prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Minskningen år1983 av företagens taxeringar beror huvudsakligen på de föreslagnaavsättningarna till s.k. särskilt investeringskonto. Dessa avsättningarberäknas minska de taxerade inkomsterna både statligt och kommunalt med ca2000 milj.kr. Bl.a. av denna orsak väntas fyllnadsinbetalningarna bli ca 1,5miljarder kr. lägre budgetåret1983/84 än 1982/83. Skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse budgetåren 1981/821983/84 (milj.kr.) Förändring 1982/83-1983/84 1100 Skatt på inkomst. skatt på inkomst. -2,1 skatt på inkomst. på inkomst, realisa- Bilaga 1.2 inkomstberäkning 13 De lagstadgadesocialavgifterna beräknas öka med 4164 milj.kr. eller 13,mellanbudgetåren 1981/82 och 1982/83. Ökningen orsakas framför allt av de beräknade inkomsterna från denallmänna löneavgiften som införs år 1983.Under budgetåren 1982/83 och 1983/84 beräknas ca . att avsättas för resp. budgetår lill sjukförsäkringsfonden. Avsättningarna härrörfrån fondens beräknade överskott . Dessa överskottberor främst på den låga sjukfrånvaron. Avsättningarna till sjukförsäkringsfonden budgetåren 1982/83 och 1983/84 medför stora fonderingar utanför statsbudgeten och påverkarstatsbudgetens saldo negativt. Sjukförsäkringsfondens saldo är f.n. ca 1,7miljarder kr. och kan enligt RRVsbedömning utgöra en tillräcklig reserv för atl balansera tillfälligapåfrestningar i sjukförsäkringssystemet. Mellan budgetåren1982/83 och 1983/84 beräknas inkomsterna öka från lagstadgade socialavgiftermed ca . Orsaken till den kraftiga ökningen på är främst att den allhiänna löneavgiften /84 en helårseffekt,medan /83 endast tillförs en knapp halvårseffekt. Vidare sker fr.o.m. den Ijanuari 1983 enförändring av uppbördsförfarandet vidde statliga affärsverken. Det ändrade uppbördsförfarandet innebär en övergång till löpande inbetalningar avpreliminära arbetsgivaravgifter.Engångseffekter av det ändrade uppbördsförfarandet hos affärsverkenberäknas till ca . /84.Utvecklingen av de enskilda inkomsttitlarna Lagstadgadesocialavgifter framgår av tabell 3. Inkomsterna under inkomslhuvudgmppenskatt på varor och tjänster m.m. förutsesöka med drygt 3000 milj.kr. eller 3,mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84 (se tabell 4).Mervärdeskatten beräknas öka med 3 600 Lagstadgade socialavgifter budgetåren1981/82-1983/84 (milj.kr.) 1982/83-1983/84 1251 Övriga socialavgifter. 1261 Bidrag fill förvalt- 1271 Inkomster av arbets- Höjningen av mervärdeskatten från 17,till19,av beskattningsvärdet får full effekt under /84. Skatteunderlagetför andra varor och tjänsterantas i flera fall vara oförändrat eller minska mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84. Således fömtses volymminskningar för spritdrycker, vin, tobak och bensin.Avvecklingen av oljelagringsfondenfår till följd att inkomsterna på titeln särskild avgift för oljeprodukter beräknas till 1380 milj.kr. budgetåret1982/83 och 325 milj. kr. Det är en minskning med 1 055milj.kr. Affärsverkens inlevererade överskottberäknas öka med 448 milj.kr. eller 18%mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84. Av denna ökning svarar för 376 milj.kr.Ränteinkomsterna förutses öka med 1185 milj.kr. eller mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84. Räntorna på lån för bostadsbyggande beräknas öka med800 milj.kr. Affärsverkensavskrivningar beräknas minska med 142 milj.kr. mellan budgetåren 1982/83och 1983/84. Minskningen beror bl.a. på att statens vattenfallsverksavskrivningar beräknas minska med 426 milj.kr. till följd av förslaget om skattpå viss elektrisk kraft. Under /84 beräknas inkomsterna på titeln statligapensionsavgifter, netto bli 469 milj.kr. lägre än under /83. Sammanställning av beräkningsresultat förbudgetåren 1982/83 och 1983/84 (milj. Förändring 1982/83-1983/84 1100 Skatt på inkomst, 1300 Skatt på egendom 1400 Skaft på varor och 1425 Skatt på sprit- 1426 Skatt på vin 1434 Skatt på viss 1981/82 Utfall 1982/83 1982/83 1983/84 Förändring 1982/83-1983/84 2000 Inkomster av statens 2100 Rörelseöverskott 5 554 6047 2200 Överskott av statens 2300 Ränteinkomster 8794 9854 2332 Ränteinkom ster på lån för bostadsbyg gande 6293 7025 2400 Aktieutdelning 122 94 2500Offenfiigrältsliga 2600 Försäljningsinkom ster 603 254 2700 Böter m.m. 287 332 2800 Övrigainkomster av statens verksamhet 1080 350 3000 Inkomster av försåld 3100Inkomster av försålda byggnader och maskiner m.m. 30 41 3200 Övriga inkomster av 3300 Övriga inkomster av försåld egendom 15 18 4000 Återbetalning av lån 2644 2947 bostadslån m.m. 1231 1540 s_tudielän 612 674 övriga lån 353 299 5000 Kalkylmässiga inkomster 6 205 7 240 5100 Avskrivningar 4913 5905 5200 Statliga pensions avgifter, netto 1292 1335 -42 -596 -127 -10,811,7 -26,9 -12,2 -35,5 Alternativ beräkning för budgetåren 1982/83 och1983/84 Enligt vad RRV under handerfarit från det pågående nationalbudgetarbetet har det bedömts vara av värdeatt få även ett högre alternativ 1983 belyst. Idetta alternativ fömtsätts lönesumman öka jämfört med . Med ett ändrat lönesummeantagande följer ävenatt andra antaganden Prop.1982/83:100 16 Som exempel kan nämnas att hushållensdisponibla inkomster påverkas både av lönesummeantagandet och av de direktaskatter som delta ger upphov till. Därmed uppstår vid alternativ löneutvecklingockså tänkbara alternativ för den privata konsumtionens utveckling och därmedkonsumentprisutvecklingen. Detta leder till att förutsättningarna för de olikakonsumtionsskatterna ändras. Med en högre konsumtion följer, om inga åtgärdervidtas, att produktionen och sysselsättningen ökar, eventuellt minskar lagren.Vidare påverkas importens storlek och inriktning. Genom att lönekostnadernasutveckling varierar blir konsekvenserna på exportpriserna olika. Det kan i sintur påverka möjligheterna alt få avsättning för svenska produkter utomlandsoch möjligheterna att hävda de svenska marknadsandelarna. Utvecklingen avimporten och exporten återverkar bl.a. på inbetalningarna av mervärdeskatt. RRV har emellertid inteunderlag för alt göra bedömningar av samhällsekonomisk karaktär för attfullständigt kunna belysa både de direkta och indirekta effekterna avalternativa lönesummeantaganden. RRV har därför valt att räkna endast på dedirekta effekterna. Alternativa beräkningar har utförts endast för följandeinkomsttitlar: Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse, de olika titlarna Lagstadgade socialavgifter samtmervärdeskatt. Det är sannolikt att även andra inkomsttifiar, särskiltkonsumtionsskatterna och affärsverkens överskott, kan vara relativtinkomstkänsliga. Det har emellertid inte varit möjligl att kartlägga de eventuellasamband som finns mellan utvecklingen avseende dessa titlar ochinkomstutvecklingen. RRV har därför tvingats utelämna förändringstal för dessai den alternativkalkyl som presenteras i tabell5. Av tabell 5 framgår attinkomstskatterna inte påverkas under budgetåret-1982/83. RRV förutsättersåledes alt den högre lönesummeutvecklingen till följd av 1983 årsavtalsrörelse inte påverkar preliminärskatteinbetalningarna . Det innebär att löneutbetalningarna till följd av ett högreavtal påverkas först eller . Vidare framgår att inkomsternafrån de lagstadgade socialavgifterna påverkas i relativ liten utsträckning.Detta beror på att såväl de preliminära avgifterna som regleringsavgifterna sombetalas in under /83 är lika mellan alternativen. Vidare antasresultatet av löneförhandlingar inte påverka sjukförsäkringensutgifter under /83. Effekten av ökadkonsumtion beräknas öka uppbörden av mervärdeskatt med300 milj.kr. Under /84beräknas effekterna bli betydligt slörre. Nettot av de fysiska personernasinkomstskatter beräknas öka med ca 5 200 milj.kr. Den högrelönesummeutvecklingen innebär alt inkomsterna av de lagstadgade socialavgifternaför /84 beräknas öka med 1921 milj. kr. Effekten blir särskillmarkant p.g.a. att den högre lönesummeul-vecklingen förutsätts idetta alternativ medföra att fyllnads- inbetalningarna 1984 avseende inkomsterökar som preliminära avgifter ökar. Under /84beräknas inkomsterna av mervärdeskatt bli 900 milj.kr. högre än ihuvudalternativet. Tabell5- Alternativ beräkning av statsbudgetens inkomster (milj. 1982/83Skillnad mellan högre alternativ och huvudalternativ 1983/84Skillnad mellan högre alternativ och huvudalternativ 1111 Fysiska personersskatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1261 Bidrag till förvaltningskostnaderför arbetsskadeförsäkringen 1271 Inkomster av arbetsgivaravgiftertill arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet 2000 Inkomster av statensverksamhet 3000 Inkomster av försåldegendom statsbudgetens utfall budgetåren 1977/78-1981/82 Det statliga budgetsystemetmoderniserades fr. o. m. /81.Statsbudgetens inkomster grupperades efter karaktären på inkomsten när den flyter in till den statligasektorn. Uppdelningen av statsbudgetens utgiftssida i en drift- och enkapitalbudget ersattes av en enda statsbudget för såväl drift- sominvesteringsutgifter. I tabell 6presenteras statsbudgetens inkomster och utgifter för budgetåren1977/78-1981/82. Statsbudgetens inkomster för budgetåren 1977/78-1979/80 upptas itabellen endast med slutsummor eftersom någon fullständig fördelningenligt den nya grupperingen inte är möjlig. Inkomsterna på statsbudgeten /82 blev 167131 milj.kr. Detvar en ökning med 11844 milj.kr. eller 7,jämfört med budgetåret1980/81. Statsbudgetens utgifter uppgick till 235164 milj.kr. Statsbudgetens utfall budgetåren1977/78-1981/82 (milj. Skatt pä inkomst, rea- Skatt pä varor och fiänster (exkl mer- (-1- = ökad disposi- tion,-= minskad Begreppet slopades fr.o.m. /81. under /82. Det var en ökning med 19926milj.kr eller 9,jämfört med föregående budgetår. Statsbudgetensunderskott, dvs. skillnadenmellan utgifter och inkomster, blev för /82 68033 milj.kr. En närmareredogörelse för utvecklingen av statens inkomster och utgifter lämnas iRRVs publikation "Statens finanser 1982". Där har bl.a. enschablonmässig fördelning av statsbudgetens inkomster gjorts för budgetåren1978/79 och 1979/80 enligt principerna för den moderniserade inkomstgrupperingen.En detaljerad redovisning av budgetutfallet framgår av RRVs publikafion"Statsbudgetens utfaU /82". RRV genomförårligen en urvalsundersökning avseende fysiska personerssjälvdeklarationer i syfte att skapa säkrare underlag för en prognosering avstatsbudgetens inkomster av skatt på inkomst och förmögenhet.Undersökningarna används även för all beräkna effekterna av ändringar iskattesystemet. Materialet avseende inkomster omfaltar ca 23000 självdeklarationer. Fr.o.m.1979 års inkomster undersöks även dödsbonoch familjestiftelser. Deras andel av totalsumman är dock mycket liten. Undersökningen avseende 1981 årsinkomster planeras vara klar tillverkets reviderade beräkning av statens inkomster. 1 tabell 7 redovisasresultatet av undersökning. Resultatet har använts i verketsprognosering av skatteinkomsterna fram t.o.m. /84. Taxeringen tillstatlig och inkomstskatt för A-längdens skattskyldiga' vid 1981 årstaxering (milj.kr.) Taxering litt statlig inkomstskatt Inkomst av annan fastighet summa intäkter under fiänst summa avdrag under tjänst därav resor t.o.f. Inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet Sammanräknad inkomst, statligt Prop.1982/83:100 20 RRVs Utfall Differens estimat Underskott i förvärvskälla, statligt 21105 21317 -212 Underskott på jordbruksfastighet 1429 Underskott på annan fastighet 14893 Underskott på kapital 4586 Underskön på övrigt 839 Underskott på fillfällig förvärvsverksamhet O Allmännaavdrag, stafiigt 5072 5 273 - 201 Avgifter för pensionsförsäkringar 1090 för vissa andra försäkringar 647 Förvärvsavdrag, statligt 1828 makens ej utnytfiade avdrag 200 FöHustavdrag, statligt 253 Till stafiigskatt taxerad inkomst 312092 312584 - 492 Grundavdrag, statligt O Extra avdrag, statligt 9898 Avrundning 281 Till stallig skatt be skattningsbar inkomst 301913 302 310 - 397 Sammanräknad inkomst, kommunah 335 466 Allmännaavdrag, kommunalt 25000 Underskott i förvärvskälla, kommunalt 20600 makens ej utnyttjade avdrag, Föriustavdrag, kommunalt 569 Garantibeloppför fastighet i hemortskommunen 4101 Tillkommunal skatt taxerad inkomst (inkl. utboinkomst) 315965 316323 -358 Grundavdrag,kommunalt 37193 Extra avdrag, kommunalt 9919 Avgrundning 335 Till,skatt beskattningsbar inkomst (inkl. utboinkomst) 268518 268895 - 377 Taxering ull statlig förmögenhetsskatt Beskattningsbar förmögenhet 104515 104 576 - 61 Påförda skatter och avgifter Statlig inkomstskatt Kommunalskatt i hemortskommunen Kommunalskatt utbokommun Total inkomstskatt Sjukförsäkringsavgift Folkpensionsavgift Tilläggspensionsavgift Arbetsskadeförsäkringsavgift Barnomsorgsavgift Delpensionsavgift Förmögenhetsskatt Skattereduktion Särskild skattereduktion Sparskattereduktion Slutligt påförd skatt efter skattereduktion 109641 ' Fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser. Summan av delposterna stämmer inle överens medtotalsumman underskott resp. allmänna avdrag beroende på att den skattskyldigeej kunnat utnyttja hela avdraget vid 1981 ärs taxering. Bilaga 1.2 inkomstberäkning 21 Antaganden för fysiska personers inkomster åren 19811984 Inkomstutvecklingenför de fysiska personerna har en avgörande betydelse för de direkta skatternasutveckling. På olika sätt påverkar den också förändringarna i de indirekta skatternaliksom de slafiiga affärsverkens inleveranserav överskott till staten. Utvecklingen för defysiska personernas inkomstskatter bestäms främst genom förändringar i inkomstav tjänst, dvs. huvudsakligen av lönesummeutvecklingen. Förändringarna i dentotala lönesumman påverkas av avtalsuppgörelserna mellan arbetsmarknadens parter ochav ändringar i sysselsättningen för anställda samt av den s.k. löneglidningen, dvs. förtjänstutvecklingenutöver den avtalsmässiga ökningen. Konjunkturinstitutetberäknade i sin höstrapport att den totala utbetalda lönesumman ökade med 8,0%mellan åren 1980 och 1981 och med 6,. Beräkningarna för år1982 gmndades bl.a. på detvå-års avtal som slöts . 1982/83:50om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. redovisas bl.a. kalkylenöver den ekonomiska utvecklingen för . De antaganden dessa kalkyler bygger påförutsätter låga löneökningar . 1982/83:50 är i kombination med enviss löneglidning redan intecknade för till följd av 1981 årsavtal. RRV har haftkontakter med och ekonomidepartementet och därvidkunnat stämma av några av de centrala antaganden som påverkarstatsbudgetens inkomster. Sådana centrala antaganden avser förutom lönesummanstillväxt bl.a. konsumentprisutvecklingen, import, export och arbetslöshet.Enligt vad RRV erfar antar man i det pågående arbetet med nalionalbudgelen alt den utbetalda lönesummanökar med 5,, vilket innebär enprolongering av avtal. arbetar också meddet alternativ som redovisades i höstrapporten, nämligen en lönesummeökning på . Den bygger på ett antagandeom samma utveckling av arbetskraftkostnad per producerad enhet som för ettgenomsnitt av våra konkurrent-länder. RRV har valt atl göra kalkylerna över statsbudgetens inkomster på den lägrelönesummeökningen mellan åren 1982och 1983, dvs. I sammanfattningen redovisas emellertid en alternativkalkyl på statsbudgetens inkomster vid en högre lönesummeutveckling. har RRV valt att skriva framlönesummans tillväxt med 5,i enlighet medde förutsättningar som skatteomläggningen grundadespå. De utbetalda pensionerna fömtsätts haökat med 16,mellan åren 1980och 1981.Förär 1982 beräknas ökningstakten tiU 10,. har förslaget i prop. 1982/83:55 om upphävande avbeslut om karensdagar, m.m. beaktats vid beräkningen av utbetalda pensioner.Förslaget innebär att basbeloppetäven fortsättningsvis bör fastställas att gälla för kalenderår 1982/83:100 22 på gmndval av prisutvecklingen under föregåendeår. För att ge kompensation för prisutvecklingen under löpande år föreslås atlpensioner m. m. beräknas på basbeloppet ökat med . fr.o.m. den 1 januari1983. RRV har fömtsatt atl basbeloppet uppgår till . Detinnebär att RRV antar att de totala pensionsutbetalningarna ökar med 12,år 1983.För år 1984 har RRV skrivit fram de utbetalda pensionerna . Pensionernautgjorde av de sammanräknade inkomsterna. För olika socialaförmåner vilka tas upp till beskattning såsom sjukpenning, föräldrapenning,dagpenning vid arbetslöshet, utbildningsbidrag m.m. fömtses också högaökningstal. väntas dessa förmåner totalt öka med14,. har RRV antagit en ökningstakt på . I kalkylen har hänsyntagits fill slopandet av karensdagar och förbättrade ersättningar vidarbetslöshet (prop. 1982/83:55). Av fysiska personerssammanlagda inkomst svarade inkomst av jordbruksfastighet för 1,1 %.Inkomst av rörelse svarade för . I beräkningarna har antagilsatt inkomst av jordbruksfastighet och rörelse ökar med 12,resp. 6,. Mellan åren1982 och 1983 förutses inkomsterna av rörelse öka med ca 4,och inkomsternaav jordbruksfastighet med 5,. RRV har vid bedömningenav utvecklingstakten för de båda inkomslsla-gen sökt beakta effekterna avförslaget om frisläppande av de allmänna investeringsreserverna t.o.m. 31 mars1984 vad gäller byggnationer, och t.o.m. vad gällerinventarier (SFS 1982:908). Inkomst av kapitaluppgick tUl 14095 milj.kr., vilket är 3,av de sammanräknadeinkomsterna. MeUan förutses en ökningstakt på 5,förinkomstslaget kapital. antar RRV aU inkomsterna av kapital ökar med10,. Ökningen beror främst på den antagna inlåningsökningen. Dengenomsnitfiiga räntenivån sänktes däremot från tUl 1982 och antas sjunkatill 1983. Beräkningen förutsätter oförändrat diskonto per1 . har inkomsterna av kapital skrivits fram med 11,. Effekterna avfastighetstaxeringen påverkade inkomsterna av annan fastighet år 1981.Inkomsterna av detta inkomstslag uppgick tiU 2690 milj.kr. och svaradedä för mindre än I % av de sammanräknade inkomsterna. och framåthar RRV skrivit fram inkomsterna med . Underskott iförvärvskälla har ökat kraftigt vatje är med någrafå undanlag. Den mest betydelsefulla avdragsposten är underskott av annanfastighet som svarar för merparten av underskotten. Underskott av kapitalsvarar för större delen av det resterande underskottet. De sammanlagda underskotten som utnyttjades iolika förvärvskällor Bilaga 1.2 inkomstberäkning 23 uppgickår fill 25875 milj.kr. Det är 6,av de sammanräknade, inkomsterna. Är1982 räknar RRV med att de totala underskotten ökar med 14,. , det år då underskottsavdragen tilldrar sig ettallt större intresse med anledning av skattereformen, har RRV räknat medatt underskottsavdragen ökar med 10,. Antaganden för aktiebolagens inkomster verksamhetsåren1981, 1982 och 1983 RRV genomför årligeni oktober en undersökning av de svenska aktiebolagens, sparbankernas ochförsäkringsbolagens taxerade inkomster. Undersökningen bygger på uppgifter frånen enkät till ett urval om ca 2 300 företag. Urvalet görs med utgångspunkt iföretagens statligt taxerade inkomsteroch antal anställda. Dessa uppgifter finns i ()centrala företagsregister. De taxerade inkomsterna avser det föregående verksamhetsåret. Arets undersökningbygger på ett urval som avser destatligt taxerade inkomsterna för . Huvuddelen avde inkomna svaren inkom efter den svenska devalveringen . I enkäten ingårfrågor om den till statlig och skatt taxerade inkomsten samt beräknadefyllnadsinbetalningar . Vidare ingår frågor angående storleken av detsärskilda forskningsavdraget. I det följanderedogörs för vissa huvudresultat av undersökningen. Det bör observeras attuppgifterna vad gäller storleksgruppen 0-19 anställda är mycket osäkra.Urvalet för denna grupp är jämfört med totala antalet förekommandeföretag mycket litet. Dessutom är bortfallet störst inom denna grupp avföretag. En utförlig beskrivning kommer att publiceras i SCBs Statistika meddelanden, serie F. Av tabell 8 framgårföretagens statligt taxerade inkomster enligt det definitivataxeringsutfallet för verksamhetsåren 1971-1981 (preliminärt utfall ).Enligt enkäten uppgick den till statlig skatt taxerade inkomsten till 7682 milj.kr. Det innebären ökning jämförtmed utfallet för . Den statligt taxerade inkomsten beräknasenligt enkäten minska till 1982. Minskningen mellan åren1981 och 1982 beror till största delen på att ca 15000 företag har upphörteller gått över till andra bolagsformer till följd av att aktiekapitalet höjdes från 5000kr. Denna ändring var fullt genomförd vid utgången av 1981. 1982/83:100 24 Statligt taxeradinkomst för aktiebolag m. fl. 8005 (Prel. Av tabell 9 framgårövriga enkätresultat. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas minska med 3%mellan verksamhetsåren 1981 och 1982. Fyllnadsinbetalningarna under våren 1983.beräknas utgöra av den totala bolagsskatten för . Det särskilda forsknings-och utvecklingsavdraget som infördes beräknas för verksamhetsåret 1982uppgå till 624 milj.kr., vilket motsvarar en ökning jämfört . Avdraget består av ett 10-procentigt basavdrag på detotala forsknings- och utvecklingskostnaderna samt ett 20-procenfigtökningsavdrag på kostnadsökningen från föregående år. års taxeringhöjs ökningsavdraget till ) och basavdraget sänks fiU (SFS 1981:1315).Företag med fler än 500 anställda svarar för av det totala avdraget. För verksamhetsåret 1982upphör investeringsavdraget för maskininvesteringar vid inkomsttaxeringen.Avdrag för maskininvesteringar får företagen i stället göra vidmervärdeskatteredovisningen (SFS 1981:1099). 1982/83:50 föreslårregeringen att avdraget för byggnadsinvesteringar förlängs med etl år till 31mars 1984. Avdraget är av utgifterna för ny- till- eller ombyggnad och 20%av den del som avser täckdikning (SFS 1980:954). Vidare föreslårregeringen i prop. 1982/83:50 en obligatorisk inbetalning på räntelöst konto iriksbanken av den justerade vinsten för samtliga företag med enjusterad vinst . (särskilt investeringskonto). De företag somär undantagna är bostadsföreningar, bostadsaktiebolag och allmännyttigabostadsföretag. Inbetalningen blir avdragsgill vid beskattning underförutsättning att företagen sätter av motsvarande belopp till en särskildinvesteringsfond. Inbetalningar skall ske justerade vinster ochvara spärrade , om inte företaget får tillstånd attutnyttja fonden för investering. Vid bedömning av 1983 årsstatligt taxerade inkomster har RRV utgått från én trendmässig ökning på 10%.Dämtöver tillkommer effekterna för inbetalningarna till särskiltinvesteringskonto och avsättningar till särskild vdrag rksam-et 198] lingsa för ve hetsår lO (N o v m m 00 I I (N - >- - On ca - c *- :>. U- JD tii cfl o«] n- ov oo »/- w-1 r- Tt rj-< rsl (N Tt o c c c u.c .g c u I/ yi >< 5 >- 5 00 :0j g o 1) S: 0\ ti.._ S j«: > ota w-1 ( rj- ..r - o * oo m 1 1 1 + + o ca c ;0 rt " r- - CM oo On vo 00 rj (N ' - \£) >/ nC " ( _ _ f*-, v o= X .:4 u5 oo "Al oo o r- r-- fN -<* r-- t-,------------ » 1 1 1 + + <-- JJ C/1 VD \D ' OO n " Os r r ON r- r- Os Os Os Os « I I I I I .i o o o o o »- (N o o o -« !/-> O t2 :i. ' c ~ c i3 Prop.1982/83:100 26 RRV uppskattar inbetalningarna påinvesteringskontot till , dvs. de justerade årsvinsternaberäknas bli i storleksordningen . Skatteunderlaget minskar intemed lika mycket, eftersom avsättningen till särskilda investeringsfonder delvis ersätter avsättningentill allmänna investeringsfonder,1981 var avsättningen till allmännainvesteringsfonder för samtliga börsföretag . av resultatet före skatt och avsättning. Medhänsyn till detta beräknas skatteunderlagetbåde statligt och kommunalt minska med ca . RRV räknardärför med att den statligt taxerade inkomsten minskar mellan verksamhetsåren 1982 och 1983. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas minska mellanverksamhetsåren 1982 och 1983. Bilaga 1.2 inkomstberäkning 27 Beräkning av de olika inkomsttitlarna1000 Skatter 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse redovisas under denna inkomsthuvudgruppsom upptar alla skatter som baseras på en aktuell eller presumtivnettoinkomst. Kontot är ett samlingskonto som redovisar inkomsterna av deskatter och avgifter som debiteras på de slutliga skattsedlarna var för sig,men uppbärs "preliminärt" gemensamt. Det belopp som skall redovisasunder 1100 utgör statens behållna inkomstskatt för .