prop · G603139 · 1982-12-31 00:00:00 — Prop,1982/83:139 omlikvidation av aktiebolag m. m.; Regeringenföreslår all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokollovannämnda dag. Ipropositionen föreslås en skärpning av aktiebolagslagens bestämmelser omskyldighet för ett akfiebolag att träda i likvidation då aktiekapitalet delvishar gått förlorat. Vidareföreslås en ändring i akfiebolagslagen som innebär atl likvidatorer i etlaktiebolag alltid skall utses av domstol. Slutligenföreslås en särskild lag som ålägger aktiebolagen alt före utgången av juni1984 för registrering anmäla personnummer och postadress för sådanabolagsfunktionärer som har registrerats före den . Syftet medlagstiftningen är att göra det lättare att söka pä person i bolagsregistret. Ändringarnai aktiebolagslagen föreslås träda i krafl . Den nya lagen omviss uppgiftsskyldighet för aktiebolag föreslås träda i kraft efterdet atl lagen har utkommit i Svensk författningssamUng. I 1982/83. 1982/83:139 2 Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs alt 13 kap. 2, 7 och 17 §§ aktiebolagslagen (1975:1385)' skallha nedan angivna lydelse. Detåligger styrelsen att ofördröjligen upprätta en särskild balansräkning såsnart det finns skäl att anta att bolagets egel kapital understiger entredjedel av det registrerade aktiekapitalet. Visar balansräkningen att så ärfallet, skall styrelsen möjligt fill bolagsstämma hänskjuta fråga ombolaget skall träda i likvidation. Godkänns ej på ordinarie bolagsstämma under nästföljanderäkenskapsår balansräkning avseende ställningen vid tiden för stämman somulvisar att det egna kapitalet uppgår till hälften av del registreradeaktiekapitalet, skall styrelsen, om ej bolagsstämman beslutar att bolagetskall träda i likvidation, hos rätten ansöka att bolaget försätts ilikvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställandedirektör, revisor eller aktieägare. Göresansökan enligt första stycket, förordnar rätten att bolaget skall träda ilikvidation, om ej under ärendets handläggning i fingsrätten styrkes attbalansräkning utvisande alt bolagets eget kapital uppgår till hälften av detregistrerade aktiekapitalet blivit granskad av revisorerna och godkänd avbolagsstämma. Delåligger styrelsen att ofördröjligen upprätta en särskild balansräkning såsnart det finns skäl atl anta atl bolagets eget kapital understiger hälften avdet registrerade aktiekapilalel. Visar balansräkningen alt så är fallet, skallstyrelsen möjligt till bolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall trädai likvidation. Godkänns ej på bolagsstämma efter hånskjutandetbalansräkning avseende ställningen vid fiden för stämman som utvisar att detegna kapitalet uppgår till det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, omej bolagsstämman beslutar alt bolaget skaU träda i likvidation, hos rättenansöka atl bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller akfieägare. Görsansökan enligt första stycket, förordnar rätten att bolaget skall träda i likvidafion,om det ej under ärendets handläggning i tingsrätten styrks att balansräkningutvisande att bolagets eget kapital uppgår till det registrerade aktiekapitaletblivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Vidberäkningen av det egna kapitalels storlek skall inom linjen tilläggas en postutvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, om deredovisades till försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna. Belräffandesådana anläggningstillgångar som undergår fortlöpande värdeminskning gällerdock att de tas upp till an- 'Lagen omtryckt 1982:739. Senastelydelse enligt prop. 1982/83:94. skaffningsvärdetminskat med erforderliga avskrivningar och nedskrivningar, om därigenom erhåUselt högre värde. Vidare skall vid beräkningen hänsyn inte tas till skuld pågrund av statligt stöd för vilket återbelalningsskyldighelen är beroende avbolagets ekonomiska ställning, om stödet -för det fall att bolaget försätts ikonkurs eller träder i likvidation - skall återbetalas först sedan övrigaskulder fill fullo betalats. Underlåterstyrelseledamöterna att fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket,svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagets vägnar solidarisktför bolagets uppkommande förbindelser. Sådant ansvar inträder även föraktieägare som, när likvidationsplikt föreligger enligt första stycket tredjemeningen, med vetskap härom deltar i beslut att fortsätta bolagets verksamhet.Den ansvarighet som det nu är fräga om gäller dock ej för förbindelser somuppkommer sedan likvidationsfrågan hänskjutits till rättens prövning ellersedan en balansräkning, som ulvisar att bolagels eget kapital uppgår fillhälften av del registrerade akfiekapitalet, blivit granskad av revisorerna ochgodkänd av bolagsstämma. Underlåterstyrelseledamöterna att fullgöra vad som åligger dem enligl första stycket,svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagets vägnar solidarisktför bolagels uppkommande förbindelser. Sädanl ansvar inträder även föraktieägare som, när likvidationsplikt föreligger enligt första stycket tredjemeningen, med vetskap härom deltar i beslut att fortsätta bolagets verksamhel.Den ansvarighet som det nu är fråga om gäller dock ej för förbindelser somuppkommer sedan likvidationsfrågan hänskjufits till rättens prövning ellersedan en balansräkning, som utvisar att bolagels eget kapital uppgår lill detregistrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Bolagsstämma eller domstot, som fattar beslut att bolaget skcdt träda i likvidation, skaU utse en eller flera likvidatorer. I bolagsordningen kan föreskrivas att därjämte en eller fiera likvidatorer skaU liUsättas i annan ordning. Likvidalor träder i styrelsens och verkställande direktörs ställe och har i uppgift atl genomföra likvidationen. När bolagsstämman har fattat beslut om likvidation skalldetta genom stämmans försorg genast anmälas till rätten och denna skalldärefter utan dröjsmål utse en eller fiera likvidatorer. Domstol som fattarbeslut att bolaget skaU träda i likvidation skall utse en eUer flera likvidatorer.Likvidator träder i styrelsens och verkställande direktörs ställe och har iuppgift atl genomföra likvidafionen. Saknaraktiebolag, som trätt i likvidation, lill registret anmäld behörig likvidalor,skall rätten förordna en eller flera likvidatorer efter anmälan avregistreringsmyndigheten eller ansökan av aktieägare, borgenär eller annanvars rätt kan vara beroende av att nägon finnes som kan företräda bolaget. Likvidatorerna skall genast an-tnåla likvidationsbeslutetför registrering. LikvidatorernaskaU genast för registrering anmäla beslut om Ukvidation och förordnande avlikvidator. 1982/83:139 4 Bestämmelsernai denna lag om styrelse och styrelseledamöter äger motsvarande tillämpning pälikvidator, i den män ej annat följer av detta kapitel. Uppdragatl vara revisor upphör icke genom all bolaget träder i likvidation.Bestämmelserna i 10 kap. äger tillämpning under likvidation. RevisionsberättelsenskaU innehålla uttalande humvida enligt revisorernas mening likvidationonödigt fördröjes. 17 § Har bolaget trätt i likvidation på Har bolaget trätt i likvidation på grund av bolagsstämmans beslut el- grund av bolagsstämmans beslut el ler, i fall som avses i 2 §, på grund ler, i fall som avses i 2 §, på grund av rättens beslul, kan stämman se- av rättens beslul, kan stämman se dan revisorerna avgivU yttrande be- dan revisorerna avgivit yttrande be sluta att likvidationen skall upphöra sluta att likvidationen skall upphöra och bolagets verksamhet återuppta- och bolagets verksamhel ätemppta- gas. Sådant beslut får dock ej fal- gas. Sädanl beslut får dock ej fat tas, om likvidationsanledning på tas, om likvidafionsanledning pä grund av denna lag eller bolagsord- grund av denna lag eller bolagsord ningen föreligger eller om bolagets ningen föreligger eller om bolagets eget kapital beräknat enligt 2 § egel kapital beräknat enligt 2 § tredje stycket ej uppgår fill hälften tredje stycket ej uppgår lill del re- av del registrerade aktiekapitalet gistrerade aktiekapitalet eller om eller om ulskiftning ägt rum. utskiftning ägt rum. Närbeslut enligt första stycket fattas, skaU samlidigt väljas styrelse. Bolagsstämmansbeslut om likvidationens upphörande och val av styrelse skall av likvidatorernagenast anmälas för registrering. Beslutet fär ej verkställas förränregistrering skett. Omlikvidationsbeslut som avses i 1-4 §§ blivit upphävt genom domstols lagakraftägandedom eller beslut, skall likvidatorerna genast göra anmälan därom förregistrering samt kalla fill bolagsstämma för val av styrelse. Närlikvidation upphört enligt denna paragraf, äger 14 § motsvarande tillämpning. Dennalag träder i krafl . Lagom viss uppgiftsskyldighet för aktiebolag Aktiebolagskall före utgången av till registreringsmyndigheten för registreringanmäla postadress och personnummer för styrelseledamot, verkställande direktöroch suppleant samt firmatecknare, om anmälan för registrering av dessauppgifter inte har skett tidigare. Registreringsmyndighetenkan vid vite förelägga verkstäUande direktören eller styrelseledamot aufullgöra skyldigheten enligt första stycket. Följsinte föreläggandet kan registreringsmyndigheten döma ul vitet. Registreringarenligt denna lag behöver inle kungöras. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på den harutkommit frän trycket i . Prop.1982/83:139 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , ,, , , , R. Carisson, , , Thunborg. Lagrådsremissoni likvidation av aktiebolag m. m. Enligtakfiebolagslagen (1975:1385) kan ett aktiebolag bli skyldigt alt träda ilikvidation då akfiekapitalet delvis har gäll förlorat. har i december1982 uttalat atl starka skäl talar för att en skärpning av dessa likvidalionsbestämmelserkommer till stånd och att förslag till erforderiiga ändringar i bestämmelsemasnarast bör föreläggas (LU 1982/ 83:16, rskr 89). Brottsförebygganderädet (BRÅ) har i en promemoria (BRÅ PM 1980:1) om likvidationsförfarandetenligt aktiebolagslagen bl. a. föreslagit att likvidator i aktiebolag alltidskall utses av domstol. Förslaget har inte genomförts (se prop. 1980/81:146 s.15 och LU 1980/81:28 s. 9 och 24). BRÅhar vidare i en skrivelse till tagitupp frågan om möjligheten atl söka på person i del datorbaseradeaktiebolagsregister som är under uppbyggnad hos patent- ochregistreringsverket. Skrivelsen har överiämnats till justitiedepartemenlet. Underärendets beredning har kontakt hållits med företrädare för de danska,finländska och norska justifiedepartementen samt det danska industridepartementet. Enligt1910 års aktiebolagslag skulle elt aktiebolag träda i likvidafion, omaktiekapitalet enligt upprättad likvidationsbalansräkning gäll förioral med tvåtredjedelar och bristen inte blivit fylld efter del atlbolagsstämman fått meddelande om föriuslen. 1982/83:139 7 Pämotsvarande sätt ålåg det enligt aktiebolagslag styrelsen och verkställandedirektören atl upprätta en särskild likvidalionsbälansräkning när det fannsanledning att misstänka atl aktiekapitalet gäll förlorat med två tredjedelar.Visade det sig att bristen i aktiekapitalet översteg tvä tredjedelar, skuUebolagsstämma utlysas för prövning av balansräkningen och av frågan om bolagetskulle träda i likvidation. Bolagsstämman kunde då antingen besluta om Ukvidationeller ocksä ordna så alt hela brislen täcktes genom kapilallillskoll eUer genomnedsättning av aktiekapitalet. Detta mäste i så faU ske efterdel att Ukvidationsbalans-räkningen framlades för stämman. När fyramånadersfristengått ut kunde ansökan om tvångslikvidation göras hos rätten. 1975års aktiebolagslag (ABL) innehåller i förhållande till lag vissauppmjukningar i reglerna om tvångslikvidation. I 13 kap 2 § ABL behåUsutgångspunkten för tvångslikvidationsreglerna, nämligen atl aktiekapitalet hargått förlorat med två tredjedelar. Del åligger styrelsen i sådant fall altsnarast möjligt tUl bolagsstämma hänskjuta frägan om bolagets trädande ilikvidation. Beslutar stämman inte om likvidation, får bolaget respit tillordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår. Godkänns inte viddenna stämma en balansräkning som visar att det egna kapitalet eventuellt efternedsättning av aktiekapitalet - uppgår till halva aktiekapitalet skallstyrelsen, om stämman inte har fattal likvidationsbeslut, ge in ansökan tillrätlen om tvångslikvidation. Bolaget kan undgå beslut om tvångslikvidationgenom atl under ärendets handläggning visa atl Ukvidationsanledningen harupphört. Styrelseledamöterna och i viss utsträckning aktieägarna blirsolidariskt ansvariga för bolagels förpliktelser, om styrelsen underlåter attansöka om likvidation när sädan skyldighet föreligger. ABL:sregler om Ivångslikvidafion vid förlust av aktiekapital innebär en försvagningav borgenärsskyddet i förhållande tiU äldre lagsiiftning på området. Somframgår av vad jag har sagt är således i ABL tidsfristen för bolagsstämmanatt besluta om likvidafion inte som enligt akfiebolagslag fyra månaderutan satt i relation till nästföljande räkenskapsår, vilket i prakfiken kaninnebära en frist . Dessutom räcker det med att halvaaktiekapitalet är täckt. Som skäl för dessa sänkta krav på anskaffning av nyttkapital vid förlust av aktiekapital hänvisade föredragande statsrådet främsttill svårigheter att täcka hela brislen i ett aktiekapital och fillde ogynnsamma effektema av en likvidation för kapitalägare och anställda iföretaget (se prop. 1975:103 s. 218). IBRÅ:s promemoria (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för detbundna kapitalet föreslogs bl. a. alt elt bolag som har förioral mer än tvåtredjedelar av aktiekapitalet skall vara skyldigt att förete fulltäckning av aktiekapitalet för alt undgå skyldighet att träda i likvidation. Isamband med förslag fiU vissa ändringar i ABL är 1980 förklarade emellertidföredragande statsrådet att han i huvudsak delade t2 1982183. Prop.1982/83:139 8 denbedömning av frågan om täckning av förlorat aktiekapital som gjordes vid ABL:stillkomst och att han därför inte var beredd alt tillstyrkapromemorieförslaget (prop. 1979/80:143 s. 87; se även LU 1980/81:4). Lagutskottetanförde i sitt av godkända betänkande LU 1982/ 83:16 (s. 31) att detinte kan anses försvarligt att etl aktiebolag under en följd av år får drivaverksamhet trots atl aktiekapitalet saknar full täckning. I första hand börreglerna ändras sä att skyldigheten att upprätta likvidationsbalansräkninginträder när mer än halva aktiekapitalet gått förlorat. Vidare bör tidsfristenför bolagsstämman att besluta om likvidafion förkortas tUl fyra månader.Utskottet ansäg vidare atl inle något bolag bör få fortsätta sin verksamhel ifall då del egna kapitalet understiger den lagstadgade minimigränsen föraktiekapitalet. För aktiebolag med . eller strax däröver i aktiekapitalinnebär detta i princip etl krav på täckning av hela förlusten inom fyramånader efter det att likvidationsbalansräkningen upprättades. Även när det gäUerbolag med större aktiekapital kan del enligt utskottet med fog hävdas att helaförlusten bör läckas inom en kortare lid. Som närmare utvecklades underförarbetena till ABL kan emellertid elt sådant krav vara alltför strängt medhänsyn bl. a. till sysselsältningspolitiska intressen. Enligt utskottetsmening fär del ankomma pä regeringen alt närmare överväga hur stora krav pätäckning av föriuslen som bör ställas och vilka tidsfrister som skall gälla. Föregen del gör jag följande bedömning när det gäller frågan om Ukvidationsskyldighetvid förlust av aktiekapital. Näraktiebolagsformen används har aktieägarna inte nägol personligt ansvar förbolagels förbindelser. Reglerna om aktiekapitalet är här avsedda att ersättabestämmelserna om personligt ansvar i andra företagsformer. Om en företagareinte är beredd eller i stånd att vidmakthålla aktiekapitalet i sitt bolag börhan därför enligt min uppfattning i princip vara hänvisad till sådanaverksamhetsformer där han svarar personligen för företagets förbindelser. Vidtillkomsten av om täckning av brist i aktiekapital hänvisade man,som tidigare nämnts, främst till svårigheterna att täcka helabristen i ett aktiekapital och till de ogynsamma effekterna av en likvidationför kapitalägare och anställda i förelaget. I och för sig har jag förståelseför dessa argument. Förutsättningarna har emellertid enligl min uppfattningradikalt ändrats . Framför allt har den ekonomiskabrottsligheten tilltagit med därav följande förluster för det allmänna ochskador för enskilda. Denna brottslighet måste angripas med all kraft och medåtgärder pä bred front. Erfarenheterna visar alt ekonomisk brottslighet oftakommer lill sländ med hjälp av aktiebolag som har otillräckligt eget kapital.En skärpning av reglerna om tvångslikvidation vid kapitalförlust är därför ettsätt all försvära förutsättningarna för sådan brottslighet. Jag föreslår därfören skärpning av ifrågavarande regler. Närdet gäller utformningen av reglerna delar jag till en början uppfatl- Prop.1982/83:139 9 ningenatt skyldighet att upprätta likvidalionsbälansräkning bör inträda när mera änhalva aktiekapitalet har gått förlorat och alt åtminstone i fråga om 50000-kronorsbolaghela förlusten bör täckas inom efter det att Ukvidafionsbalansräkningenhar upprättats. Tidsfristen för förlusttäckningen bör enligt min meningfastställas . Avhänsyn tiU olika borgenärsgrupper är det enligt min uppfattning inle försvarligtatt ett bolag, vare sig det är stort eller litet, under mer än en kortare lidframträder i aktiebolagsregistret med ett aktiekapital som saknar täckning.Även när det gäller bolag med betydligt större registrerat aktiekapital än50000 kr. delar jag därför uppfattningen atl hela förlusten bör täckas inom enkortare tid. Jag kan över huvud laget inte finna skäl för atl i fråga om dessabolag ge likvidationsreglerna ett annat innehåll än då det gäller 50000-kronorsbolag.Saken skulle ställa sig annorlunda, om tvångslikvidation kunde undgås endasigenom kapilaltiUskott. Jag vill emellertid understryka att likvidationslvångelockså kan undvikas genom en nedsättning av aktiekapitalet för täckning avförlust. Ett beslut om sådan nedsättning skall fattas av bolagssstämma ochanmälas för registrering. Aktiekapitalet betraktas som nedsatt i och medregistreringen. Innan har förflufit från registreringen färvinstutdelning beslutas endast om rätten ger tillstånd därtill eller omaktiekapitalet har ökats med minst nedsättningsbeloppet (se 6 kap. 5 § ABL). Nedsättningeninnebär att man genom en bokföringsåtgärd uppnår överensstämmelse mellan detegna kapitalet och det registrerade aktiekapitalet. Jag kan inte finna attdenna åtgärd kan leda till några väsentliga negativa konsekvenser då det gällersysselsättningspolitiska eUer andra beaktansvärda intressen. Jagföreslår alltså samma skärpning av likvidationsbestämmelserna för allaaktiebolag. Bestämmelserom likvidafion av aktiebolag finns i 13 kap. ABL. Likvidafionen har tUl syfteatt realisera bolagets tillgångar. Skulderna betalas och de överskjutandetillgångarna fördelas bland aktieägarna. Ett aktiebolag kan träda ilikvidation frivilligt, helt enkelt därför atl aktieägarna inle vill fortsättaverksamheten. Det är då bolagsstämman som beslutar om likvidationen. I vissa faUföreskrivs emellertid att ett bolag skall träda i likvidation, oavsett omaktieägarna vill det eller ej. Om inte bolagsstämman i dessa faU beslutar om Ukvidation,ankommer del på rätten atl fatta ett sådant beslut. Då rätten beslutar omlikvidation talar man om ivångslikvidafion. De vanligast förekommande fallenav tvångslikvidation är alt bolaget saknar till bolagsregistret anmäld behörigstyrelse eller alt bolaget inte har sänt in årsredovisning för nägot av desenaste tvä räkenskapsåren. Ett annat fall av tvångslikvidation är det tidigareberörda faUet alt bolagets eget kapital fill viss del gått förlorat (se avsnitt2.1). Prop.1982/83:139 10 tvängslikvidationpä ansökan av exempelvis en aktieägare eller en borgenär eller efter anmälanav patent- och registreringsverket. Enbolagsstämma eller domstol som beslutar att ett aktiebolag skaU träda i likvidafionskall utse en eller flera Ukvidalorer. Under Ukvidationen träder Ukvidatorernai styrelsens och den verkstäUande direktörens ställe. Närelt bolag har trätt i Ukvidation skall bolagsledningen genast avge redovisningför sin förvaltning av bolagets angelägenheter för fiden fram tiU beslutet om likvidafion.Likvidatorerna å sin sida skall gå igenom bolagels ställning och skaffa siguppgifter om dess tillgångar och skulder. Kallelse pä bolagets okändaborgenärer skall ske. Likvidatorerna skall sä snart det kan ske förvandlabolagets egendom tiU pengar, i den mån det behövs för likvidationen, samtbetala bolagets skulder. Därefter skall likvidatorerna skifta bolagels behållnatillgångar mellan aktieägarna. När likvidatorerna har fullgjort sitt uppdragoch lagt fram sin slutredovisning pä en bolagsstämma, är bolaget upplöst. Om likvidatorernafinner alt bolaget är pä obestånd och inle kan betala Ukvidationskostnaderna, skaUde ansöka om alt bolaget försätts i konkurs. Fören likvidalor gäller enligt ABL samma kvalifikationskrav som för en styrelseledamot.Del innebär att likvidatorn skaU vara svensk medborgare och bosatt i kan emellertid erhållas från dessa krav. Vidare får en likvidalor intevara omyndig eller i konkurs. Av konkurslagen följer dessutom att enlikvidator, lika litet som en styrelseledamot, får vara underkastadnäringsförbud. Somjag har nämnt i inledningen har BRÅ i en promemoria om likvidationsförfarandetenligt aktiebolagslagen föreslagil att likvidator alltid skall utses avdomstol. Förslaget har inte genomförts (se prop. 1980/81:146 s. 15 och LU1980/81:28 s. 9 och 24). Avmin redogörelse för gällande rätt framgår att ABL utöver de formella kraven påsvenskt medborgarskap m.m. inte uppställer några särskilda kompetenskrav föratt en person skall kunna utses tiU likvidalor. Lagen kräver inte heUer att Ukvidalornskall inta en oberoende slällning i förhållande liU bolagets ägare ochtidigare ledning. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det i första handalltid är möjligt för bolagsstämman alt besluta om likvidation och utselikvidator. Detta gäller alltså även dä det är fråga om en situation där fömtsättningarnaför tvängslikvidation är för handen. Huren likvidation genomförs är självfallet ofta av slor betydelse för bolagetsborgenärer. Från borgenärssynpunkt är det därför väsentligt att likvidatorn är ensakkunnig och i övrigt lämplig person som står fri i förhållande till bolagetsägare och tidigare ledning. Med hänsyn härtill kan det övervägas alt föra insärskilda kompetenskrav i ABL. Detta skulle emellertid enligt min mening utgöraen stelbent lösning och det är ocksä osäkert hur långt den skulle leda. Enbättre ordning är att rätten alltid skall Prop.1982/83:139 11 Härmed får män enligt min uppfattning tillräckliga garanfier föratt endast lämpliga personer utses för uppdraget. I de fall där rätlen redan nufillsäller likvidator utses också nästan undantagslöst personer som fyller dehögt ställda kvalifikationer som gäller för konkursförvaltare (se 44 §konkurslagen, 1921:225). Jagföreslår alltså att likvidatorer i aktiebolag alltid skall utses av rätlen. I specialmofiveringenåterkommer jag till frågan om den nya bestämmelsens närmare innebörd. EnligtABL, som trädde i kraft , skall ett aktiebolag för registreringi aktiebolagsregistret anmäla inle bara vem som har utsetts fillstyrelseledamot, verkstäUande direktör, suppleant och firmatecknare utan ävende angivna funktionärernas postadress och personnummer (se 8 kap. 15 § ABL).Före ABL:s ikraftträdande fanns det däremot ingen skyldighet att uppgepostadress och personnummer vid registreringsanmälningen. ABL innebär inteheller någon skyldighet att i efterhand komplettera de äldre registreringsanmälningamamed sädana uppgifter. Akfiebolagsregistretförs f. n. i etl kortregister anordnat efter bolagens organisafionsnummer.