prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Från anslagetbestrids skatteutjämningsbidrag lill kommuner och landsfingskommuner enligtlagen (1979:362, ändrad 1980:340, 1980:1031, 1982:380, 1982:631 och 1982:973) omskatleutjämningsbidrag samt lagen (1982:221) med särskilda beslämmelser angående detkommunala skatteunderlaget m.m. Ytterligare föreskrifter för bidragsgivningenfinns i förordningen (1979:363, ändrad 1980:341, 1981:147, 1982:632 och 1982:1216)om skatteutjämningsbidrag. Under tidigare århar under anslaget beräknats medel för skatteutjämningsbidrag till dekyrkliga kommunerna. beräknas inte längre medel härför underanslaget. Del tidigare systemet ersätts av ett inomkyrkligt utjämningssystem somfinansieras genom en allmän kyrkoavgift. Storleken på denna avgtft fastställs av statenvarje år och innebär att vissa ören per skattekrona tas från pastoraten ochmedlen återförs i form av utjämningsbidrag lill skaltesvaga församlingar ochpastorat. Jag har tidigaredenna dag vid min anmälan av finansplanen för nästa budgetår (bil. 1 tillbudgetpropositionen) redovisat de utgångspunkter som bör gälla föröverväganden i de kommunalekonomiska frågorna . Med anledningav atl beredningen av frågor om den kommunala ekonomin ännu inte är avslutad avser jag att senare anmälafrågan om anslag fillskatteutjämningsbidrag under /84. Enligt min mening bör regeringen, efter överläggningar medkommunförbunden, avge en proposilion fill innevarande som behandlar olika 1982/83:100 Bilaga 9 108 I avvaktan på detta börförevarande anslag föras uppmed 10600 milj. kr. i förslaget lill statsbudget för /84. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, tiU Skatteutjämningsbidrag tUt kommunerna m.m. /84 beräknaett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 9 109 Kostnader för vissa nämnder / 1981/82 Utgift 15051 1982/83 Anslag 20000' 1983/84 Förslag 20000 ' Avser del av anslaget C3under . Från anslaget bestridsf.n. utgifter för arvoden, expenser m.m. för resegaraniinämnden. Medelsförbmkningen beräknas lill oförändrat20000 kr. för /84. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kostnader förvissa nämnder för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationella byråeroch organisationer m.m. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget bestridsf.n. utgifter för bidrag till nordiska skatte vetenskapligaforskningsrådet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jagtill avrundat . Anslaget bör således föras upp i statsbudgetförslagetmed oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslär atl till Bidrag tillvissa internationella byråer och organisationer m.m. för /84anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon 1981/82 Utgift 10065 950 1982/83 Anslag 10500000 1983/84 Förslag 10900000 Enligt förordningen(1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon utgår bidragav statsmedel till sådana handikappade motorfordonsägare som har befriats frånårlig vägtrafikskalt. Bidragen motsvarar skattekostnaderna för viss mängdbensin som för ägare av bil Prop.1982/83:100 Bilaga 9 110 uppgår till och för ägare avmotorcykel till . Bidragen utgår i efterskott för budgetår.Ärenden om bidrag handläggs av . föreslår- med utgångspunkt i de skattesatser som gällde vid liden föranslagsframställningen - att anslaget räknas upp med . Antalet bidragsberättigade beräknas därvid av verket till ca 10500.Den övervägande delen av dessa erhåUer helt bidrag. Med ledning avriksskatteverkets förslag beräknar jag medelsbehovet under detta anslag undernästa budgetär till avrundat 10,9 milj. kr. atl till Bidrag lillvissa handikappade ägare av motorfordon för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till vissa investeringar 1981/82 Utgift 64224939 1982/83 Anslag 2500000 1983/84 Förslag 100000 Från detta anslagbekostas statliga investeringsbidrag enligt dels lagen (1975:1149) om statligtinvesteringsbidrag för inventarieanskaffning, dels lagen (1978:951) om statligtinvesteringsbidrag för vissa byggnadsarbeten. Möjligheten lillinvesteringsbidrag upphörde . För /84 kanendast överklagade beslut komma atl utbetalas. RSV föreslår att anslaget fördetta år beräknas schablonmässigt lill . Den beräkning avanslagsbehovet som har gjort föranleder ingen erinran frånmin sida. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Bidrag tillvissa investeringar för /84 anvisa ett förslagsanslag av 100000kr. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från detta anslagbekostas exporlkreditbidrag enligl lagen (1978:401) om exportkredUstöd. Vid /78beslutade statsmakterna om olika åtgärder för att ge svenska företag ökademöjligheter alt konkurrera på likartade viUkor som förelag i andra läner ifråga om krediter vid export (prop. 1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr1977/78:379). Besluten innebar bl.a. att del exportkre- Prop.1982/83:100 Bilaga 9 111 ditstöd i form av elt extra avdrag vidinkomsttaxeringen för vissa räntekostnader, som tidigare gällde förexportkreditavtal som ingås före utgången av , förlängdes lill allgälla även avtal som ingås . Vidare kompletterades exportkreditstödetmed en möjlighet för sådana företag, som inte har tillräckligt vinstunderlagför att kunna utnyttja avdraget, att i stället få elt statligt s.k.exportkreditbidrag. Gällande regler för exportkredilstödet återfinns i lagen(1978:401) om exportkredilslöd och förordningen (1978:401) om villkor förexportkreditstöd. Exportkreditstöd kanalltså ulgå i form av avdrag vid inkomsttaxeringen eller som bidrag. Ansökan omstöd görs i första hand hos exportkredit-. nämnden som prövar om de aUmännaförutsättningarna för stöd föreligger. Ansökan skall göras hos nämnden föreutgången av den tid inom vilken det sökande företaget skall lämna allmänsjälvdeklaration för det beskattningsår då exportkreditavlalet har ingåtts. Pågmndval av exportkreditnämndens beslut kan exportföretaget sedan yrka avdrageller ansöka om bidrag. Exportkreditavdragetinnebär atl exportföretaget vid beräkning av nel--toinläkt enliglkommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1974:576) om statlig inkomstskatt fårett extra avdrag för stödberättigade kostnader. Etl yrkande om extra avdragprövas i vanlig ordning vid företagets inkomsttaxering. Exportkreditbidragetinnebär att exportföretaget i stället för att erhålla exportkredUavdrag färuppbära etl statligt, skattefritt bidrag som motsvarar hälften av avdraget.Bidraget är ett substitut tUl avdraget och skall bara betalas ul när avdragetinte har kunnat utnyttjas i sin helhet och inte heller har utnyttjats till vissdel. Däremolfinns det inget hinder mot atl ett förelag i fråga om en och sammaexportkredit får avdrag och bidrag ett annat år. Avgörande förstödformen är om det då finns utrymme för avdrag eller inle.Bedömningen av frågan om avdragsmöjligheten har kunnat utnyttjas eller integrundas på lagakraflvunnet beslut om taxering enligt kommunalskattelagen ochlagen om statlig inkomstskatt. Ansökan omexportkreditbidrag prövas av , som också betalar ul bidragen.Ansökningshandlingen skall komma in senast efter det attexportföretagets taxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Innanutbetalning sker mäste undersöka om utrymme för fullt avdragfinns eller om företaget delvis har utnyttjat avdraget. Denna prövning sker iförsta hand pä grundval av lagakraflvunnet beslut om förelagels taxering. Omförelaget begär det får prövningen dock grundas på det beslul angåendeföretagels taxering som föreligger när tar ställning tillyrkandet om bidrag. Finns det enligt detta beslul inte utrymme för fullt avdragkan bidrag således medges och utbetalas utan hinder av all laxeringen inte harvunnit laga kraft. Under de år möjlighel funnits tillexportkreditbidrag har endast ett fåtal Prop.1982/83:100 Bilaga 9 112 ansökningar inkommit till RSV. Under /82har ett ärende föranlettutbetalning på . Då någon prognos för budgetår 1983/84 inte låter sig göras föreslår RSV atlanslaget tas upp med . Någon tillförlitligberäkning av medelsbehovel under detta anslag är inte möjlig alt göra.Förutom svårigheten att överblicka omfattningen av underlaget förexportkredilstödet är det omöjligt att fömtse taxeringsutfallel och de däravföranledda yrkandena om bidrag. Med hänsyn till osäkerheten om vilket medelsbehovsom kan bli aktuellt förordarjag att anslaget förs upp med etl formellt beloppav . också i statsbudgelen för /84. Detfaktiska utfallet av bidragsbelalningarna får i stället redovisas för ilämpligt sammanhang när underlag finns för detta. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillExportkreditbidrag för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 136622026 1982/83 Anslag 144700000 1983/84 Förslag 153 800000 Från anslagetbestrids utgifter för olika former av lönsparande. Nya lönsparandet, numera benämnt sparande påvinstsparkonto, drar utgifter förvinstutlottning och viss del av sparpremien bekostas också av statsmedel. beslöt om en ny form avlönsparande det s k skatlesparandet(prop 1977/78:165, FiU 1977/78: 37, rskr 1977/78: 346, SFS 1978:423-429). Detta sparande sker antingen påskattesparkonto i bank eller på skattefondkonto för inköp av andelar iakliesparfonder. Skattefondsparandethar också öppnats för s k företagsanknutna akfiesparfonder (prop 1980/81:45, FiU 1980/81:12, rskr1980/81:74). beslöt all införa ett merpermanent system för vinstsparande, som samlidigtstimulerar spararna att hålla kvar de sparmedel som tidigare premierats (prop 1980/81:167, FiU 1980/81:36,rskr 1980/81:311). Det nya systemetinnebär all den nuvarande sparpremieförmånen slopas och ersätts med ytterligare en vinstutlottning per år.Reglerna trädde i kraft den 1 januari1982 med en övergångstid till utgången av . beslöts en viss sänkning avskattereduktionen vid skattesparandet (prop1982/83:50, FiU 1982/83:20, rskr 1982/83:104). Från anslaget bestrids utgifter för informationskampanjer för såvälsparande på vinstsparkonlo som skattesparande. svarar för administrationen av deolika formerna för Prop.1982/83:100 Bilaga 9 113 Riksgäldskontoretsadministrationskostnader bestrids från särskilt anslag under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m m. Kampanjverksamheten åligger lönsparkommittén, somär underställd riksgäldsfullmäktige. Fullmäktige iriksgäldskonloret förordar - med hänsyn till det ekonomiska läget och delangelägna att göra besparingar - att för informationskampanjer beräknas ettanslag av 2 milj. kr. samt anser att huvudparten av anslaget bör utnyttjas förinformation om vinstsparandet. Vid beräkningen av anslaget för informationskampanjerhar fömtsätts att sparinstitutio-nerna även i fortsättningen själva bekostar enväsentlig del av sparinforma-tionen. Informationen föresläs ges i huvudsakenligt tillämpade linjer ochmed anUtande av annonsering samt genom broschyrer till arbetstagare ocharbetsgivare saml genom affischer m m. Inom vinstsparandet skall anordnastvä vinstutlottningar . Utlottningarna som till sin huvuddel bekostas avstaten skall äga rum närmast efter spararet. Vinstsumman imarsutlott-ningen skall uppgå till en procent av det belopp som ligger tillgrund för utlottningen. Detta belopp har beräknats till ca 3,4 miljarder kr.Spararna deltar med det lägsta av saldona pä vinstsparkontot vid de två senasteårsskiftena. skall vinstsumman uppgå till fyra procentav den på visst sätt beräknade saidoökningen under spararet på samtliga konton.För år 1982 beräknas nämnda beräkningsunderlag till ca 2,4 miljarder kr.Medelbehovet för vinster i utlottningen beräknas mot dennabakgrund till och utlottningen till förstatens del. Under /84 kommer vidare attutbetalas en sparpremie på av den del av sparandet 1979 somfortfarande står kvar på kontot vid utgången av etl vart av åren 1980-1983.Premien bekostas av staten och bankerna med hälften vardera. Statens kostnaderför sparpre-miering beräknas till . Fullmäktige förordarsålunda att till Lönsparandet m manvisas ett förslagsanslag av för /84. Jag har ingen erinran motfullmäktiges beräkningar av medelsbehovet för vinstutlottningar ochsparpremiering för sparande pä vinstsparkonto. När det gäller de särskilda insatserna förinformationen om de olika sparformerna gör jag bedömningen att statensengagemang nu bör kunna minskas. Jag har därför beräknat medelsbehovet till 1,5milj.kr. Det sammanlagda anslagsbehovet uppgår därmed till /84. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lönsparande m.m.för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 9 114 Vissa särskilda frågor inom finansdepartementetsverksamhetsområde Genomdepartemenlsreformen kommer de spel och lotterier som anordnas av ABTipstjänsl och alt föras över frånhandelsdepartementet fill . Vidare överförs från jordbmksdepartemenletdel lotalisalorspel som bedrivs av Aktiebolaget och Galopp (ATG)enligl bestämmelser i avtal med staten. Avtalet meUan statenoch ATG gäller t. o. m. . Uppsägning av avtalet skall ske skriftligen senast etl år föreavtalsperiodens utgång. Jag vill anmäla altjag har för avsikt atl senare föreslå regeringen alt säga upp avtalet. Siatens vinstandel i skildasorlers spelformer, såsom fips, lolto ochlotalisalorspel, varierar f. n. mycket kraftigt. Del är angelägel all dessavariationer minskar. Frågan om statens vinstandel i lolalisatorspelet bördärför tas upp vid överläggningar med ochSvenska galoppsportens centralförbund om elt nytt avtal. Jag vill också nämnaalt har föreslagit att totalisaiorsavgiften skall reglerasenligt de regler som gäUer för skatter, vilket bl.a. kräver lagstiftning.Denna fråga bereds i . KonungariketSveriges stadshypotekskassa har till uppgift atl svara för anskaffningen avmedel ål stadshypoleksföreningarna för dessas utlånings-verksamhet påbostadsfinansieringens område. På motsvarande sätt har aUmännahypoteksbank fill uppgift atl anskaffa medel åt landshy-poleksföreningarnaför dessas ufiåningsverksamhel inom jordbrukssektorn. Som yttersta säkerhetför kassans resp. bankens upplåning ligger en av staten tillskjuten gmndfond vUkenbeslår av en av riksgäldsfullmäklige utfärdad garantiförbindelse. Gmndfondens säkerhelsvärdeligger i atl fonden utgör beräkningsunderlag för resp. institutsupplåningsmaximum. Jag har fidigare denna dag anmält all enavgift bör tas ut på statliga kreditgarantier. Jag anser att en avgift bör tasut också på de garanfier i form av de grundformer som staten stäUl fillstadshypotekskassans resp.. hypoteksbankens förfogande. Bestämmandel avavgiftens storlek bör ske så alt de båda institutionernaskonkurrensfömlsätlningar inle blir sämre än vad som gäller för andra på områdena verksamma kredifinstitut. Jaganser att 0,av resp. gmndfond kan varaen lämplig avgift . Jag avser all senare återkomma lillregeringen med förslag i frågan. Jag hemställer altregeringen bereder tillfäUe att ta del av vad jag anfört beträffande Avgifterpå de gmndfonder som staten ställt till hypoleksinslitu- tionernas förfogande. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 Register 11 A. Finansdepartementetm.m. 11 Finansråd/ekonomiska attachéer 63 Kostnaderför årlig taxering 63 Ersättning tiUpostverket m.fl. för bestyret med skatteuppbörd m,m. 242104000 704382000 500208000 2207000 117000000 Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Vissa centrala myndigheter m.m. 86 Inköp av fastigheter m.m. 95 Anskaffning av viss materiel 95 Vissa byggnadsarbeten vid tuUverket Prop.1982/83:100 Bilaga 9 Bidrag och ersättningar till kommunerna 107 Ersättning till för mistad tolag 107 Skatleutjämningsbidrag tillkommunerna 109 Kostnader för vissa nämnder 109 Bidrag till vissa internationella 109 Bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon 110 Bidrag till vissainvesteringar 110 Exportkreditbidrag 114 Vissa särskilda frågorinom verksamhetsområde Bilaga 10 till budgetpropositionen 1983 Prop.1982/83:100 Till utbildningsdepartementetsverksamhetsområde hör skolväsendet, högskoleutbildningen, forskningsfrågor,vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten, massmedier pchinternationellt kulturutbyte. En bibehållen hög standard inom dessa områden ärav strategisk betydelse för utveckling som industri- ochvälfärdsnation. Strävandena mot fördjupad demokrati och utjämning av socialaoch kulturella olikheter påverkas i hög grad av verksamheterna inomdepartementets område. De sammanlagda anslageninom område uppgår under /83 till 32miljarder kr. och föresläs för /84 bli . Dessamedel avses för ändamål som direkt eller indirekt berör ett mycket slort antalmänniskor. Den sociala, kulturella och ekonomiska betydelsen av verksamhetenkan illustreras i följande kvantitativa termer. Antalet elever i grundskola ochgymnasieskola är ca 1300000. Antalet deltagare i studiecirkelverksamhet ärunder nära 2,5 miljoner, i olika former av statlig och kommunalvuxenutbildning över 300000 och i folkhögskolornas olika kurser omkring 250000.I högskolan finns ca 175000 studerande pä olika nivåer. Kultur- ochmediefrågorna påverkar i praktiken alla människors vardag. Antalet anställdavid statliga myndigheter inom verksamhetsområde är ca55000. Antalet kommunalt anställda, främst lärare med statligt regleradetjänster, inom området är ca 130 000. I det rådande ekonomiskaläget är det särskilt angeläget att noga pröva fördelningen av tillgängligaresurser med hänsyn till de mål och riktlinjer statsmakterna vill främja. Ibudgetförslaget för område har resurser fördelats medsyfte att främst tillgodose områden av långsiktig betydelse för barns ochungdomars välfärd, arbetsmarknadens behov av välutbUdad arbetskraft samtmänniskors möjligheter att delta i folkbildningsarbete och kulturellaaktiviteter. Särskild vikt har lagts vid att bereda utrymme förkunskapsförnyelse som följd av ökad forskningsverksamhet. Därvid har isynnerhet sädana forskningsområden uppmärksammats som kan antas breddabasen för teknisk och industriell utveckling och för höjd effektivitet inom denoffentliga sektorn. Vidare har budgetförslaget styrts av en övergripandesträvan att låta utbildning och kultur aktivt bidra till en jämnare fördelningav möjligheter i arbetslivet och till deltagande i kulturell och socialverksamhet. 1 1982/83 1 samt. 1982/83:100 Bilaga 10 2 Budgetförslagetskall såvitt gäller utbildning och forskning ses mot bakgrund av regeringenssträvan att lägga grunden för en stabil ekonomisk tillväxt sommöjliggör full sysselsättning. 1 detta syfte är en långsiktig planeringnödvändig inom alla samhällets områden. Inom områdeär det viktigt med både en långsiktig planering i utvecklingens ochsysselsättningens intresse och med åtgärder på kort sikt för alt stödja grupper som står utan utbildningoch arbete. Åtgärderna måste omfatta både ungdomar och vuxna. Utbildningsplaneringenkan emellertid inte bara vara en konsekvens av ekonomisk-politiska ochsysselsättningspolitiska strävanden. Utbildningspolitiken har en egen aktiv roll attspela när det gäller att skapa och fördela välfärd mellan individer, grupper ochgenerationer. Målen är därvid att genom ge alla ett jämbördigt utgångsläge, attgenom gymnasieskolan och högskolan bidra lill ökad jämlikhet mellan individer, kön och grupper samt alt genom olika former avvidareutbildning tillgodose tidigare lågutbildades behov av fortsattutbildning, oavsett orn det gäller personlighetsutveckling ellerutveckling av yrkeskunnande. Vid planeringen avutbildningen måste olika faktorer beaktas såsom arbetsmarknadens utveckling,närings- och industripolitikens utformning, förändringar i olika samhällssektorersrelativa betydelse samt inte minst forskningens inverkan påsamhällsutvecklingen. Utbildningsplaneringen sker inom ramen för besluten omsamhällsutvecklingen i stort och om fördelningen av resurser mellan olika slags verksamhetersamt mellan individer och grupper. Den blir med nödvändighet en långsiktigprocess sominte bara återspeglar trender inom olika samhällsområden utan även, i samspel medplaneringen inom dessa, bidrar till den samhällsutveckling som statsmakterna strävarefter. En sådan syn på utbildningen som utvecklingsfaktor gör det naturligt att behandla utbildningsssystemetsolika delar i ett helhetsperspektiv. Utbildningens storaberoende av och betydelse för det omgivande samhället motiverar den betydande vikt somi planeringen läggs vid den regionala nivån. regionalt mönster för samverkan kringlokalisering, resursutnyttjande och rollfördelning håller på atl växa fram ilänsskolnämnders och regionstyrelsers kontakter med länsorgan och med näringslivets och lönlagarnas organisationer. Den volymmässigtmest betydande delen av verksamheten, och gymnasieskolan,är kvantitativt nästan helt beroende av årskullarnas storiek.Förändringar av dessa inverkar därigenom direkt på skolorganisationen sysselsältningsmässiga effekter. Befolkningsutvecklingen ärsålunda en fömtsättning av stor betydelse för planeringen inom verksamhetsområde. De stora årskullarnafödda befinner sig nu till stor del i gymnasieskolan och kommer inomde närmaste åren att söka sig ut på Prop.1982/83:100 Bilaga 10 3 arbetsmarknaden eller till högskolan. De lågafödelsetalen fär efter hand allt större betydelse. Igrundskolan minskar redan elevantalet . Det är mot dennabakgrund befogat att placera in planeringen för utbildningsväsendet i ettlängre befolkningsperspektiv. Antalet elever igrundskotan kommer att minska fortlöpande fram . Del minskandeelevantalet i medför ett minskat behov av lärare och svårigheteratt vidmakthålla befintlig skolorganisation. Antalet elever i gymnasieskolanligger på en mycket hög nivå . Därefter minskar antalet fram tillår 1987 för att sedan öka men till en lägre nivå än f.n. Fr.o.m. är 1989 kommerantalet gymnasieelever återigen alt minska och fortlöpande fram till år1997, då det kommer att ligga på en nivå lägre än dagens. Dennautveckling ställer gymnasieskolplaneringen inför svåra problem. Minskningenunder hela perioden medför svära avvägningar vid fördelning av resurser meUanlinjer, orter etc. Efterfrågan på utbildningi högskotan kan med utgångspunkt i befolkningsutvecklingen antas öka denärmaste åren. Antalet sökande till hög-skoleulbUdningen var också ovanligthögt . Påtagliga samband mellan olika utbildningsformerfinns när det gäller, den ungdomsutbildning i gymnasieskola och högskola somdirekt förbereder för arbetslivet. Dimensioneringen av gymnasieskolans linjergörs således på ett sätt som tar hänsyn till konsekvenserna förtillströmningen till högskolan både totalt och lill olika utbildningsområden.Mål, innehåll och undervisningsmetoder inom en utbildningsform får vidare imånga fall en avgörande betydelse för rekrytering till en annan utbildningsformoch för rekryteringens fördelning på kön, socialgmpp och ålder. Vuxenutbildningens rollpåverkas givetvis starkt av utformningen av ungdomsutbildningen, bl.a. eftersomden förra skall jämna ut skillnader som skapas i ungdomsskolan. Den minskningav resurserna för vuxenutbildningen som har genomförts harfått negativa konsekvenser ur bl. a. jämlikhets- och rättvisesynvinkel. Dettaförhållande är ett problem som behöver uppmärksammas i den fortsattafördelningen av tillgängliga resurser. Syftet medungdomsutbildningen är att den skall förmedla allmänna och yrkesförberedande kunskapersom kan utgöra en grund för individernas val av framtida verksamhet. Därigenomhar utformningen av ungdomsutbildningen en långsiktig betydelse för samhälletsförnyelse. Inom vuxenutbildningen och inom en del av högskolan måsteutbildningen med nödvändighet tillgodose mera närliggande och preciseradebehov inom arbetsmarknaden, bl.a. behov som hänger samman med teknisk ochindustriell förnyelse. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 4 När stora årskullarungdomar skall ut på arbetsmarknaden uppstår alllid problem eftersomarbetsmarknaden inte av sig själv anpassar sig till nytillskottet, särskilt inte om ökningen är tillfällig.I den nu aktuella situationen har dessutom den ekonomiska stagnationen bidragittill ungdomsarbetslöshet. De samlade insatserna motungdomsarbetslösheten måste få genomslagäven inom område. Under innevarande budgetär haråtgärderna för att stödja ungdomar som står utan utbildning och arbete förstärkts.För nästa budgetär föresläs en fortsatt utbyggnad och en delvisförändrad inriktning av åtgärderna.