prop · G603113 · 1982-12-31 00:00:00 — Det finns därför risk för en alltför svårhanterligmålkonflikt mellan utpräglade långsikfiga uppgifter inom teknisk forskning ochutveckling ä ena sidan och mindre långsiktiga industripoliliska uppgifter å denandra sidan. En annan invändning mol ell sådant förslag kan ocksä varaall organisationen personalmässigl skulle bli för slor och svåradministrerad. Del kan också hävdas all en viss pluralism påmyndighetsplanet främjar effektiviteten hos respektive myndighet. ii p E c o ca t« (/] cd rt t/3 60-C ir i; ca 'p p ,« ca c i op a P [/l o P 3 u 3 J 2-ao-p -1 ca u _ u -[ > X u ti: j.f i>' °ä||§ä.-2|.S E i E I .i 2 o "2 « , IcÄ c CK -J . 2 « !2 u ° ca c/3 2 D.~ 602 = U 3 j C .ic O -a r- CJ = 'C .5 °.ca CA > u. 1= S o t 'C c .E'E ts 1/1 00 ca K c Bits -o > u Indu: regio finan c O) > W « 3 ts £ 1982/83:113 136 Ytteriigareen invändning kan vara atl en slörre organisationsförändring i del kortaretidsperspektivet innebär effektivitetsförluster. Del lar viss lid innanmyndigheten har "vuxit in" i sin nya roU. Dethar inom ramen för mitt utredningsuppdrag inle varit möjligl atl mer djupgåendeanalysera för- respektive nackdelar med olika inlegralionsal-lernaliv mellanindustriverket och STU. Jaganser emellertid ha ell tillräckligt underlag för all föreslå all inlegra-lionsallernativenundersöks närmare. Sammanfattningsvisföreslär jag all statsmakterna i ell första steg genomför de organisatoriskaförändringar somjag har förordat i avsnitt 4.4. Parallellt därmed bör pälämpligt sätt undersökas om en begränsad eller en lolal integration av STUsverksamhel, såsom jag har skisserat, bör göras. Jagvill betona vikten av all en fortsatt belysning av frågan sker på elt sådantsätt all del löpande arbelel hos myndigheterna inte störs mer än nödvändigt. EnlämpUg form kan därtor vara atl de båda myndigheternas generaldirektörer fär iuppdrag all gemensamt studera frägan. Äveni del fall STUs funktioner inte alls eller endasi delvis integreras iindustriverket kvarstår behovel av en helhetssyn på den industripolifiskaorganisationen. Samordningen mellan STUs funktioner och övriga industripoliliskafunktioner får då lösas på annat säll än genom organisatoriska samgåenden.Exempelvis kan gemensamma projektgrupper bildas inom olika områden. Sådanprojektsamverkan finns mellan STU och ().En motsvarande samverkan har även inletts mellan industriverket och FOA. Jagvill här också erinra om mitt förslag i del föregående alt industriverket ochSTU bör ha samma styrelseordförande. Enligtmina direktiv skall jag lämna förslag lill verksamhel vid och framtidaorganisation för statens industriverk saml redovisa vilka resurser som verkelbehöver för sin verksamhet. I direktiven sägs också all del stalsfinansiellalägel innebär all krav på besparingar och rationaliseringar i myndigheternasverksamhet fortlöpande kommer all ställas och att industriverkets verksamhelmed anledning därav bör prövas förutsättningslöst. Idet föregående har jag redovisat ell principförslag för en framlida centralindustripolitisk verksorganisalion, med del nuvarande industriverket som bas.Jag har även angett tänkbara utvecklingslinjer, där STU eller delar av STUingår i denna organisation. Mittprincipförslag innebär atl vissa arbetsuppgifter som f. n. handläggs inomindustridepartementet delegeras fill industriverket. Del gäller bl.a.obeståndsärenden, produklsökning, delar av lokaliseringssamrådel saml insatserrörande bedömningar av induslriulvecklingen som underiag för länsplanering (jfr4.4.1). Dessa verksamheter omfattar f.n. ca 10 heUids- 1982/83:113 137 tjänster.Den närmare fördelningen mellan myndigheten och departementet av dessatjänster bör göras av organisationskommittén efter en mer detaljerad analys. Vidare innebär minaförslag om en begränsning av besvärsrätlen m. m. i fråga om vissa ärenden omfinansiellt slöd en direkt arbets- och resursbesparing vid främstindustridepartementets lokaliseringsenhet. Även i fräga om denna verksamhelkrävs en mer detaljerad analys, som bör göras av organisafionskommittén för altfastställa resursbesparingens omfattning. Upplysningsvis kan nämnas atl ca entredjedel av lill enheten inkomna ärenden avsåg besvärsärenden. Minaförslag rörande organisationen av industriverkets utredningsverksamhet börleda tUj.en effektivisering av arbetet. Jag fömtsätter all denorganisationskommitté som enligl mina förslag bör tillkallas (se avsnitt 4.8)prövar vilken omfattning som utredningsresurserna vid verkel bör ha framöver.Vidare bör ett ökat utnyttjande av andra utredningsorgan ske, även om detta isig inte behöver medföra en total resursbesparing. Jagvill inte utesluta alt mina förslag även i övrigt kan innebära rationaliseringsvinster.Exempelvis torde mina förslag om ändrade stödformer, t. ex. slopande avstmkturgarantier innebära vissa besparingar. Därutöver torde de nya rikfiinjerför regionalpolitiken som gäller fr. o. m. /83 medförarationaliseringar i handläggningen på central myndighels-nivå. Jag vill slutligen nämnaatl en lotalinlegration mellan induslriverkel och STU, som jag har angett somen länkbar utveckling, enligt min mening skuUe innebära eneffektivitetsbefrämjande samordning av cenirala industripoliliska funktionersom åtminstone pä borde ge rationaliseringsvinster. Det tordeocksä innebära stalsfinansiella besparingar på kort sikt. Genom all föra sammanindustriverkels och STUs funktioner i en myndighet uppkpnirner betydandeadministrafiva besparingar. Myndigheterna förfogar per övervar sin administrativ enhet med tillsamrnans ca 100 personer (ca 30 vidinduslriverkel och ca 70 vid STU, iiikl. ADB pch annan inte direktadministraliv verksamhel). Med hänsyn till de stprdnftsfördelar som generelltgäller i fråga om löpande personal-och ekpnpniiadministration bör väsentligabesparingar kunna göras här. Jag vill sarntidigt betona all sådana besparingarinle nödvändigtvis är avhängiga av en integration mellan myndigheterna.Motsvarande besparingar torde i princip vara möjliga även vid ell bibehållandeav verken som sinsemellan frislående organisationer. Verken kan m. a. o. även idenna situafion ha gemensamma administrativa funkfioner. Jag tar upp dennafråga i nästa avsnitt. .4,7Administrativ samordning av myndigheter på i Ensärskild uppgift enligl mina direktiv är all undersöka vilka möjligheter lUladministrativ samordning som föreligger meUan induslriverkel och övriga fillLiljeholmen lokaliserade myndigheter. 10 1982/83. 1982/83:113 138 Jaghemställde om statskontorets medverkan i denna deluppgift.Statskontoret har älagU sig att bistå i projektet. Resurser har avsatts för eltsärskilt projekt med syfte atl utreda om administraliv samordning kan ge ökadeffektivitet och att lämna förslag till sädana ålgärder. Enplaneringspromemoria har utarbetats av statskontoret och överlämnats till mig.EnUgt denna PM avses en förstudie rörande de berörda myndigheternassamordningsmöjligheter och organisalionsalternativ all definieras. ResuUalen avförstudien väntas kunna bli framlagda omkring /83. F.n.har följande statliga myndigheter förvaltningslokaler pä : - Induslriverkel med ca 150 anställda (per den 1 juli1983, dock enligt mina förslag i del föregående: ca 210 anställda) - STU med ca 295 anställda - Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) med ca 20 anställda - () med 14anställda - med en anställd - (Östra distriktet)med nio anstäUda (ingår i fr. o. m. ). Industriverketombesörjer f. n. personal- och ekonomiadministration ål nämnden förhemslöjdsfrågor, och . Fömtomdessa myndigheter med beslutad lokalisering fill har enliglsärskilda direktiv från regeringen inletts en successiv inflyttning tillLiljeholmen av vissa verksamheter på energiområdet. Inflyttningen, som beräknasvara avslutad , avser de verksamheter som enligtriksdagens beslul skaU övergå fill den nya cenirala myndigheten förenergifrågor - statens energiverk (). Lokaliseringen av desa verksamhetertill är tilfällig i avvaktan på elt beslul om energiverkelsdefinitiva lokaliseringsorl. Energiverkels personal, exkl. elektriskainspektionen, beräknas uppgå lill ca 180 ansläUda. Enöppen fräga är således om kan räknas in bland myndigheterna medlokalisering tUl . En annan fråga av betydelsei sammanhanget är ställningstagandena lUl mina organisalionsförslag.Samordningsöverväganden får olika riktningar om SINDs och STUs verksamhetbibehålles som två självständiga myndigheter enligt mUt principförslag eUer omde förs samman i en myndighet enligt de tänkbara utvecklingsUnjer somjag harskisserat. Som framgått av avsnitt 4.6 är en inlegrafion mellan myndigheternaingalunda en fömtsältning för gemensamma administrativa funktioner. För egendel anser jag det väsenlligl all slalskonlorel i sin utredning noga prövar allamöjligheter lill ell administrativt syslem med gemensamma funktioner i slörslamöjliga ulslräckning för myndigheterna på . Induslriverkel,STU och ulgör de helt dominerande verksamhe- 1982/83:113 139 Med hänsyn bl.a. lill den rådande oklarheten beträffandelokaliseringen av är det enligt statskontoret rimligt att en mer djupgåendeanalys med ätgärdsförslag om adminslrativ samordning anslår. Statskontoret, somhar samrått med mig på denna punkt, planerar därför all så snart ökad klarhetfinns i de aktuella avseendena gå vidare med en huvudstudie rörandesamordningsmöjligheterna. Enliglmin mening bör en sådan huvudstudie lämpligen drivas parallellt med eneventuell organisationskommitté. Härigenom kan ålgärder på delta områdediskuteras och sä längt möjligl genomföras i anslutning lill förberedelsearbetetinför de organisationsförändringar som kan bli följden av mina förslag. Jagvill i sammanhanget betona vikten och nödvändigheten av atl induslriverkeläven fortsältningsvis blir lokaliserat lill . gjordaundersökningar rörande industriverkels verksamhel har visat all myndigheten medhänsyn liU dess kontaktyta bör vara lokaliserad till . Minaförslag ger inte anledning lill annan ståndpunkt i lokaliseringsavseende. Somjag har framhållit har mina förslag rörande den ceniralamyndighetsorganisalionen på del industripoUtiska området karaktären av principförslag. Enrad konkreta frågor rörande bl. a. programslmktur, intern organisafion ochresursbehov har lämnals öppna. Jag anser det rimligl all slällning först lastill de övergripande frågorna innan arbete läggs ned på mer praktiskt inriktadefrågor. Jaghar därför förutsatt atl en organisationskommitté av traditionellt slag måstefillkallas för alt fullfölja arbelel med de viktigaste praktiska frågorna. Denöverföring av personal mellan olika myndigheter som kan bli aktuell är en sådanfräga. Jag förordar alt en organisalionskommUlé tillkallas möjliglsedan slällning lagils tiU mina principförslag. Erfarenheterna frånorganisationsförändringar under senare lid har visat all del prakfiskaförberedelsearbetet inför genomförandet av förändringar är tidskrävande. Jagvill framhålla viklen för såväl berörda myndigheters effektivitetsom deras personal all de förändringar som kan komma atl beslutas med anledningav mina förslag genomförs skyndsamt. Jag bedömer det därför under dessa fömtsättningarmöjligl all en ändrad myndighelsorganisation för induslriverkel kan träda ikrafl . Under förutsättning atl STUs verksamhel inle ingäri organisationsförändringen torde dock arbelel med genomförandet kunnabedrivas relativt snabbi. 1982/83:113 140 Statens industriverks framtida verksamhet och organisationm. Chefenför induslridepartementet, statsrådet anför. År1973 beslöt statsmakterna att inrätta elt nytt verk - statens industriverk -som central myndighet för induslri-, energi- och mineralpoliliska frågor (prop.1973:41, NU 1973:54, rskr 1973:225). Verkels huvuduppgifter skulle vara: - industripolitisk utredningsverksamhet, - vissa uppgifter i samband med det statligafinansiella företagsstödet som tidigare handhades av kommerskollegium, - statliga insatser för företagsservice, främst tillde små och medelstora förelagen, - det säkerhetsinriktade arbete som tidigare utfördesav kommerskollegium, - centrala myndighetsuppgifter pä energipolitikensområde, - centrala myndighetsuppgifter i fråga om denstatliga mineralpolitiken. fick en allsidigsammansättning av företrädare förarbetsmarknadens parter, näringsliv och riksdag. Beslutet innebar atl verkelkom all beslå av fem enheter nämUgen planerings- och utredningsbyrån,industriavdelningen, energibyrån, mineralbyrån saml administrativa byrån.Dessutom inlegerades dåvarande statens insfitut för företagsutveckling iverkets organisation fr. o. m. /75 som en separat enhet, enhetenför företagsutveckling. Vidareknöls vissa myndigheter administrafivt eller som underställda myndigheter lillindustriverket, liksom även vissa rådgivande organ av expertkaraklär. Underde är som har förflutit sedan induslriverkel bildades har förändringarbeslutats eller föreslagils för flera delar av verksamheten. Verksamheloch personal vid industriverkets enhet för företagsutveckling har övertagilsav för Förelagsutveckling (SIFU) (prop. 1979/80:88, NU1979/80:41, rskr 1979/80:274) fr.o.m. . Prop.1982/83:113 141 Från industriverkets industriavdelning har frågor rörandeexplosiva och brandfarliga varor överförts lill sprängämnesinspektionen som isamband därmed blev en självständig myndighet . Vidare har hemslöjdsfrågoröverförts fill en självständig myndighet, den 1jufi 1981. Enligt vad.jag har erfarit avser chefen förkommunikationsdepartementet all föreslå regeringen atl framlägga förslagrörande vissa frågor om transport av farligt gods, som innebär all dessaärenden skall överföras från induslriverkel lill annan myndighet. Beslul har fallals om ny myndighelsorganisation inomenergiområdet (prop. 1980/81:90 bU. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381).Beslulel innebär bl. a. all huvuddelen av verksamheten vid industriverketsenergibyrå skall föras över liU en ny central myndighet förenergifrågor, siatens energiverk. I fortsättningen kommer induslriverkel allhandlägga frägor rörande energianvändningen inom industrin. Här ingär bl.a.viss utredningsverksamhet, rådgivning och information. Vidare har beslul fattats om ny myndighelsorganisationinom mineralområdel (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:43 och 67, rskr1980/81:349). Beslulel innebär alt mineralbyrän vid industriverket överförslill annan myndighet. Organisationsförändringen beräknas bli genomförd under år1982. Även utanför induslriverkel har förändringar skett sompåverkar verksamheten inom verket. Inomindustridepartementet har inrättats elt struktursekreiariat med uppgift atl ielt internalionelll perspektiv arbeia med frågor av betydelse för industrinslångsikliga strukturella utveckling. innebär atl industridepartementetsroll som beställare av uiredningar m. m. har förstärkts, som behovelhar minskal av självständigt initierade utredningar' av industriverket. Sedan verket bildades har företagareföreningarna i länenombildals till regionala utvecklingsfonder. Fonderna har fått krafligl ökaderesurser. Detta innebär atl möjlighelerna all decentralisera verksamhet inomdet induslri- och regionalpoliliska fältet har ökal väsentligt. Mol bakgmnd av vad jag nu har anfört anser jag det varabefogat atl tillkalla en särskild utredare med uppgift atl se överindustriverkets verksamhel och organisafion. Till ledning för utredaren villjag anföra följande. Del stalsfinansiella lägel innebär all krav på besparingaroch rationaliseringar i myndigheternas verksamhel fortlöpande kommer allställas. verksamhel bör med anledning därav prövasförutsättningslöst. Vidare skall arbetet med decentralisering målmedvetet främjasi strävan atl uppnå en effeklivare samhällsförvaltning. Del bör i sammanhangeterinras om vad arbetsmarknadsutskott har uttalat beträffandedecentralisering inom statsförvaltningen (AU 1980/81:23). Prop.1982/83:113 142 Industriverketsverksamhet bör, efter del all möjlighelerna lill decentralisering ochbesparingar tUl fullo beaktats, inriktas mol dels verkställande uppgifter påcentral nivå, dels utredningsverksamhet med syfte alt ge underlag för arbetetinom . Beträffandede verkställande uppgifterna skall utredaren beakta följande. inrättades behandlades frågan om alt samordna de olika formernaav statligt, företagsinriktat finansiellt slöd inom ramen för en organisation.I betänkandet (SOU 1971:69) Näringspolitiken - ny verksorganisalion, somutgjorde det huvudsakliga beslutsunderlaget när induslriverkel inrättades,föreslogs i det syflel bl. a. all handläggningen av del regionalpoliliskastödet lill näringslivet skuUe föras över frän ()till det nya näringspolifiska verk som föreslogs. Remissopinionen varemellertid delad i denna fräga, varför nägon sädan överföring inte genomfördes.Flera av de remissinslanser som var negativa lill förslagel ansäg dock, altfrågan borde tas upp till förnyad prövning när det pågående arbelel medriktlinjer för regionalpolitiken hade slutförts saml arbetsfördelningen mellanarbetsmarknads- och industridepartementen hade fastställs. Efterår 1973 har riktlinjerna för regionalpolitiken successivt preciserats, senastgenom riksdagsbeslut (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr1978/79:435). Vidare har arbetsfördelningen mellan arbelsmarknads-ochinduslridepartementet förändrats sä atl de regionalpoliliska frågorna numerahandläggs inom indstridepartementet. Enligt min mening är fiden därför mogenatt på nytt överväga om det är lämpligt att föra över handläggningen påcentral nivå av del regionalpoliliska slödel lill näringslivet från AMS lillinduslriverkel. Del bör ankomma på utredaren all i samråd med utredningen (A1981:65) om arbelsmarknadsverkels ansvarsområde och organisationfömlsättningslöst överväga denna fråga. Om utredaren kommer fram till atl enöverföring bör ske, bör också förslag lämnas på hur organisationsförändringenskall genomföras. Utredarenbör vidare överväga i vad mån de ärenden om finansiellt företagsstöd i olikaformer som f. n. prövas av regeringen kan överföras till industriverket. Jagtänker därvid bl. a. på rekonslmklionsärenden i samband med en akut ekonomiskkris i förelag som har fält stafiigt kreditstöd. Vissa frägor om rekonstruktionav krisdrabbade företag behandlades i prop. 1980/81:130, kap. 11, NU1980/81:64, rskr 1980/81:425) om industripolilikens inriktning m.m. Vadriksdagen därvid beslutade bör ligga till grund för utredarens överväganden idenna fråga. Om utredaren i samråd med utredningen om arbelsmarknadsverkelsansvarsområde och organisation finner all ärenden om regionalpoliliskt stödtill näringslivet bör föras över frän AMS till industriverket tordemöjlighelerna öka all lämna över beslutanderätt i rekonslmklionsärenden fränregeringen lill den cenirala myndigheten, eftersom statens fordringar i sädanaärenden ofta hänför sig lill bäde industripolitiskt och regionalpolitisktkredilslöd. 1982/83:113 143 Närdet gäller små och medelstora företag finns ofta de bästa kunskaperna påregional nivå. De regionala utvecklingsfonderna har i regel god kännedom omföretag, företagare, produklidéer etc. Beslul på central nivå om finansielltslöd till smä och medelstora företag kan innebära tidsutdräkt och atttillgängliga resurser inle utnyttjas effekfivt. Samtidigl kan de regionalaorganen i vissa avseenden sakna möjUgheter tiU enhetUg bedömning och överblickbelräffande bransch- och marknadsutveckling. Utredaren bör därför övervägavilka beslul om finansieUt slöd som f.n. fattas av statens industriverk somhelt eller delvis kan överföras till den regionala nivån. Jag vill i dettasammanhang nämna all del inom f. n. övervägs om de regionalautvecklingsfonderna kan utnyttjas i ökad utsträckning när det gällerregionalpoliliskt slöd lill små och medelstora förelag. Del slår vidareutredaren fritt att i dessa sammanhang lämna förslag lill förenklingar ochsamordning av de industripolifiska stödinsatserna. verksamhel på företagsserviceområdet bör utredaren närmareöverväga vUka uppgifter verkel skall ha. bör göras mol bakgmnd av deförändringar av SIFU och de regionala utvecklingsfonderna som jag harredogjort för. I anslutning tiU delta bör utredaren också överväga vilken rollverkel skall spela gentemot de regionala utvecklingsfonderna. F. n. fallerverkets uppgifter i detta avseende i huvudsak inom tvä områden. För det förstautövas statens huvudmannaansvar för fonderna av induslriverkel. För del andrasvara industriverket för service till fonderna i frågor med anknytning lillstallig näringspoU-fik. Utredarenbör närmare precisera hur dessa uppgifter skall fullgöras i fortsättningen.Vissa frågor rörande de regionala utvecklingsfondernas verksamhel utreds f. n.av siatens industriverk. Resultatet av detta arbete, som beräknas föreliggaföre utgången av , bör beaktas av utredaren. Närdel gäller industriverkets utredningsverksamhet bör denna främst inriktas molatt förse med underiag för dess arbete. Sädanl underlag kanbeslå dels av återkommande rapporter t. ex. underlag lilllångtidsutredningarna, dels av studier över specifika ämnen som på uppdrag kanulföras med kort varsel. Jag vill emellertid påpeka att induslriverkel är enbland flera instanser som kan vända sig till vid behov. Industriverketsutredningsverksamhet skall vidare ge underlag för verkels egna verkställandeuppgifter. Utredarenskall också undersöka om önskemål frän externa intressenter säsom myndigheter,organisalioner och näringsliv kan tillgodoses genom en ökad andeluppdragsfinansierad utredningsverksamhet. Utredaren skall även övervägamöjligheten att samordna industriverkets utredningsverksamhet med denregionalpoliliska utrednings- och prognosverksamhel som bedrivs inom ramen förlänsplaneringen. Utredaren skall därvid även Prop.1982/83:113 144 beaktai vilken ulslräckning den initiering, samordning m.m. av regionalpolitiskforskning som sker inom ramen för exprtgmppen (I 1979: E) för forskning omregional utveckling kan komma atl beröras. Induslriverkel har fr. o.m. sina förvallningslokaler på i . Utredarenskall undersöka vilka möjligheter fill administrativ samordning som föreliggermellan verkel och övriga lill lokaliserade myndigheter. Utredarenskall mot bakgrund av vad jag har anfört lämna förslag lill verksamhet vid ochframlida organisation för statens industriverk saml redovisa vilka resurser somverket behöver för sin verksamhel. I den män förslaget påverkar induslriverkelnärstående organ skall della redovisas. Om utredaren under sillarbete skulle finna att möjligheterna till besparingar och decentralisering avverkels uppgifter är sä stora atl etl bibehållande av statens industriverk somen självständig myndighelsorganisation bör ifrågasättas, skall detta omgåendeanmälas. Närförslagen redovisas bör också de förfallningsförslag som föranleds avslällningstagandena läggas fram. Utredarenskall när utredningsarbetet börjar saml vidare under arbetets gäng informeraberörda huvudorganisationer och i förekommande fall annan berörd centralarbetstagarorganisation med vilken staten har eller brukar ha avtal om löneroch andra anställningsvillkor saml bereda dem fillfälle all framförasynpunkter. Utredaren skall därutöver informera berörda arbetstagare omutredningens arbete. Utredarenskall med förtur överväga frägan om del är lämpligt alt föra överhandläggningen av del regionalpoliliska stödet till näringslivet på centralnivå från AMS till industriverket. Därvid skall möjUgheterna att överföra vissaärenden om finansiellt företagsstöd i olika former som f. n. beslutas avregeringen liU industriverket beaktas. Utredarenskall därefter mol bakgrund av vad han har funnit behandla resterande delar avutredningsuppdraget. Utredarensslutliga överväganden bör redovisas så att eventuella organisationsförändringarkan genomföras . Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet alltillkalla en särskild utredare för alt utreda frägan om statens industriverksframtida verksamhet och organisation m. m., atlbesluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annat biträde ål utredaren. Vidarehemställer jag alt regeringen beslutar altkostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns kommitléanslag.