prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag föreslår att 1 milj. kr. avsätts för dettaändamål. Med hänsyn till att kostnaderna fördelar sig på tvåbudgetår bör medlen föras upp som reservationsanslag. Prop.1982/83:120 10 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att till Medel för särskUda insatser för övertalighet inomLuossa-vaara-Kiirimavaara AB () för /84 under tiondehuvudtiteln anvisa ett reservafionsanslag av . Utöver den förstärkning av resurserna vidarbetsmarknadsinstituten i Malmfälten, som jag har föreslagit, bör, somjag också har förordat, instituten i och tillfälligtutökas med vardera ett arbetslag, främst för långtidsarbetslösa. Jag beräknarkostnaderna härför till 1,3 milj. kr. för /84. Regeringen har iårets budgetproposition föreslagit att till Yrkesinriktad rehabilitering /84 skall anvisas ett reservationsanslag av . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att till Yrkesinriktad rehabUitering för budgetåret1983/84 under tionde huvudfiteln anvisa ett i förhållande till prop.1982/83:100 bil. 12 punkt C 5 med . förhöjt reservationsanslag av462645000 kr. Prop.1982/83:120 Bilaga 5 Anmälantill proposition om utveckling i B Bostadsförsörjning m. m. socialdemokratiska utvecklingsplanen för poängteras byggandetsbetydelse för möjligheterna att skapa utveckling och sysselsättning iNorrbotten. Specielltbetydelsefulla är förslag inom detta område för länets byggnadsarbetare. Islutet av fanns ca 1 400 arbetslösa byggnadsarbetare iNorrbottens län. Det motsvarar av det totala antalet. Kraftfullainsatser för att öka sysselsättningen är därför nödvändiga. De åtgärder jagföreslår i det följande syftar till att öka sysselsättningen inombyggnadssektorn. Samfidigthar förslagen också ett annat syfte. I utvecklingsplanen för Norrbottenföreslås en sammanhållen plan för länets energiproduktion och energiförbrukningsamtidigt som sambandet mellan energihushållningsåtgärder och reparationer,ombyggnader m.m. betonas. Mina förslag skall ses som led i ett arbete för attåstadkomma denna sammanhållna plan. Avsiktenär att skall bli ett försökslän, där landet som helhet kan fåviktiga erfarenheter, som det befintliga bostadsbeståndet i Norrbottenförbättras och vårdas och sysselsättningen kan öka. Jagföreslår i det följande bl.a. att kommunerna får resurser för att genomföra enverksamhet med inventering och besiktning av bostadsbeståndet för att utrönabehovet av ombyggnads- och underhållsåtgärder samt insatser för att sparaenergi. Jag föreslår vidare ökat stöd för ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus,förlängda reparafionslån - som också innebär vissa förbättringar avfinansieringsvillkoren för allmännyttiga bostadsföretag - och en förlängningav det särskilda bidragsstödet till energibesparande åtgärder. Avsikten medförslagen är att få till stånd samordnade och effektiva åtgärder. I dettaarbete är besiktningen och inventeringen en förutsättning. 6 1982/83. 1982/83:120 2 StatsrådetDahl kommer senare denna dag att föreslå riktlinjer för ökad fastbränsleanvändningsamt för förstärkt energiplanering och energihushållning i . Dessaåtgärder skapar tillsammans med dem jag själv föreslår goda möjligheter förlänsstyrelsen i Nonrbotten att i samverkan med kommunerna utarbeta ochgenomföra den sammanhållna plan för energiproduktion och energiförbrukning somden socialdemokratiska utvecklingsplanen för talar om. Programför reparationer, ombyggnader och tillbyggnader Enligtregeringsförklaringen kommer ett särskilt program för ROT-sektorn, dvs. reparafioner,ombyggnader och tillbyggnader inom bostadsbeståndet, att utarbetas. Jag har getten arbetsgrupp inom i uppdrag att arbeta fram ett sådantprogram med sikte på att ett förslag skall kunna föreläggas hösten1983. En viktig del i arbetet med programmet är att finna former för samordningmellan energihushållningsåtgärder och reparationer och ombyggnader i övrigt. Detär angeläget att det parallellt med arbetet inom så snart sommöjligt kommer igång en praktisk verksamhet ute i kommunerna. En försöksverksamhetmed en integrerad planering av energiåtgärder samt ombyggnads- och underhållsihgärderbör komma igång. a. sysselsättningsskäl talar för att en sådanverksamhet bör förläggas till . Kommunerna i länet bör gesmöjlighet att delta i verksamheten. Ikommunernas ansvar för bostadsförsörjningen ingår att kartlägga förnyelsebehoveni kommunen. Att mer i detalj undersöka vilka insatser som bör göras ibostadsbeståndet och att projektera olika åtgärder ligger i första hand inomfastighetsägarnas ansvarsområde. Detfinns ett behov av att mer systematiskt gå igenom bostadsbeståndet och attplanera för samordnade insatser inom sammanhållna bostadsområden. Det ärnaturligt att kommunerna tar ansvar för detta. Inom ramen förförsöksverksamheten bör kommunerna i samverkan med ochlänsbostadsnämnden organisera en sådan verksamhet med inventering ochbesiktning av bostadsbeståndet för att utröna behovet av ombyggnads- ochunderhållsåtgärder samt insatser för att spara energi. Efter samråd medenergiministern har jag funnit att även uppvärmningsanläggningarna böromfattas av denna verksamhet. Ilikhet med vad som gäller för energibesiktningar bör statsbidrag lämnas till kommunernasökade kostnader för inventerings- och besiktningsverk- 1982/83:120 3 samheten.Ett villkor för bidrag bör vara att kommunen inventerar bostäderna inom minstett större sammanhängande område. Det bör ankomma påregeringen att utforma riktlinjerna för verksamheten samt de närmaredetaljerna i bidragsgivningen. Jag vill dock redan nu som information tillriksdagen redovisa vissa riktlinjer. Bidrag bör lämnas fill merkostnader somuppkommer i de kommuner i vilka deltar i försöksverksamheten.Bidraget bör kunna avse bl. a. kostnader för planering och uppläggning avverksamheten, inventering och besiktning. Det är önskvärt att inventeringarnaavser såväl tekniska som sociala förhållanden. Vidare bör kostnader för en merhandlingsinriktad information och rådgivning till fastighetsägarna kunna ingå.Med merkostnader avser jag lönekostnader m. m. för verksamheten i den del somgår utöver vad kommunerna redan tidigare bedriver. Som jag har nämnterhåller kommunerna statsbidrag för att besikta bostäder i syfte att klarläggavilka energisparåtgärder som bör vidtas samt för att ge råd tillfastighetsägarna om detta. Eftersom sådan besiktning och rådgivning skall ingåsom en del i en mer samordnad förbättringsverksamhet, måste de medel somtilldelas kommunerna för de nu föreslagna ändamålen och de medel som kommunernaredan i annat sammanhang har garanterats för energibesiktning behandlas som ensamlad resurs för hela verksamheten. Verksamheten omfattar ettbrett register av förbättringsåtgärder. En kompletterande utbildning kan ivissa fall behövas för dem som utför inventerings- och besiktningsarbetet ikommunerna. och statens industriverk har utbildningsansvaretinom detta område. Detbör ankomma på regeringen att dra upp riktlinjerna för hur de särskildastödinsatserna skall utvärderas liksom att bestämma formerna för dennautvärdering. Jagföreslår att en medelsram om 9 milj. kr. avsätts för de nya verksamheterna. Bidragettill kommunerna bör fördelas av och anvisas under ett nyttreservationsanslag benämnt Bidrag till inventering och besiktning m. m. avbostadshus i . Anslaget, som är ett engångsbelopp, bör föras uppmed 9 milj. kr. på statsbudgeten för /84. I det redovisadebeloppet ingår även medel för utbildningsinsatser och för utvärdering avverksamheten. Stimulanserför reparationer och ombyggnader av bostadshus Medutgångspunkt i kartläggningen av bristerna i bostadsbeståndet är det viktigtatt kommunerna aktivt söker stimulera fastighetsägarna att i lämpligordningsföljd och omfattning på ett varsamt sätt bygga om eller reparera sinahus och att vidta åtgärder så att energiförbrukningen begränsas. Sådanaåtgärder kan i viss utsträckning finansieras med hjälp av bostadslån och energisparstödm.m. För att underlätta för fastighetsägarna i 1982/83:120 4 att genomföra bl.a. de ombyggnadsåtgärdersom besiktningsverksamheten kommer att aktualisera bör giltighetstidenförlängas i för de tillfälliga stimulanser som f. n. finns.Villkoren bör förbättras i vissa avseenden. beslöt på grundval av regeringensförslag i prop. 1982/83:50 bil. 5 om ett åtgärdspiogram inombostadsbyggnadssektorn (CU 8, rskr 112). För att stimulera byggandet infördesett . 'iystein med hyresrabatter för hyres- och bostadsrättshus som uppförseller byggs om med stöd av bostadslån. Vid ombyggnad lämnas rabatt med maximalt60 kr./m', om byggnadsarbetena påbörjas och /m om arbetenapåbörjas . Systemet med hyresrabatter vid ombyggnad behöverförbättras och få förlängd giltighetstid i . Jag förordar attstatsbidrag till hyresrabatter vid ombyggnad får lämnas även dåbyggnadsarbetena påbörjas . Vidare bör det maximala bidragetbestämmas till /m' även för ombyggnader som påbörjas och1985. Utgifterna för denna bidragsgivning beräknar jag tilltotalt 8 milj. kr. Utgifterna bör belasta anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Någotmedelsbehov till följd av mitt förslag uppkommer inte under /84. Som en stimulansåtgärd har statliga lån kunnat lämnastemporärt för reparationer av vissa byggnadslekniska brister (reparationslån),exempelvis mögel-, röt-, fukt- eller korrosionsskador (prop. 1981/82:150 bil.5, CU 42, rskr 395). För att lån skall kunna lämnas skall arbetena i huvudsakavslutas . Möjligheten att få reparationslån bör finnas ävenfortsättningsvis i . Jag förordar att möjligheten till sådanalån behålls ytterligare för åtgärder inom länet. Lånemöjligheten börgälla arbeten som påbörjas . För de allmännyttiga bostadsföretagen i länbör enligt min mening finansieringsvillkoren förbättras jämfört med de tidigarereglerna. Jag förordar därför att reparationslånen förenas med räntebidrag närlåntagaren är ett allmännyttigt bostadsföretag. Liksom i fråga omräntebidragen till hus som har uppförts eller byggts om med stöd av bostadslånbör räntebidragen för reparationslån motsvara skillnaden mellan låntagarensfaktiska ränta för lånet och en på visst sätt bestämd garanterad ränta. Dengaranterade räntesatsen för bör bestämmas till 7,. Den börsedan höjas . Räntesatsen bör, liksom när detgäller räntebidrag för underhållslän, beräknas på aktuelllåneskuld. Räntebidragen bör lämnas för hus för vilka beslut om lån lämnasefter . Det bör ankomma på regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att utfärda övriga för bidragen erforderliga regler. Utgiftema för reparationslänen beräknar jag till 13 milj.kr. Lånen bör betalas ut från anslaget B 3. Lån till bostadsbyggande. Prop.1982/83:120 5 med en mindre effekt på statsbudgeten för /84.Utgifterna för räntestödet bör belasta anslaget B 4. Beträffandeekonomiskt stöd tiU energibesparande åtgärder vill jag anföra följande. Isyfte att öka takten i energisparaktiviteterna lämnas -förutom lån - etttillfälligt bidrag till förbättring av isolering i bjälklag och ytterväggarsamt för byte och komplettering till treglasfönster. Bidraget uppgår till 15%av den godkända kostnaden men lämnas inte till byte av fasadskikt. Den del avden godkända kostnaden som inte täcks av bidrag utgör låneunderlag förbostadslån för energibesparande åtgärder. För att bidrag skall kunna lämnasskall arbetena i huvudsak vara utförda före . Det tillfälliga bidraget till energibesparande åtgärderbör, såvitt gäller , förlängas till att avse som destimulansåtgärder jag har förordat i det föregående. Jag föreslår sålunda attnu gällande stödbestämmelser skall omfatta arbeten som påbörjas före utgångenav . Erfarenheterna av den nu pågående bidragsverksamheten ärbegränsade, varför underlag för beräkning av stimulanseffekten i stort settsaknas. Jag räknar dock med att de förlängda bidragen skall föra med sig attisoleringsåtgärderna ökar i . De beslut om bidrag och lån dethär blir fråga om kommer att belasta beslutsramen först under andra halvåret1984 och statsbudgeten under /85. Jag kan dock redan nuförutskicka att det torde röra sig om jämförelsevis små belopp. Jag vill i detta sammanhang även peka på att chefen för arbetsmarknadsdepartementeti det föregående har förordat att möjlighet bör finnas att somberedskapsarbeten utföra energibesparande åtgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader. Åven andra möjligheter att finansiera energibesparandeåtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader har utvecklats undersenare tid. Jag avser här en ordning som innebär att den entreprenör som svararför arbetena betalas i den takt som de utfästa besparingarna förverkligas. Detankommer i första hand på kommunerna själva att överväga sådana alternativafinansieringsformer. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. till Bidrag titt inventering och besiktning m. m. avbostadshus i bottens län för /84 under elfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 2. godkänna vadjag har förordat i fråga om statsbidrag till hyresrabatter vid ombyggnad, 3. godkänna vadjag har förordat i fråga om lån för vissa byggnadstekniska åtgärder(reparationslån), 4. godkänna vadjag har förordat i fråga om bidrag till vissa energibesparande åtgärder. 1982/83:120 6 Lantmäterietsproduktion av kartor och annan landskapsinformation har intekunnat bedrivas i en för avnämarna önskvärd takt. Viktiga behov har bliviteftersatta. I är det allmänna kartmaterialet så föråldrat attdet utgör ett direkt hinder för en effektiv verksamhet inom bl.a. skogsbruketoch energi- och mineralområdena. Produktion av kartor och annanlandskapsinformation i kan ge bestående sysselsättningstillfällen,som samhällets behov av landskapsinformation förbättras. Jag har vidutformningen av de förslag som jag nu skall redovisa utgått från sådanproduktion som ändå bör genomföras. Förslagen innebär alltså attproduktionen tidigareläggs. De åtgärder somjag lämnarförslag om har goda möjligheter att utvecklas vidare . De kan bidra fillatt göra och till centra för sådan högteknologisk verksamhet sommodern produktion av landskapsinformation utgör. Jag vill därvid särskilt pekapå den möjlighet till samarbete i fråga om nya typer av kartprodukter m. m.mellan lantmäteriet och det nybildade företaget som minaförslag ger förutsättningar för. Jaghar eftersträvat att den verksamhet jag föreslår till stor del skall kunnalokaliseras fill malmfälten och utföras av kvinnlig arbetskraft. Ekonomiskakartan är föråldrad för större delen av . Detta medför betydandenackdelar och svårigheter för såväl samhällsplaneringen som näringslivet. Vid överlantmätarmyndigheteni har utvecklats ett särskilt kunnande i frågaom produkfion av kartor, framför allt i samband med framställning av envegetationskarta över länet. Det finns därför goda förutsättningar att tilllänet föriägga huvuddelen av produktionen av ekonomiska kartan för länet. Ekonomiska kartan ärföråldrad inte bara för . Behovet av kartrevidering är stort imånga delar av landet. Inom de ekonomiska ramar som f. n. står till statenslantmäteriverks förfogande för produktion av ekonomiska kartor kan Norrbottenslän inte prioriteras särskilt. Mot bakgrund av kartbehovet ochsysselsättningsläget i länet anser jag därför att särskilda medel bör ställastill förfogande för produktion av ekonomiska kartor i . Länsstyrelseni har anslagit medel för en utredning med syfte att klarläggaförutsättningarna för att i revidera ekonomiska kartan för länet.Utredningen har genomförts av lantmäteriverket. har i enskrivelse till hemställt att medel ställstill förfogande för produktion i av ekonomiska kartan för länet. 1982/83:120 7 Denav mig nämnda utredningen visar att det finns ett behov att revidera ca800 av de 1 200 blad som har getts ut av ekonomiska kartan över Norrbottenslän. Enligt är det rimligt att dimensionera en verksamhet i Nortbottenför en årlig framställning av ca 100-150 kartblad. Detta skulle gesysselsättning åt ca 20-30 personer i länet. Därtill kommer 15-20 personerunder som sysselsätts med den fornminnesinventering somregelmässigt ingår i revideringen av ekonomiska kartan. Vid lantmäteriverketskulle dessutom sysselsättas 5-10 personer med sådan verksamhet som med hänsyntill kravet på avancerad teknisk utrustning, särskilt tekniskt kunnande etc.bör utföras centralt vid verket. Verksamheten kan påbörjas redan under sommaren1983. En verksamhet i Norrbottenkan på något byggas ut till en årlig produktion av minst 150 blad.En sädan produktion förutsätter emellertid att beslut fattas om att förläggaproduktion av kartor även för andra län till . Jag är inte beredd attnu ta ställning till detta. Jag förordar därför att verksamheten t. v.dimensioneras för att framställa 100 blad . Kostnaderna härför har ilänsstyrelsens nämnda utredning beräknats till . , varavca för produktionen i . per årför inventeringen av fornlämningar som bör ske i regi. För att verksamheten skallkunna bedrivas effektivt behövs ordentliga förberedelser och utbildning avpersonal. I utredningen föreslås därför att det under /84bedrivs förberedande flygfotografering etc. i lantmäteriverkets regi samt attsamtidigt verksamheten planeras och personal rekryteras m.m i Norrbotten.Under /85 utbildas personalen, anskaffas huvuddelen avutrustningen och påbörjas produktionen i liten omfattning. /86bedrivs produktionen i full omfattning. Inventeringen av fornlämningar bedrivsenligt utredningens förslag i full omfattning fr.o.m. /87. Jaganser att utredningens förslag är väl lämpat att ligga till grund förgenomförandet av den verksamhet jag har förordat. För /84bedömer jag att resursbehovet för lantmäteriet blir . för förberedande produktion, som utförs vid lantmäteriverket, och200000 kr. för regionala utgifter för projektplanering etc. Under budgetåret1984/85 beräknar jag ett medelsbehov av , varav . behövsför anskaffning av utrustning, projektledning etc. och utbildning av personal.För /86 bedömer jag att verksamheten kan bedrivas i fullomfattning till en kostnad av . Utgifterna för riksantikvarieämbetetsfornminnesinventering bedömer jag till . /85, 1200000kr. /86 och . fr. o. m. /87. 1982/83:120 8 Kunskapom marken och dess vegetation är ett viktigt led i en god hushållning med våranaturresurser. Sådan kunskap är också av stor betydelse nu när det blir alltviktigare att utnyttja inhemska resurser för att producera energi. I Nortbottenslän med dess stora naturrikedomar men vidsträckta och oftasvårtillgängliga områden är det särskilt önskvärt att man kan utnyttja nyteknik för att samla in och dokumentera kunskap om naturtillgångarna. Detta kannumera åstadkommas genom att man analyserar flygfoton framställda på s. k.infraröd färgfilm och sammanställer resultatet till vegetationskartor. År1978 tog initiativ till ett utvecklingsarbete som syftade till attframställa vegetationskartor över länets kust och inland. Utvecklingsarbetethar lett till att vegetationskartor nu framställs i under ledning avöverlantmätaren. Enligt planerna skall hela länet utom fjällområdet redovisaspå ett 80-tal vegetationskartor i skala 1:50000. har ca 1/3 av områdetvegetationstolkats och ett tiotal kartor getts ut. Produktionskostnaderna uppgårtill ca . per kartblad prisnivå. Kostnaderna har istor utsträckning finansierats av användarna, nämligen ,domänverket, lantbruksstyrelsen (för rennäringen), , försvaret,Kraftverk, flera av länets kommuner och några övriga intressenter.En sådan samfinansiering har emellertid visat sig svår att åstadkomma ochvidmakthålla eftersom intressenterna ofta har olika önskemål om när i tiden deolika områdena skall kartläggas. Detta har lett till att en del av kostnadernainte har kunnat tas ut av intressenterna. Dessa kostnader har kunnat täckasgenom att särskilda medel har tillskjutits i olika sammanhang bl.a. från den s.k.Jokkmokksgruppen, och lantmäteriet. Arbetetsysselsätter tio personer till en kostnad av ca . per år.Verksamheten beräknas pågå . Finansieringenär säkerställd för större delen av innevarande budgetår. Ett medelstillskottfrån statsbudgeten bör enligt min mening verksamt kunna bidra till attvegetationskarteringen kan fullföljas, vilket enligt min uppfattning ärangeläget. Jag förordar därför ett årligt resurstillskott av . Företrädareför flera av de övriga Norrlandslänen har hos lantmäteriet i väcktfrågan om det är möjligt att producera vegetationskartor även för dessa län iNorrbotten under förutsättning att verksamheten kan finansieras. Enfortsättning med kartering för andra län är således tänkbar och kan gelångsiktig sysselsättning i . Prop.1982/83:120 9 En viktig beståndsdel i fastighetsregistret ärfastighetsregisterkartorna. Dessa kartor är i stor omfattning gamla och förslitna.De har ofta tekniska brister. Det material av vilket kartorna är framställda ärmånga gånger av dålig kvalitet. Bristerna gör det svårt att föra in ändringar.Kartorna har ofta hållits aktuella utan att kravet på en riktiglägesredovisning har kunnat tillgodoses i en tillfredsställande utsträckning.Skalan är i flera fall för liten för att medge en fullständig redovisning avfastighetsindelningen. Det finns alltså ett stort behov av nya och bättrekartor som fillförlitligt redovisar fastighetsindelningen. Registerkartornasbrister medför betydande olägenheter inte bara för fastighetsregistreringenutan också i hög grad för all planerings- och projekteringsverksamhet somkräver tillgång på tillförlitliga uppgifter om fastighetsindelningen. 1 taktmed att de nuvarande jord-och stadsregistren läggs över till det nya ställs också ökade krav på fastighetsregisterkartorna. Arbetet med att modernisera registerkartorna är till följdav resursbrist starkt eftersatt i hela landet. har bedömt attbetydande resurser behöver sättas in för att avhjälpa de mest påtagligabristerna. Verket har uppskattat de totala kostnaderna för detta till istorleksordningen minst 50 milj. kr. Utan påtagliga olägenheter kan registerkartor tillhuvudsaklig del framställas på annan ort än den där registren förs. Enförutsättning är dock att produktionen leds av sakkunnig personal.Registerkartor kan alltså framställas i . Jag anser att det ärangeläget att så sker med hänsyn både behovet av förbättrade registerkartoroch sysselsättningsläget i . Verksamhetenkan ge sysselsättning i . Den kräverförberedande arbete i berörda län. Dessutom krävs resurser hos lantmäteriverketför att leda verksamheten. Arbetetbör kunna komma igång efter ett beslut. Jag förordaratt verksamheten kommer till stånd och att den under /84dimensioneras så att den i sysselsätter något mer än tiopersoner. Utgiften för verksamheten har beräknats till ca . per år.Härutöver krävs under /84 investeringar om ca . Det ärmöjligt att senare bygga ut verksamheten så att ca 20 personer sysselsätts iNorrbotten. Sysselsättningseffekter, lokalisering, varaktighet m. m. När den verksamhet som jag har föreslagit pågår i fullskala räknar jag med att den i ger sysselsättning som motsvararca 50 årsarbetskrafter. Enligt min mening bör arbetet föriäggas till ochKiruna. Prop.1982/83:120 10 Delarav arbetet med att framställa ekonomiska kartan bör förläggas till medhänsyn till att där redan finns tillgång till utrustning, kvalificeradarbetsledning m.m. En betydande del av t.ex. det kartografiska arbetet kan medfördel utföras på annan ort. Lämpligast för detta bedömer jag att är.Verksamheter kan där samlokaliseras med bl.a. det nybildade företagetSatellitbild AB och den lokala lantmäteriorganisa-tionen. Också arbetet med attförbäUra fastighetsregisterkartorna kan med fördel bedrivas i . Arbetet rnedvegetationskarteringen pågår redan i . Somjag redan tidigare anfört kan de verksamheter som jag föreslagit utvecklasvidare och pågå . Produktionen av ekonomiska kartan kan vidgas tillatt omfatla även andra län än . Detsamma gäller vegetafionskarteringen.Fastighetsregisterkartorna behöver efter moderniseringen underhållas ochrevideras. Den tänkta samlokaliseringen av delar av verksamheten medSatellitbild AB ger som jag tidigare antytt goda förutsättningar för attutveckla nya produkter.