prop · G60397 · 1982-12-31 00:00:00 — a. de förtroendevaldas önskemål om mera direkt kontakt med personal ochklienter i verksamheterna, sammanlrädeslidens längd, delegering och styrning.Kommittén finner att frågeställningarna kring politikerrollen är betydelsefullaför den kommunala demokratins vitalitet nu och i framliden. Dessafrågeställningar bör enligl kommillén ägnas ökad uppmärksamhet. 1.8.1 Instämmanden i kommitténs synpunkter 14 remissinstanser har tagit upp politikerrollen i sina yltranden.Av dessa har cirka hälften instämt i kommitténs synpunkter, bl. a. atl fråganom polifikerrollen bör ägnas ökad uppmärksamhet. , och Emmabodakommuner samt i instämmer i allmänna ordalag.Statskontoret menar bl. a. att det finns anledning att göra jämförande studierav polifikerrollen i statlig och mot bakgrund avutbyggnaden av den statliga förvaltningens förtroendemanna-organisation undersenare år. a. tar upp det s. k. poUiikerföraktet,anför i sitt yttrande bl. a. att det alltmer spridda påståendet om"politikerförakt"' torde ha mycket skadliga effekter för de syftensom kommunaldemokraliska kommittén arbetar för. En attitydförändring därvidlagutifrån objektiv information om förtroendemannarollen torde ha betydandeeffekter för rekryleringsmöjligheter och förståelsen för behovet av förbättradearbetsvillkor för de förtroendevalda. Några remissinstanser anför synpunkter med annat innehåll.Fagersta kommun stöder uppfattningen att bl. a. delegering av beslutanderättenåtminstone i rutinärenden i större utsträckning kan vara ett säll att skapautrymme för mer direkta kontakter. kommun anser att politikerrollen bör utredasytterligare. En sådan utredning borde ta hänsyn dels till de förtroendevaldas förväntingarpå uppdraget och på sin roll, dels också väljarnas förväntningar på sinaförtroendevalda. Inte minst den senare rollkonflikten belyses i den förlroendevaldesumgänge med massmedia, anställda och vänner. kommun anser att inrättandet av gående delegering ochstyrning med ramar och direktiv kan leda till sammanträdestiden i plenum Prop, 1982/83:97 79 kommunaljuridiska förening delar kommitténsprincipiella ståndpunkt beträffande förhållandet mellan politiker ochtjänstemannaförvaltningen. Politikern skall således koncentrera sig påprincipiellt viktigare ärenden. Förvaltningarna skall därvid styras genom ramaroch allmänna direkfiv. Beslutanderätten i dessa ärenden förutsattes delegerastill ijänsle- Invändningar mol kommUténs synpunkter Två remissinstanser framför vissa invändningar motkommitténs sätt alt resonera angående polifikerrollen. kommun betonarbetydelsen av beslutsfatlarrollen och anför alt om denna roll försvinner såförsvinner likaledes hela grunden för del politiska system som byggts upp ivårt land. Mol denna bakgrund förefaller kommitténs förslag om studiebesöksverksamhetenoch inrättandet av rådgivande organ något förvånande. Studiebesök,lemakonferenser eller informationskonferenser är medel för att nå ett mål;målet i detta sammanhang atl fatta genomtänkta beslut grundade på en gedigenoch allsidig kunskap. kommun släller sig i princip bakom förslaget om delegeringav rutinärenden till förmån för koncentration på principiellt viktiga ärenden. kommun anför att politikerrollens utveckling medförslag om alt ev. vidga möjligheten (på betald lid) att gå in i deverksamheter man satts alt sköta bör även vara en förtroendefrågaför de enskilda mäniskorna. De som har intresse för sin verksamhel ser också lillalt skaffa sig kännedom och kontakt med sill "revir". 1.9 Utbildningen av de förtroendevalda Utbildningsverksamheten är enligt kommittén ett viktigtled i ansträngningarna att underlätta arbetet för de förtroendevalda och attskapa och vidmakthålla den kompetens som krävs i den nutida politiskaverksamheten. Kommittén noterar med tillfredsställelse den breda satsning påutbildningsverksamhet som sker i kommuner och landstingskommuner. Detär etl väsentiigl intresse att resurserna för utbildning bibehålles även iekonomiskt svåra tider. Enligt kommitténs mening finns skäl för de kommuner somf. n. inte tillhandahåller egen utbildning eller bidrar till partiernasutbildning av de förtroendevalda atl överväga sådana åtgärder för kommandemandatperioder. Prop,1982/83:97 80 1.9.1 Instämmanden i kommitténs synpunkter 23 av de 27 remissinstanser som tar upp utbildningsfråganinstämmer i kommitténs synpunkter, som bl. a. går ut på att utbildningsverksamhetenär viktig och atl resurserna för utbildning bibehålles även i ekonomiskt svåratider. Statskontoret, i tån, jämstätldhetskommittén, Flens,, och kommuner. , kvinnoförbundoch instämmer i allmänna ordalag. Även Höörs och Storumanskommuner och ställer sig positiva. Övriga remissinstanser, som instämt i kommitténssynpunkter i stort, har anfört särskilda synpunkter. I de flesta fall gällerdet utbildningens innehåll. i betonar i sittyttrande atl det inle bara är utbudet av utbildning som är viktigt utan ävenutbildningens innehåll. anför: "anserstyrelsen att utbildningen är av stor betydelse för de förtroendevalda.Styrelsen vill dock framhålla att det inte enbart är utbudet av utbildning somär intressant utan också dess innehåll. har i silldelbetänkande uttalat alt tonvikten i förvaltningsärendena bör ligga i förstainstans i förvaltningsärenden av olika slag. Detta kräver att också deförtroendevalda har kunskaper om sakfrågorna inom sitt uppgiftsområde. Destörsta kraven i dessa sammanhang torde göra sig gällande inom den specialregleradedelen av förvaltningen, t. ex. inom hälsovårdsnämnder, byggnadsnämnder ochsocialnämnder. Det är därför angeläget atl kursutbudet inriktas molfaktakunskaper mot bakgrunden av de krav som ställs och kommer att ställas påde förtroendevalda. Detta är viktigt ocksä för all uppnå balans mellan deförtroendevaldas och de anställdas fakliska inflytande på de kommunalabesluten." Liknande synpunkter anförs av i länsamt , och Åre kommuner. anför atl detför de nyvalda förtroendemännen är mycket viktigt med en ordentlig introduktiondär man får lära sig hur kommunen respektive är organiserat.Utbildning för de förtroendevalda behövs också för dem som inte är nyvalda medtanke på den snabba utvecklingen inom många områden, t. ex. data. kommun anser att utbildningen bör ske på hemortenoch i partiernas regi. kommun anser all det är väsentligt alt de förtroendevaldaberedes möjlighet till en så bred utbildning som möjligt. En del av dennautbildning kan med fördel bedrivas inom den egna kommunen och även i samarbetemed angränsande kommuner. Fördelarna med denna form av utbildning är, altkostnaderna kan nedbringas, flera förtoendevalda kan dellaga samt möjlighettill erfarenhetsutbyte med förtroendevalda från angränsande kommuner. /SR framhåller att förtroendemannautbildning börsamordnas med Prop, 1982/83:97 81 sådan för de anställda - särskilt chefer. Dessa senare hari slor utsträckning myckel att ge de förtroendevalda i sakligt innehållsamtidigt som ett ömsesidigt beroendeförhållande finns. Utan direkt instämmande i kommitténs synpunkter lämnarfyra remissinstanser synpunkter på utbildningsfrågan. JåmslåUdhetsombudsmannenanser alt del kan vara värdefullt för nyvalda kommunal- och landstingspoUlikermed särskild träning i informations- och debatleknik. kommun anför att partierna själva bör kunna ståför den allmänna förtroendemannaulbildningen och resurser erhållas genom partistödet.Specialutbildning för att förstå den ökade komplexiteten i den kommunalaförvaltningsorganisationen och den politiska beslutsprocessen bör resp.förvaltning själva klara av. kommun anför alt utbildningen av de förtroendevaldai huvudsak bör ske på hemmaplan, och i viss mån även i samband meddet ordinarie arbetet. De mera erfarnas kunnande bör ge ett stöd till dem somär mera osäkra. Informationsarbetet bör självklart stödjas hos de förtroendevaldasegna organisationer. anför all delvis nyaarbetssätt, som förutsätter etl samspel mellan kanslierna och deförtroendevalda, kräver utbildning. Temadagar där längre lid kan avsättas förnågon eller några frågor verkar vara en bra metod. 1.10 Servicen åt de förtroendevalda Kommittén tar i denna del upp dels den service sompartiorganisationerna tillhandahåller, dels den service som de kommunalaförvaltningarna lämnar till de förtroendevalda. Kommittén konstaterar bl. a. atlkommunernas och landstingskommunernas informationsmaterial bidrar till att ökade förtroendevaldas kunskaper och att dessa kunskaper är värdefulla. Kommuneroch landstingskommuner bör enligt kommitténs mening la ökad hänsyn till deförtroendevaldas skiftande behov vad gäller sammanträdesmaterialets omfattning.Det är önskvärt atl del utvecklingsarbete som skelt med attgöra beslutsunderlaget lättare tillgängligt för de förtroendevalda fullföljsoch intensifieras. 1.10.1 Instämmanden i kommUténs aUmänna synpunkter Tre instanser lämnar allmänt positiva synpunkter på behovelav service och administraliv hjälp. Statskontoret anser att del mot bakgrund avkommitténs redovisning av enkätdata om uppdragsattityden är angeläget atl ökautbildning och service åt de förtroendevalda. 6 1982/83. Prop, 1982/83:97 82 län och kommun instämmer i allmänna ordalag i vadkommittén anfört. 1.10.2 Synpunkter på beslutsunderlaget Ett tiotal remissinstanser lämnar synpunkter på behovet avbättre beslutsunderiag. i anser del viktigt altbeslutsunderlaget fillrätlaläggs så atl det är tillgängligt för samtligabeslutsfattare, t. ex. genom en utökad service från lokala och/eller regionala pariiorganisafioner. Stadssekreteraren i redovisar praktiskasvårigheter atl förbättra beslutsunderlaget och anför bl. a. att man iStockholms kommun på olika sätt försökt komma lill rätta med problemen medbeslutsunderlaget. Sålunda har i kommunfullmäktige och kommunstyrelsen vidflera tillfällen ärenden behandlats som rör utformning, disposition,språkformer m. m. i kommunala handlingar avsedda att tjäna som underlag förbeslut i kommunfullmäktige och nämnder. Kommunfullmäktige och kommunstyrelsenhar därvid utfärdat rekommendationer till förvaltningarna att göra de kommunalaärendena mer lättillgängliga för förtroendemän och allmänhet.Rekommendationerna kan sägas ge uttryck för två huvudprinciper: 1) Förvaltningarnastjänsleutlåtanden, kommunstyrelsens utlåtanden och promemorior m. fl. skallvara kortfattade och koncentrerade och enhetligt uppställda. 2) Språket i dessahandlingar skall vara enkelt och lättläst, dvs. en ledig normalprosa bör varahuvudregeln. De allmänna rekommendationer, som utfärdals i Slockholmsynes inte gett önskat resultat. Problemen med det alltför vidlyftigasammanträdes-materialet och det onödigt tillkrånglade språket kvarstår ibetydande omfattning. kommun tar i sitt yttrande upp språket i dekommunala handlingarna och anför att byråkratispråk ej får förväxlas med ettkorrekt välavvägt språkbruk som beskriver en komplicerad fråga. Emellertidmåste man vara medveten om de problem sorn under alla förhållanden kan uppståoch medvetet inom kommunerna eftersträva ett så klart och enkelt språkbruk som möjligl,som strävan måste vara all få förtroendemän och tjänstemän att talasamma språk. Del kan och bör ske genom utbildning av alla berörda parter. läns landsting instämmer i kommitténs mening måste ta ökad hänsyn till de förtroendevaldas skiftande behov vad gäller sammanträ-desmaterialelsomfattning och tillgänglighet. Det bör vara en lämplig avvägning mellanskriftlig och muntlig föredragning. tillmäterbeslutsunderlagets utformning en slor betydelse. Det är viktigt alt kommunernafortsätter att förbättra della. 1982/83:97 83 kanske oftare i kombination med populärversioner, stordiaetc. i samarbete med informationsfunktionerna. Fredrika-Bremer-Förbundei anser att det politiska språketmåste förenklas. Förtroendevalda måste ges möjligheter - och lid - alt sättasig in i publicerat utredningsmaterial. kommunatjuridiska förening anser det vara ennödvändig förutsättning för de förtroendevaldas arbetssituation atl de får ettfullgott beslutsunderlag som grund för sina ställningstaganden. Krav på utökatbeslutsunderlag från de förtroendevalda måste dock ses mot bakgrund av de resursersom ställs fill förvaltningarnas förfogande. understryker viklen av att arbetet medall förenkla och förtydliga beslutsunderlaget fortsätter. 1.10.3 Synpunkter på systemet med poUtiska sekreterare 10 remissinstanser lämnar synpunkter på systemet medpolitiska sekreterare. , och kommuner anser för sin delatt systemet bör legaliseras. i Göleborgs och län anser dettillfredsställande ätt kommittén förklarar att problematiken skall tas upp iett kommande belänkande. i anser alt det finnsbehov av en särskild utredning inte minst av de juridiska konsekvenserna.Landstingsförbundet menar all del är viktigt atl frågan påskyndas. anser alt förslag om en reglering av de politiska sekreterarnasställning borde framlagts inom ramen för betänkandet om de förtroendevalda.Svenska kommunförbundet framhåller atl en sådan reglering aktualiserar behovetav regler om kommunalråden i kommunallagen. Moderata samlingspartiet i Karlstadanser alt systemet med politiska sekreterare bör avvecklas. länslandsting efterlyser en tydligare gränsdragning mellan olika slags service. Enligt kommitténs mening är lemasammanträden,informationskonferenser och studiebesök viktiga som instrument föranpassningen av sammanträdesformerna lill de förtroendevaldas behov av atlöverblicka verksamheten, alt temporärt koncentrera sig på visst problemområdesamt att konima i kontakt med personal och brukare/klienter vid de kommunalaoch landslingskommunala institutionerna. 1.11.1 Instämmanden i kommitténs synpunkter 14 av de 17 remissinslanser som kommenterat fråganinstämmer i kommitténs synpunkter. Följande instämmer i allmänna ordalag: Stenungsundsoch kommuner. Prop,1982/83:97 84 , läns landsting.Landstingsförbundet, i (LO), . Ale kommunanser alt dessa alternativ kan vara vikliga i kommunens strävan atl försökaanpassa sammanträdesformerna till de förtroendevaldas behov av att få en bättreöverblick över den kommunala verksamheten. Kommunen anser dock att formernamåste anpassas lill den enskilda kommunens förutsättningar, inle minst medtanke på kommunstorlek, tradition m. ni. Åre kommunanför atl man i detta sammahang även kan tänka sig att en politiskt sammansattgrupp inom en nämnd/styrelse mera ingående diskuterar något eller någraärenden inom vederbörandes intresse-/ämnesområde som en del avsammanträdestiden. Uppsalaläns landsting anför alt metoden med studiebesök praktiseras av ett flertalnämnder och styrelser inom läns landsting. Åven de andra angivnaformerna har prövats. har också för egen del sammanträtt på olikaorter och medverkat med studiebesök. Verksamheten bör utvecklas ytteriigare. Svenljungakommun och i främsta hand kommunstyrelsens arbetsutskott har under den senastemandatperioden utökat antalet studiebesök. Dessa har i första hand ägt rum påvissa av i kommunen verksamma företag. Denna form av sammanträden har från bådaparter upplevts som positivt och kommer framgent att öka. 1.11.2 Invändingar mol kommilténs synpunkter Två remisinstanser riktar vissa invändningar motkommitténs synpunkter. Emmabodakommun anför atl om inte förslagen är avsedda atl utgöra ograverat tidspåslagpå de traditionella sammanträdena måste dess genomförande innebära långtgåendedelegering av ärenden till förvaltningen, med den antydan KDK gör att konfliktdärmed kan uppstå med de förtroendevaldas behov av detaljkännedom om enskildaärenden. Nässjökommun betonar vikten av beslutsfattandet i politikerrollen och anför atlkommitténs förslag vad avser studiebesök och rådgivande organ mot dennabakgrund förefaller förvånande. Kommunen framhåller att studiebesök, lemakonferensereller informationskonferenser är medel för att nå etl mål; målet är i deltasammanhang att fatta genomtänkta beslut grundade på en gedigen och allsidigkunskap. Prop, 1982/83:97 85 1.12 De politiska partiernas resurser Enligt kommitténs mening har tillkomsten och densuccessiva utbyggnaden av del kommunala och landslingskommunala partistödethaft positiva effekter från kommunaldemokratisk synpunkt. En studie avpartistödels konsekvenser för de lokala partiorganisationerna bär vittne omdelta. Med hänvisning till den centrala roll förpartiverksamheten på det lokala och regionala planet som partistödet spelaranser kommittén det vikfigl alt partierna i kommuner och landstingskommuner fårstöd även i ekonomiskt svåra tider. 1.12.1 Instämmanden i kommitténs synpunkter 12 instanser instämmer i kommitténs synpunkter beträffandepartistödets betydelse från kommunaldemokratisk synpunkt saml viklen av attpartierna får stöd även i ekonomiskt svåra tider. Flens, och Gävlekommuner, Socialdemokraterna och i samt och i (LO) instämmer i allmänna ordalag. kommun anför bl. a. alt partistödet är en absolutförutsättning för den grundutbildning som de politiska partierna skall svaraför. Are kommun anför atl det kommunala partistödet har visatsig vara av stor ekonomisk betydelse för det politiska arbetet. Här bör enligtkommunens mening diskuteras en utökning av detta slöd eller ersättning i annanform lill förtroendevalda för deltagande vid de politiska gruppsammanträdena. kommun anför atl partistödet är en förutsättningför att partiernas arbete skall kunna bibehållas och utvecklas. Inte minst ur derhokralisksynpunkt är del nödvändigt atl partistöden alllid har en nivå så att partiernaseget arbete kan tryggas. Partistöden bör utvecklas i samma utsträckning som denallmänna kostnadsutvecklingen. Väslernorrlands läns tandsting anser det väsentligt attpartierna förutom partistödet i viss utsträckning får administrativ hjälp genomkommunkanslierna. Ett angeläget intresse måste till exempel vara att säryrkanden,reservationer och särskilda yttranden ges en sådan utformning så att de urpedagogisk synpunkt är anpassade lill de förslag som föreligger frånmajoriteten. anför att del ur kommunaldemokratisksynvinkel är angeläget att partistödet kan fortsätta atl utvecklas även om delekonomiska utrymmet minskar. Att landstingen bidrar med en viss administrativservice, t. ex. tjänsterum och skrivhjälp, kan också vara rimligl. 1982/83:97 86 Fyra remissinstanser anser atl partislödsreglerna börändras. kommun anser atl det för partier med liten representation ifullmäktige uppslår vissa problem som medför atl grunderna för partistödet börses över. Jönköpingskommun finner det mot bakgrunden av partiernas roll i den kommunalasjälvstyrelsen förvånande att kommunaldemokratiutredningens belänkande (SOU1975:41) inte följts upp med en grundlig översyn av stödet fill partierna.Kommunen anför vidare: "Det enda formellt erkända parlislödet utgörs avdet mandatrelalerade bidraget enligt lagstiftning 1969. De politiska partiernasarbetsförutsättningar har förändrats väsentiigl härefter, inle minsl på grundav den struklurförvandling som kommunerna undergått genom kommunreformen samtden kommunala expansionen. Partistödets konstruktion motsvarar inle dagens kravpå partierna. Deras kostnader står inle i sådan relation fill antalet ullmåktigemandalsom lagen förutsätter. Koslnadskurvan torde vara brantast i initialskedet,flackas ut i den etablerade verksamheten samt stiga vid nya aktiviteter. Enbartantalet fullmäkfigemandal är en felakfig måttstock på partiernas behov av ekonomiskaresurser. Detta är särskilt kännbart för de mindre partierna. En etablering ifullmäktige kräver en viss administraliv basorganisation. Även i begränsadomfattning innebär detta sä höga kostnader all de inte kan kompenseras skäligtulan en orimlig höjning av de större partiernas bidrag. Väletablerade partierkan mötas av det omvända problemet, nämligen atl vid större mandatförlustertvingas lill orimlig nedskärning av sin verksamhet, vilket i sin luraccentuerar den negativa utvecklingen. Den nuvarande partistödskonstruktionenär således felakfig och motverkar direkt de kommunaldemokratiska värden somskall tillgodoses och utvecklas i alla olika former. Stöd till politiskapartier år mycket strikt övervakat i rättspraxis. Bidrag, arrangemang ochåtgärder som eljest är accepterade är kompetensöverskridande om de avser politiskapartier. Rättstillämpningen sneglar härvidlag inle vid de politiska partiernasbetydelsefulla samhällsroll eller folkviljan som den kommer till uttryck i fullmäkligeförsamlingar.Sammanlaget sett föreligger ett objektivt behov av ett kostnadsriktigt partislödssysteminnefattande ökade och vidgade handlingsmöjligheter för kommunfullmäktige.Jönköpings kommun vill påkalla att utredning tillsätts för revidering av 1969års lag om kommunalt partistöd i sådant syfte." kommun anför i sitt yllrande liknande synpunkter. demokratisk samUng anför att nuvarande partistöd,som grundas helt på antalet mandat, skapar odiskutabelt fördel för de allra slörslapartierna. Eftersom de politiska partierna har lika många väljare inom resp,valkretsaratt informera och söka kontakt med, borde partistödet utformas så altell lika stort grundbidrag ulgår till samtliga partier med varaktig inriktningoch allsidig politisk verksamhet och aft ell tilläggsbidrag utbetalas beroendeav partiets antal röster. 1982/83:97 87 kommun anser att nu gällande regler förpartistödet, beräknat efter partiernas representation i fullmäktige, är välavvägda. kommun, som bl. a. anser all partistödet bör vara indexreglerat,anför bl. a. att endast i mycket stora kommuner bör man ha behov av stöd lillpartikanslier. Detta stöd bör kunna inrymmas inom det normala partistödet. Deenskilda partiorganisationerna bör enligl kommunen i övrigt inle blanda in sinkommun i sitt arbete annat än eventuellt genom att med vanliga hyresvillkorförhyra lokaler och torg, som är att betrakta som normala mötesplatser etc.Partistödet bör för undvikande av ständigt "käbbel" vara indexreglerat. U/neå kornmun far upp en skatteteknisk fråga och anför:"För att täcka kostnader för administrativ service till bl. a. medlemmarsom sitter i kommunfullmäktige uttaxerar vissa partier bidrag från medlemmarsom uppbär kommunala arvoden. Tyvärr behandlas dessa utgifter för de förtroendevaldainte på samma sätt av de lokala skattemyndigheterna. Kommunen anser alt rikslikandevillkor ur skatlesynpunkl bör utarbetas möjligt." Liknandesynpunkter framför kommun. ifrågasätter det kloka i att ökapartiernas beroende av offentligt slöd och anför bl. a.: "Vi anser detstyrkt atl partierna med ungdomsförbund utgör en klart gynnad del avorganisationsvärlden. Demokratin förutsätter att partierna fungerar. Viifrågasätter dock det kloka i att öka partiernas beroende av offentligt stödför sin verksamhet pä det sätt som skett . Det föreliggerdärtill ett behov av "resning" i bidragsfloran så alt det totalaoffentliga slödel till partierna verkligen går alt utläsa." 2, Interpellation, motion och enkel fråga Genom instituten motion, interpellation och enkel frågahar enskilda eller grupper av ledamöter i kommunfullmäktige och i landsfingetmöjlighet att få insyn i förvaltningen. har inte funnit skäl föreslånågon ändring av de bestämmelser som reglerar institutet motion. Vad gäller institutet enkel fråga föreslår kommittén atlliksom f. n. skall kommunfullmäktige resp. föreskriva om och hurdel skall användas. begränsas enligt gällande rätt itvå vikliga avseenden. Den ena begränsningen avser de ämnen som får beröras.Den andra restriktionen gäller kretsen av personer som får interpelleras. har funnit gällandebegränsning beträffande interpellationsämnet vara alltför snäv omkommunfullmäktige och skall kunna spela den centrala och samlanderoll som lagstiftaren avsett. En förstärkning av interpellationsinslitulet är enligtkommitténs mening Prop.1982/83:97 88 befogad från såväl kontroll- som informationssynpunkt. Medminskad statlig kontroll och tillsyn blir den interna kontrollen av altförvaltningen håller måttet i olika avseenden viktig. Direkfinformation mellanbeslutande församling och nämnder bör ej begränsas av all området t. ex. ärföremål för statlig insyn, anser kommittén.