prop · G603145 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag anser inte att det finns skäl att förtydligalagtexten i detta hänseende. Av vad jag anför ianslutning till 5§ framgår att avsikten är att de föreskrifter som behövs föratt fillgodose rennäringens intressen i första hand skall regleras med stöd avlagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. Det finns därför inte helleranledning att i paragrafen särskih ange rennäringens intressen. Kommunfullmäktigekan besluta att undantag enUgt 2 § inte får medges i fråga om områden inomkommunen, om detta framstår som påkallat med hänsyn fill områdets betydelse förfriluftslivet, naturvården, den lokala befolkningens trivsel eller annatkommunalt intresse. Avparagrafen, somjag har utformat enligt lagrådets förslag, framgår att förbudetmot spridning av lövbekämpningsmedel blir indispensabelt för andra ändamål änvetenskaplig prövning (jämför 4 §) inom de områden som kommunen bestämmer. Detinnebär dock inte att ett beslut om dispens enligt 2§ för ett visst områdeupphör att gälla om kommunen senare förbjuder spridning över området i fråga. Kommunenbör på lämpligt sätt märka ut på karta de områden som Prop.1982/83:145 29 omfattasav kommunens förbud mot spridning. För att skall fåkännedom om de områden, inom vilka detta förbud gäller, bör kommunen sända enavskrift av beslutet till . Produktkontrollnämndenfår medge undantag från 1 §, om det behövs för vetenskaplig prövning. Paragrafenmotsvarar 3§ lagen (1982:242) om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. Särskildabestämmelser finns om registrering av bekämpningsmedel och om medlensanvändning. Denlagstiftning som åsyftas är främst lagstiftningen om hälso- och miljöfarligavaror liksom även arbetsmiljölagstiftningen. Kungörelsenom hälso- och miljöfarliga varor (1973:334) innehåller generella föreskrifterom registrering av bekämpningsmedel. Av dessa föreskrifter framgår bl. a.vilka möjligheter som produktkontrollnämnden har att i samband medregistreringen meddela föreskrifter och villkor för medlens användning. fått bemyndigande att meddela ytterligareföreskrifter i fråga om spridning av bekämpningsmedel. Skogsvårdsstyrelsensprövning av dispensärenden måste ske med beaktande av bl. a. de särskildaföreskrifter som utfärdats fill skydd för rennäringens intressen. Bl.a. harskogsstyrelsen utfärdat allmänna råd om skogsbmkets hänsynstagande tillrennäringen (SKSFS 1982:2). Vidare bör produktkontrollnämnden, på motsvarandesätt som har gällt t.o.m. utgången av , med stöd av kungörelsen(1973:334) om hälso- och miljöfarliga varor meddela de ytterligare föreskrifterom spridning av bekämpningsmedel som behövs för att tillgodose rennäringensintressen. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 1 § eller åsidosätter villkorsom har meddelats vid medgivande av undantag enhgt 2 eller 4 § döms till bötereller fängelse i högst . Påföljdsbestämmelsenhar anpassats till motsvarande bestämmelser i lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor. Skogsvårdsstyrelsensbeslut enligt denna lag får överklagas hos genom besvär. Beslutav eller produktkontrollnämnden får överklagas hos regeringengenom besvär. 1982/83:145 30 Dennalag träder i kraft då lagen (1982:242) om spridning avbekämpningsmedel över skogsmark skall upphöra att gälla. Undantag som meddelatsenligt 3 § sistnämnda lag eller motsvarande äldre bestämmelser skall gälla ävenefter den nya lagens ikraftträdande. Föreden får undantag enligt 2§ inte medges, om inte kommunfullmäktigedessförinnan har prövat den fråga som avses i 3 §. Undantagenligt 2 § från spridningsförbudet i den gällande lagen (1982:242) om spridningav bekämpningsmedel över skogsmark eller motsvarande äldre bestämmelser tordevanligen medges endast i taget. Om i något undantagsfall en dispenshar lämnats för tiden efter utgången av framgår motsatsvis av förstastycket i ikraftträdandebestämmelserna att den föriorar sin giltighet fr. o. m.den 1 januari 1984. Somframgår av andra stycket är förhindrad att före den 1 april1984 medge undantag från spridningsförbudet inom andra kommuner än de somdessförinnan hunnit fatta beslut enligt 3§. får alhså intemedge dispens från spridningsförbudet som kommunerna beräknasbehöva för att fatta erforderliga beslut enligt 3 §. En kommun som redan underförsta året som lagen tillämpas vill förhindra spridning av bekämpningsmedelöver vissa områden måste alltså fatta beslut härom före . Omkommunen efter nämnda tidpunkt ändrar ett tidigare beslut eller fattar ett nyttbeslut enligt 3§ påverkas inte de dispenser som kan hameddelat . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta följande av lagrådet granskade lagförslag med vidtagnaändringar, nämligen 1. lag om ändring iskogsvårdslagen (1979:429), 2. lag om spridning avbekämpningsmedel över skogsmark, 3. lag om ändring i lagen(1982:242) om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. Ärendetbör behandlas under innevarande . 6 Anslagsfrågor för /84 1982/83: 100 (bil. 11 s. 48) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /84 under angivnaanslagsrubriker beräkna följande belopp. Skogsvärdsstyrelserna: Investeringar 46000000kr. Prop.1982/83:145 31 Bidrag till skogsvård m. m. Stöd till byggande av skogsvägar 50000000kr. Jaganhåller att nu få anmäla bl. a. dessa frågor; I prop.1982/83:100 (bil. 11 s. 44) har regeringen under denna rubrik föreslagit att27056000kr. anvisas till för /84. Jag har redogjort förden betydelse som s. k. prognosverksamhet har förutformningen, tillämpningen och uppföljningen av skogspolitiken.Prognosverksamheten organiserades efter beslut av regering och riksdag på mittförslag fr. o. m. (prop. 1975/76:132, JoU 1975/76:41, rskr1975/76: 333). Ett av de viktigaste inslagen i prognosverksamheten ärlångsiktiga avverkningsberäkningar grundade på bl. a. de uppgifter om våraskogar som registreras vid riksskogstaxeringen. Avverkningsberäkningarna ärmycket kostsamma. Mot den bakgrunden anförde jag i nämnda proposifion att enmer fullständig redovisning som behövs för samhällets del bör göras ungefärvart femte år. Skogsstyrelsenhar i skrivelse anfört att det nu är lämpligt att påbörjaarbetet med en ny virkesbalansutredning. I detta arbete skulle ingå fömtom nyaavverkningsberäkningar utförda med hjälp av ett nytt beräkningssystem ochgrundade på nya data även en inventering av sågverksindustrin och entotalbedömning av virkesbehovet för skogsindustrin och för andra användare.Vidare är avsikten att göra samhällsekonomiska analyser av olika slag. Kostnadernaför arbetet som beräknas vara slutfört vid slutet av skall täckas fråndetta anslag. Det räcker emellertid inte till för avverkningsberäkningarna.Sammanlagt för budgetåren 1983/84 - 1985/86 beräknas medelsbehovet föravverkningsberäkningarna till . för nästa budgetår.Mot bakgrund härav behöver ytterligare 1,6milj. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill för /84 utöver i prop. 1982/83:100 bil. 11föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . 1982/83:145 32 1982/83: 100 (bil. 11 s. 47) har regeringen underdenna rubrik föreslagit att 115.962000kr. anvisas till skogsvårdsstyrelsernasmyndighetsuppgifter. Under rubriken (s. 44 - 46) har jagredovisat att har föreslagit att samhället skall bekosta en handlingsinriktadavverkningsrådgivning i form av utsyning av skog. Kostnaderna härför beräknarskogsstyrelsen till ca 25milj. Den plan för skogsvärdsstyrelsernas samladeverksamhet under /84 som jag har redovisat under samma mbrik ärmot bakgmnd av de förslag jag nu lägger fram betecknad som preliminär. Det omedelbara behovet av ett aktivare skogsbruk inkl.tillämpningen av de bestämmelser som jag har förordat i det föregående kräverett ökat engagemang för skogsvårdsstyrelserna i form av information samt rådgivningoch tillsyn i direkt kontakt med skogsägarna. Jag föreslår mot bakgrund häravatt skogsvårdsstyrelserna tillförs medel för ytterligare ca 7 000tjänstgöringsdagar utöver vad jag har beräknat. Jag beräknar kostnadernahärför fill lOmilj. Däremot är jag inte beredd att förorda en av statenfinansierad utsyning av skog. Enligt min mening står kostnaderna för utsyningen inte i rimlig proportion till den effekt som kan väntas. Vad jag nu har förordat och vad jag föreslår i detföljande om det stafiiga stödet fill skogsbruket innebär attskogsvårdsstyrelsernas samlade verksamhet kommer att förändras i förhållandetill vad som anges i den nämnda prehminära planen. Jag bedömer omfattningentill sammanlagt ca 795 milj. kr. varav uppdragsverksamhet 630 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Skogsvårdsstyretserna: Myndighetsuppgifter /84 utöver i prop. 1982/83:100 bil. 11 föreslaget förslagsanslaganvisa ytterligare 10000000kr. 1981/82 Utgift 18504058 Reservation 22745941 1982/83 Anslag 46000000 1983/84 Förslag 44700000 Över anslaget anvisas medel främst för nyinvesteringar iskogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet och i frö- och plantverksamhelen. Investeringarna i uppdragsverksamheten har /82 uppgått till närmare 13 milj. kr. täcktsav ifrågavarande anslag. Några slörre förändringar planeras inle förinnevarande budgetår. För /84 planeras investeringar till enkostnad av ca Prop.1982/83:145 33 18,5milj. varav ca 3,7 milj. kr. bör täckas från i frågavarande anslag. De senareär avsedda för möbler, kontorsmaskiner, skogsredskap, fordon och personalvagnarsaml för byggnadsarbeten. Investeringarnai frö- och plantverksamheten under /82 som har finansierats överdetta anslag har uppgått till ca 32 milj. kr. För innevarande budgetår planerasinvesteringar för sammanlagt ca 41,5milj. varav 36,6milj. För /84 planeras investeringar för ca 45milj.kr. från detta anslag. Mer än hälften härav är avsedd för nyaplantskolor och förvarings-utrymmen för plantor. Överanslaget anvisas även medel för bidrag till anläggning av skogsfrö-plantager.För delta ändamål behövs oförändrat 5 milj. kr. Sammanlagtföreslår att anslaget tas upp med 45,3 milj. kr. Skogsstyrelsensplan för investeringar i frö- och plantverksamheten, vilken jag i huvudsak kangodta, innebären fortsatt anpassning till kraven på högvärdigt plantmaterial tillacceptabla priser. Planen fömtsätter en fortsatt, nödvändig stmkturrationalisering. Skogsstyrelsenhar i samråd med utformat en principöverenskommelse omförvaltningen av skogsvårdsstyrelsernas kontorsfas-figheter m.m.Överenskommelsen innebär bl.a. att övertar ansvaret förskogsvårdsstyrelsernas regionkontor. Härav följer att investeringar för deländamålet inte kommer att finansieras över detta anslag. Vid min beräkning avmedel för investeringar i uppdragsverksamheten har jag gjort en mindrejustering med hänsyn fill att vissa investeringar har tidigarelagts i sysselsättningsfrämjandesyfte. Jaghemställer atl regeringen föreslår atttill Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till skogsvård m.m. 1981/82Utgift 155740668 1982/83Anslag 295000000 1983/84Förslag 300000000 Fränanslaget bekostas bidrag till särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogligastödområdet, skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd, dikning,tillvaralagande av klenvirke, skogsbruksplaner och åtgärder mot skadegörelseav skogsinsekter. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1979:792) omstatligt stöd till skogsbmket (ändrad senast 1982:961) och kungörelsen(1974:472) om statsbidrag fill skogsvård i norra (omtryckt 1979:793,ändrad 1982:982). ; 1983/84 der inom det skogliga stöd- -hl OOOO 000 -23 500 000 Deför /82 tillgängliga rambeloppen för bidrag till skogsvård harinte utnyttjats helt. Det tillfälliga stödet till återväxtåtgärder i den inrezonen av stödområdet har inte utnyttjats fullt ut. Verksamheten med skogsodlingefter avverkning av lågproducerande bestånd har tredubblats men ändå intekommit upp till den nivå som rambeloppet medger. Genom en sänkning avbidragsprocenten till dikning har verksamheten kunnat hållas på ungefäroförändrad nivå. Ramen för klenvirkesbidrag har inte förbrukats helt.Motsvarande gäller skogsbmksplaner där verksamheten trots personalbrisl isamband med omorganisationen ökat . Översiktliga skogsinventeringar harav samma skäl inte kunnat göras i planerad omfattning. Uttryckt i arealharbidragen disponerats enligt följande. Dämtöverhar för bekämpning av granbarkborren utnyttjats 14,5 milj.kr. För innevarandebudgetår kommer bidragsramarna för åtgärder i lågproducerande bestånd och förklenvirke sannolikt inte att utnyttjas helt. Prop.1982/83:145 35 Dikningsverksamhetenkan stödjas i något mindre omfattning än föregående år. I övrigt sker ingaförändringar. För nästa budgetårföreslår styrelsen att ramen för översiktliga skogsinventeringar räknas uppmed 12 milj.kr. till 28 milj.kr. I övrigt föreslås oförändrade ramar.Sammanlagt bör rambeloppet således bestämmas till 396,5 milj. kr. Utbetalningenunder anslaget beräknas till 300 milj. kr. har isärskild skrivelse pä regeringens uppdrag redovisat enutvärdering av de tidsbegränsade stöden för tillvaratagande av klenvirke ochför återväxtåtgärder pä enskilda skogsmarker i inland. Stödeninfördes efter beslut av (prop. 1980/81:136, JoU 1980/81:25, rskr1980/81:295). När det gäller klenvirkesstödet bedömer styrelsen att del harhaft viss avsedd effekt och att intresset för ett ökat tillvaratagande avklenved har stigit hos privata mindre skogsägare. Styrelsen anser att intressetnu har nätt en sädan nivå att marknadskrafterna och nya avverkningsmetoder harstörre betydelse totalt sett än ett specifikt klenvirkesstöd. Ifråga om det särskilda stödet till återväxtåtgärder i inland anserskogsstyrelsen att effekterna är svåra atl värdera efter så som drygt ellår. Styrelsen bedömer att stödets effekt på avverkningen under denna lidsannolikt har varit måttlig. Styrelsen föreslår att stödformen bör fåtillämpas tills vidare utan tidsbegränsning och att effekterna utvärderas efternågra år. Nugällande gmnder för det statliga ekonomiska stödet till skogsbruket godkändesav (prop. 1978/79:110, JoU 1978/79:30, rskr 1978/79:387).Utgångspunkten är att skogsbmket i princip skall vara självfinansierat. Så t.ex. skall de gmndläggande krav som ställs enligt skogsvårdslagstiftningenalltid tillgodoses utan statligt stöd. I de fall då det är ett samhällsintresseatt få till stånd en skogsvård som går utöver dessa krav bör emelletid statligtstöd kunna ges. Särskilt framträdande är därvid de regionalpolitiska motiven.Det statliga stödet skall rent allmänt inriktas mot sådana åtgärder som frånsamhällets synpunkt är angelägna men som för skogsägaren ger avkastning först ien förhållandevis avlägsen framtid. Regionalpoliliska skäl har ansetts tala förstatligt stöd fill bl.a. vissa åtgärder som i och för sig kan vara föreskrivnai skogsvårdslagstiftningen men som med hjälp av slöd kan bli utförda på ettkvalitativt bättre sätt. Stödi form av bidrag kan utgå till skogsdikning, återväxtåtgärder, viss röjning,viss annan avverkning, tillvaratagande av klenvirke och till skogsbmksplaner.Samtliga dessa bidrag finansieras över detta anslag som också finansierar deöversiktliga skogsinventeringarna. Bidragenär differentierade på så sätt att högre bidrag kan utgå i ett särskilt skogligtstödområde som dessutom är indelat i två zoner, en inre och en yttre.Utgångspunkten för stödområdesindelningen har varit en 1982/83:145 36 sammanvägningav de biologiska och ekonomiska förutsättningarna för skogsbruk och regionalpolifiskamotiv. Enutgångspunkt för förslaget om statligt stöd till skogsvård var attnågon skillnad inte skulle göras mellan olika skogsägargmpper i fråga om möjligbidragsprocent. En annan var att gamla stödformer skulle upphöra omedelbart.Genom beslut kom emellertid vissa differentierade stöd att beståsamtidigt som en äldre stödområdesindelning skulle behållas t. o. m. budgetåret1983/84. Bestämmelserna om dessa stöd finns i en särskild författning, nämligenkungörelsen (1974:472) om statsbidrag till skogsvård i norra (bidragen13, 14 och 15 i följande sammanställning). Genomriksdagens beslut vären infördes somjag fidigare har redovisat två nya,tidsbegränsade stödformer, nämligen klenvirkesstödet om 40 milj. kr. och stödettill återväxtåtgärder i Norriands inland om 35 milj. kr. Det senare (bidraget12) förbehölls fysiska personer, dödsbon och familjesfiftelser i stödområdetsinre zon och differentierades dessutom ytteriigare. beslutaderiksdagen om en förstärkning av stödet till avveckling av gles skog. Beslutetinnebar bl.a. en höjning av bidragsprocenten och en differentiering mellanägargrupper (bidragen 2 och 3). Följandesammanställning visar de olika formerna av statsbidrag fill skogsvården. avverkning av gles m. m. D:o täckning av avverk- Återväxtåtgärder efter avverkningsenare än 1980 Försenade och kompletterande åtverväxtåtgärderefter avverkning av tras-och restskog Minredovisning av det statliga stödet fill skogsvården visar att det finns allanledning att förenkla det och göra en utmönstring av vissa stödformer. Enförsta åtgärd bör vara att slopa samtliga fidsbegränsade stöd. Tidsbegränsadestöd snedvrider planeringen inom skogsbruket, kan ge effekter i felakfig tidoch vållar stort administrafivt besvär för skogsvårdsmyndighe-len. Genom attslopa stödformerna 11 15 i min sammanställning försvinner dessutom en föråldradstödomrädesgräns. En sådan förenkling ger även bättre överskådlighet för allaberörda parter. Överlappande stödformer slopas. Därtill kommer att ytterligareett mäl näs, nämligen att så långt det är rimligt minska differentieringenmellan olika ägargrupper. När det särskilt gäller klenvirkesstödet hänvisar jagtill bedömning att verksamheten nu bör kunna fortgå utanstatligt stöd. Frågan om statsbidrag till återväxtåtgärder i inlandtar jag upp i det följande. Avde återstående stödformerna finns det ytterligare två som bör utmönstras. Jagavser bidragen tili täckning av förluster i samband med avverkning av glesaskogar och gallring (bidrag 3 och 6 i sammanställningen). Det förstnämnda bliri stort sett aldrig aktuellt, det senare har utnyttjats i mycket obetydligomfattning. Slutligenbör bidraget till skogsbmksplaner slopas. Detta bidrag utgör numera enobetydlig stimulans. Därtill koittmer att mitt förslag om skyldighet attinneha skogsbmksplan gör det onödigt atl behålla ett strikt stimulansmedel förändamålet. Genom att de översikfiiga skogsinventeringarna utgör underlag förskogsbruksplaner kommer kostnaderna för planerna att indirekt subventioneras.För s. k. naturvårdsinriktade skogsbruksplaner bör bidrag dock kunna utgå äveni fortsättningen. Sådana bidrag bör belasta rambeloppel för de översiktligainventeringarna. Jag återkommer strax till mina förslag om inventeringarna. Återståendebidragsformer bör behållas (bidragen 1, 2, 4, 5, 7, 8 och 9 i 1982/83:145 38 sammanställningen).I fråga om bidraget till återväxtåtgärder efter avverkning av gles skog bördock den högsta möjliga bidragsprocenten i den svårföryngrade delen avstödområdets inre zon uppgå till 90 för alla skogsägare. I sammanhanget villjag nämna att det på olika sätt har uttryckts farhågor för att naturvårdensintressen inte skall kunna beaktas vid ställningstagande fill enskilda bidragsfrägorsom rör de glesa skogarna. Jag vill emellertid erinra om att man i fråga om del av bidragsbesluten utgår från de s. k. översikfiigaskogsinventeringarna som pågår. I samband med inventeringarna aktualiserasnaturvärdena. Det förekommer givetvis ansökningar om bidrag fill objekt inomområden som inte har inventerats. Rambeloppet för detta bidrag bör mot bakgrundhärav i viss omfattning kunna utnyttjas för att bekosta undersökningar avnaturvärdena hos aktualiserade bidragsobjekt då osäkerhet om dessa värdenråder. Härigenom blir det möjligt att i ökad utsträckning förena naturvårdensoch skogsbrukets intressen som handläggningen av bidragsfrågornaunderlättas. Det generella bidragettill återväxtåtgärder (bidraget 7 i sammanställningen) bör i fortsättningeninom de svårföryngrade områdena av stödområdets inre zon kunna uppgå tillhögst för enskilda skogsägare och högst för övriga. I resten av deninre zonen bör bidraget för alla kunna uppgå till högst . Det generellabidraget bör förbehållas återväxtåtgärder pä områden som har slutavverkatsefter utgången av . Förändringarna bör genomföras fr. o. m. nästabudgetår. Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen att det iförordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket uttryckligen angesatt hänsyn till naturvårdens och andra allmänna intressen skall tas i sambandmed beslut om de stöd förordningen avser. Sammanfattningsvisinnebär mina förslag en väsentlig förenkling av det stafiiga stödet tillskogsvård genom en halvering av antalet stödformer och en minskaddifferentiering mellan ägargrupper. När det gäller deöversiktliga skogsinventeringarna har jag i det föregående redovisat derasbetydelse. Med hänsyn till behovet av bl. a. underlag för nya skogsbruksplanerbör resurserna för inventeringarna ökas. bör alla möjligheter las fillvaraför att sänka kostnaderna för insamling av data. Elt led i en sådan rafionaliseringär utnyttjandet av lämpligt kartmaterial. arbetar f. n.i samråd med bl. a. med en långsiktsplan för kartframställningsom bör kunna förbättra förutsättningarna för de översiktligaskogsinventeringarna. I min föredragning tillregeringens förslag om utveckling i (prop. 1982/83:120 bil. 3 s. 1)förordade jag att extra insatser görs för skogsbruket iNorrbotten, bl.a. i form av ett utökat bidragsbelopp för återväxtåtgärder efteravverkning. Bidragsramen för särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdetbör mot bakgrund härav ökas med 10 milj. kr. Medhänvisning lill sammanställningen över rambeloppen för olika ändamål föreslårjag att för budgelårel 1983/84 tas upp en sammanlagd ram av 361 milj. kr. förbidrag fill skogsvård m.m. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan deolika ändamålen. För utbetalning under anslaget beräknar jag 300 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om del statliga ekonomiska stödet fill skogsvård m.m., 2. medge att under budgetåret1983/84 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . till skogsvård m.m., 3. till Bidrag tiU skogsvård m. m.för /84 anvisa ett förslagsanslag av 300000000kr. Stöd tillbyggande av skogsvägar 1981/82 Utgift 1982/83Anslag 1983/84 Förslag Frånanslaget bekostas statsbidrag till byggande av skogsvägar enligt förordningen(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket (ändrad senast 1982:961). Beräknad ändring 1983/84 Skogsvägbyggnadsföretag i det skogliga stödområdets inre zon Skogsvägbyggnadsföretag utanför det skogliga stödområdets inre zon Därtillhar tagits upp ytterligare 15 milj. kr. i sysselsättningsfrämjande syfte. /82 har vägbyggnadsarbeten startats med stöd från detta anslagtill en summa av 75 milj. kr. Därutöver har bidrag beviljats med 9 milj. kr.till arbeten som startas . Till arbeten som bedrivs somberedskapsarbeten har dämtöver beviljats bidrag med 4 milj. kr. Sammanlagt harunder /82 bidrag sålunda beviljats fill byggande av 1557 kmskogsbilvägar vilket är den största omfattningen verksamheten har haft underden senaste tioårsperioden. 1982/83:145 40 Tillgångtill väg är en grundläggande förutsättning för att skogsbruk skall kunnabedrivas. nya långtidsplan visar att ca 4,6 milj. ha liggerutanför normalt verkningsdjup för befintliga vägar. Dessa avlägset belägnaskogar ligger i huvudsak i norra och har stora förråd av avverkningsmogenskog. Ca av befinfiiga vägar är smala och krokiga och medger intetrafik med rationella fordonsekipage. Vägarnas bärighet är i vissa län inteheller fillräcklig. Det statliga stödet tillskogsvägar är ett synnerligen effektivt skogspoli-tiskt medel. Styrelsenföreslår därför att den sammanlagda bidragsramen för nästa budgetår utökas till80 milj. kr. och alt uppdelningen av rambeloppet på två geografiska områdenslopas. Om en sammanslagning inte kan bifallas bör rambeloppet för stödområdetsinre zon fastställas fill 30 milj.kr. Av den förstnämnda ramen bör 100000 kr.få disponeras för vägtekniska försök.