laxering. För ett företag vars räkenskapsårsammanfaller med kalenderår innebär detta att reglerna skall tillämpas fr. o.m. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt 15 § lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt finnsbestämmelser om de skulder som får dras av vid förmögenhetsberäkningen. Enligttredje stycket får borgensförbindelser, för vilka betalningsskyldighet ännuinle inträtt, och andra villkorliga skulder inte dras av vid beräkningen. Enligtmitt förslag till ändringar i anvisningarna till 19 § KL skall till ennäringsidkare för näringsverksamheten lämnat stöd med villkorlig återbelal- Prop, 1982/83:94 76 ningsskyldighel som inle utgör statsbidrag inte anses somskattepliktig inkomst vid inkomsttaxeringen. Eventuell intäktsredovisning skerförst efter det att beslut om eftergift har fatlats av den stödgivandemyndigheten. Ej eftergiven del skall tas upp som skuld i balansräkningen. Itredje stycket har införts en bestämmelse enligt vilken en sådan villkorligskuld får dras av vid förmögenhetsberäkningen, om stödet har lämnats av stateneller givare som avses i åttonde stycket av nämnda anvisningar. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:421)om särskilt forsknings- avdrag vid taxering till statlig inkomstskatt Det särskilda forskningsavdraget består av ett basavdragoch etl ökningsavdrag. Basavdragel beräknas på elt basunderlag. I 3 § angeshur basunderlaget skall beräknas. I underlaget ingår dels lönekostnader föranställda vars arbete till avser forsknings- och utvecklingsarbete(FoU-arbete), dels belopp som den skattskyldige har lämnat i bidrag till FoU,dels ock kostnader för förvärv av FoU-resullat. Vid beräkningen av underlagetskall å andra sidan frånräknas vad den skattskyldige har erhållit i bidrag förFoU-arbete och intäkter pä grund av avyttring eller upplålelse av resultat avsådant arbete. Etl erhållet statsbidrag skall således påverka beräkningen.Enligt en särskild föreskrift skall dock f. n. ett statsbidrag inte beaktas omden skatlskyldige - med hänsyn till resultatet av det arbete som bidraget harutgått för eller annan liknande omständighet - kan bli skyldig att betalatillbaka bidraget eller på annat sätt utge vederlag för detta. En sådan form avstatligt slöd skall enligt mitt förslag till ändringar av anvisningarna lill 19§ KL inte anses som statsbidrag. Föreskriften kan därför slopas. Ofta efterges ålerbetalningsskyldigheten för den form avvillkorade slöd som föreskriften avser. Av praktiska skäl bör en eftergift intebeaktas vid beräkningen av basunderlaget. 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:763)om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst Den redaktionella ändringen i punkt 1 tredje stycket avanvisningarna till 1 § är föranledd av att anvisningarna till 19 § KL delatsupp i punkierna I och 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:953)om särskilt investerings avdrag för inventarieanskaffning \ 4 § fjärde stycket har gjorts ändring av redaktionellnatur på grund av uppdelningen av anvisningarna till 19 § KL i punkterna 1 och2. 1982/83:94 77 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:954)om särskilt investerings avdrag för byggnadsarbeten m. m. Den i 4 § tredje stycket gjorda ändringen hänger sammanmed den redaktionella ändringen i anvisningarna till 19 § KL. 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen(1981:1099) om särskilt investerings- avdrag vid redovisningen av mervärdeskatt Ändringen i 2 ,? tredje stycket beror på den redaktionellaändringen i anvisningarna till 19 § KL. 4.8 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) Ändringen i första stycket 9 är av redaktionell art. Den nyalydelsen anknyter lill den terminologi som införts i punkt 2 trettondestycket av anvisningarna lill 41 § KL. Första stycket 11 innehåller de nya reglerna om skyldighetatl lämna uppgifter för bedömning av avdraget för avsättning lill internvinstkonto.Uppgiftsskyldighel föreligger givelvis bara i de fall då avdrag kan komma ifråga, dvs. vid försäljning till ett utländskt dotterföretag inom koncernen.Del avdragsyrkande företaget skall lämna uppgift dels om hur del egna avdragetberäknas, dels i vad mån den egna avsättningen belöper på internvinsten enliglkoncernredovisningen. 11 mom. 9 finns de nya bestämmelserna omuppgiftsskyldighet för den som lämnat statligt stöd till en näringsidkare fördennes näringsverksamhet. Uppgiftsskyldighelen avser såväl utbetaladestatsbidrag som eftergift av tidigare lämnade villkorliga lån. Av 5 mom.framgår att bidragsgivaren - normalt en statlig myndighet -kan sända samtligakontrolluppgifter avseende ett visst år året därpå. 4.9 Förslaget till lag om upphävande av förordningen (1961:528) om skattefrihet för bidrag från norrlandsfonden, m. m. Av övergångsbestämmelsen framgår att nuvarande regler äveni framtiden skall tillämpas på stöd som har beslutats före ikraftträdandet. 1982/83:94 78 4.10 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) 13 kap. 2 § Paragrafen reglerar skyldigheten alt träda i likvidationnär en viss del av aktiekapitalet gått förlorad. Ändringarna i tredje styckets första och andra meningar ärav språklig natur. Av bestämmelserna framgår att tillgångarna kan värderas tillhögre belopp i en kontrollbalansräkning än i en vanlig balansräkning. I tredje styckets tredje mening finns de nyabestämmelserna om att även passivsidan kan behöva justeras i enkontrollbalansräkning. Bestämmelserna innebär alt hänsyn inte skall tas tillskulder som hänför sig till statligt stöd av speciellt slag. Som förutsättningför att skulderna inte skall las med i kontrollbalansräkningen gäller att frågaär om en skuld för vilken skyldigheten till återbetalning är kopplad tillbolagets ekonomiska ställning. Vidare krävs atl låneavtalet är försett med enefterställningsklausul, dvs. etl medgivande från statens sida alt lånet vidbolagets konkurs eller likvidation skall betalas först sedan övriga skuldertill fullo betalats. Särbehandling av statliga skulder gäller oavsett om detvillkorliga stödet betecknats som lån eller bidrag. Som skuld räknas inte barasjälva kapitalbeloppet utan också upplupen men ännu inte till betalningförfallen ränta. En förutsättning för detta är att den villkorligaåterbetalningsskyldigheten och efterställningsklausulen även omfattar räntan. De föreslagna ändringarna skall träda i kraft den 1 april1983. Reglerna skall tillämpas även på statliga stöd som lämnals föreikraftträdandet. Villkorslån för vilka dispens har erhållits enligt nuvarandebestämmelser i anvisningarna till 19 § KL har behandlats som statsbidrag. Lånenhar alltså inte skuldförts. De nya skattereglerna för statliga slöd påverkarinte dessa låns skattemässiga eller redovisningsmässiga behandling. Av dettaföljer att den föreslagna undantagsregeln över huvud taget inle kommer attomfatta de äldre villkorslånen. Det finns därför inte någol behov av särskildaövergångbestämmelser i denna del. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslagen till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 3. lag om ändringi lagen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid laxering fill statliginkomstskatt, 4. lagom ändring ilagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskall för ackumulerad inkomst, 5. lag om ändringi lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdrag för invenlarieanskaffning. 1982/83:94 79 6. lag om ändringi lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., 7. lag om ändringi lagen (J98L1099) om särskilt investeringsavdrag vid redovisningen avmervärdeskatt, 8. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 9. lag omupphävande av förordningen (1961:528) om skattefrihet för bidrag frånnorrlandsfonden, m. m., 10. lag omändring i aktiebolagslagen (1975:1385). Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Prop.1982/83:94 80 Sammanfattning av betänkandet Beskattning av statsbidragoch andra stöd till företag, m. m. (Ds B 1981:17) huvuduppgift har varit att se överreglerna för beskattning av olika former av företagsstöd. De nuvarande reglernaför beskattning av statsbidrag till näringsidkare tillkom . 'Reglerna,som finns intagna i anvisningarna lill 19 § kommunalskattelagen (KL), innebär ihuvudsak följande. Erhållet statsbidrag utgör skattepliktig intäkt, om bidragetanvänts för att bestrida utgifter som är avdragsgilla vidtaxeringen. Används bidraget för anskaffande av avskrivningsbara tillgångarsåsom byggnader och maskiner sker beskattningen på det indirekta sättet attavskrivningsunderlaget reduceras med bidragsbeloppet. Om statsbidraget använtsför atl anskaffa lager sker beskattningen i takt med att lagret avyttras. Denutformning bestämmelserna fått tillgodoser del avsedda syftet att denskatlskyldige kan skattemässigt kvitta uppburet statsbidrag mot vid taxeringenavdragsgilla kostnader. Någon kritik mot själva den taxeringstekniska lösningen avstatsbidragens skattemässiga behandling, som valdes 1973, har inte framkommitunder de år dessa regler varit i kraft. Kommittén föreslår inte heller någonändring i detta syslem. Vad som däremot vållat problem vid den praktiskatillämpningen är svårigheten att avgöra vilka statliga företagsstöd som skallbetecknas som statsbidrag i kommunalskattelagens mening. Detta sammanhänger medatt de statliga stöden ofta är förenade med villkor som gör atl gränsen mellanbidrag och län blir mycket oklar. Eftersom mottagande och återbetalning av ettlän inte i sig föranleder några beskattningsåtgärder ligger det i öppen dag attsvårigheten att avgöra om ett statligt stöd fill sin verkliga innebörd är ettbidrag eller ett lån skapar en betydande osäkerhet såväl för de skattskyldigasom för taxeringsmyndigheterna. Kommilténs förslag syftar lill atl undanröjadenna oklarhet. Enligl sina direktiv har kommittén att söka anpassareglerna för beskattning av olika former av företagsstöd tillföretagsekonomiska principer och värderingar. Bokföringen blir nämligen,framhälles i direktiven, lätt missvisande om ett stödbelopp t. ex. skallbehandlas som intäkt i skattehänseende men - för alt kravet på god redovisningssedskall anses uppfyllt - som elt lån i årsbokslutet. I fråga om de direkta statsbidragen har kommittén funnitatt del på en punkt föreligger oöverensstämmelse mellan den bokföringsmässigaoch den skattemässiga behandlingen. Etl statsbidrag som lyfts visst år menanvänts för avsett ändamål först ett senare år får i redovisningen balanseraslill användningsåret. Vid taxeringen torde en sådan behandling av statsbidrageni allmänhet inte ha godtagits. Enligt kommilténs förslag skall en regel införassom gör det möjligt för den skattskyldige atl även skaltemässigt balanserastatsbidraget till användningsåret (jfr KFS 1980:1 .BFN:11 - bokförings- 1982/83:94 81 nämndens anvisning betr. redovisning av statliga stödpunkt D I 1). Kommilténs undersökningar visar att det framför allt ärbeträffande stöd med s. k. villkortig återbetalningsskyldighet som detföreligger en motsättning mellan skattereglerna och bokföringsreglerna. Vidtillkomsten av skatteregler uttalades, att gemensamt för alla statsbidragär all staten i princip utan återbetalningsskyldighet ger näringsidkarenkontanta medel som skall användas för det ändamål som avses med statsbidraget.Under åren efter 1973 har emellertid i ökad omfattning stöd kommil att lämnas iform av bidrag, där det förutsätts att återbetalning skall ske under vissanärmare angivna förulsättningar. Skyldigheten att återbetala bidraget kan varaberoende av företagets framtida resultatutveckling eller annan liknandeomständighet. Beslut om återbetalning fattas av den bidragsgivande myndighetenförst sedan arbetet, för vilket bidraget erhållits, slutförts och resultatetkan konstateras. Regelmässigt får slödmottagaren också, om återbetalning bliraktuell, erlägga ränta på bidragsbeloppet ungefär på samma sätt som enlåntagare. I praxis har emellertid även bidrag med villkorligåterbetalningsskyldighel behandlats enligt reglerna för beskattning avstatsbidrag. Detta innebär att bidraget intäktsförs när det lyfts och avdragmedges sedan för det återbetalade beloppet. Enligt bokföringsnämndensanvisningar skall däremot bidrag med villkorlig återbetalningsskyldighetredovisas som skuld i balansräkningen hos mottagaren, lill dess denbidragsgivande myndigheten fattat beslut om eftergift (BFN:11 punkt DI 3). Enligt kommittén bör den skattemässiga behandlingen avvillkorade statsbidrag anpassas till vad som gäller i fräga om bokföringen avdessa. Kommitténs undersökningar har nämligen visat atl det i sak egentligeninte är någon skillnad mellan denna stödform och lån med villkorlig ålerbelalningsskyldighet.Beträffande dessa lån finns det redan en uttrycklig bestämmelse i KL att deinte skall anses som skattepliktig inkomst. Kommitténs förslag innebär alltsåatt de nuvarande reglerna i 19 § KL om statsbidragens beskattning ifortsättningen endast skall tillämpas på sådana statsbidrag som lämnats lill ennäringsidkare utan återbetalningsskyldighet. Godlages kommilténs förslagförsvinner den nuvarande motsättningen mellan skatteregler och bokföringsreglerbeträffande villkorade statsbidrag. Enligl en särskild bestämmelse i anvisningarna till 19 §KL skall reglerna för beskattningen av statsbidrag äga motsvarande tillämpningför s. k. avskrivningslån. Regeln motiverades 1973 med att det ip"raktiken inte fanns någon skillnad mellan ett statsbidrag och etlavskrivningslån eftersom någon återbetalningsskyldighel inte förelåg för varesig bidraget eller avskrivningslånet. Principen att jämställaavskrivningslånen med kontantbidrag har inte godtagits för denbokföringsmässiga redovisningen av avskrivningslånen. Enligl bokföringsnämndensanvisningar skall således intäklsredovisning ske först efter del att beslut omeftergift fattats av den långivande myndigheten. 6 1982/83. Prop.1982/83:94 82 Ej eftergiven del av lånet skall tas upp som skuld ibalansräkningen (BFN: 11 punkterna D 14.1 och D II 4). Även i fräga om avskrivningslånen föreliggersålunda en motsättning mellan den skattemässiga och den redovisningsmässigabehandlingen av lånet. Kommittén har vid sin kartläggning av olika stöd kunnatkonstatera att det numera förekommer ett slort antal skilda former avavskrivningslån. Förutsättningarna för om och när avskrivning skall ske ärmycket varierande. skall lånen avskrivas efter viss pä förhand angiventid. , och det är kanske det vanligaste, sker en prövning av omlåntagaren uppfyllt uppställda villkor innan beslut meddelas om avskrivning avlänet. Fall förekommer också där lånet omvandlas till ett inte amorteringsfrittlån med räntebetalning. I motsats till vad som gäller för statsbidrag fårlåntagaren vanligen ställa säkerhet för lånet. Dessa förhållanden ochosäkerheten om vad som gäller i del enskilda fallet leder till betydandesvårigheter i taxeringsarbelet och gör alt tillämpningen inte blir enhetlig.För avskrivningslånens del har därför motsättningen mellan den skattemässigaoch den redovisningsmässiga behandlingen ansetts som särskilt besvärande. Kommitténhar för sin del funnit att del inte föreligger tillräckliga skäl att bibehålladen särskilda skatteregeln för avskrivningslänen. Kommitténs förslag innebärsåledes att avskrivningslånen skall behandlas som lån även vid denskattemässiga inkomstberäkningen. På samma sätt som gäller vid bokföringen avlånen skall intäklsredovisning ske först efter det att beslut fattats omavskrivning av lånet. Såsom ovan nämnts utlöser upptagandel av elt lån inte isig några beskattningseffekter. Uppburet lånebelopp skall således inte tas uppsom intäkt och återbetalning av lånet är inle avdragsgill kostnad. Detta gälleri princip även stöd som staten lämnar till företag i form av lån, för vilketåterbetalningsskyldigheten är beroende av företagets framlida resultatutvecklingeller annan liknande omständighet (s, k. villkorslån). kompletteradesemellertid anvisningarna till 19 § KL med en regel av innebörd att regeringenkan - om synnerliga skäl föreligger - besluta att etl statligt lån medvillkorlig ålerbelalningsskyldighet skall anses utgöra skatteplikfig intäkt förföretaget. Återbetalas ett sådant lån får förelaget göra avdrag för detåterbetalade beloppet. Införandet av denna dispensregel skall ses mot bakgrund avde överväganden som gjordes i samband med att statsmakterna beslutat ombetydande arbetsmarknads- och regionalpolitiska stödåtgärder fill vissakrisdrabbade branscher bl. a. i form av lån med villkorligäterbetalningsskyldighet. För atl länen, som uppgick lill betydande belopp,skulle få avsedda redovisningstekniska och skattemässiga konsekvenser hadekrav framförts på att lånen vid inkomstbeskattningen i princip skulle behandlaspå samma sätt som statsbidrag. Genom att upptaga lånet som intäkt kundeföretagets soliditet påverkas positivt, vilket var av väsentlig betydelse föratt stödet skulle få avsedd effekt. 1982/83:94 83 Den valda metoden har starkt kritiserats av riksdagensrevisorer. Revisorerna betecknar det som besvärande atl , för att nåvissa eftersträvade syften, har beslutat om stödformer som ej går att förenamed de beskattnings- och redovisningsmetoder som är vedertagna och atlskattelagstiftningen tagits fill hjälp för atl få till ståndredovisningsförfaranden som från speciella synpunkter är eftersträvansvärda.Näringsulskoltel instämde i revisorernas allmänna synpunkter och anslöt sigtill deras rekommendationer. biföll utskottets hemställan (NU1979/80:76, rskr 1979/ 80:417).