prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 62 Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för glasindustri 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagel, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnader för räntebefrielse vidsärskilda stmkturgarantier för den glasinduslrin. Särskildastmkturgarantier för den glasindustrin infördes som endel i del treåriga ätgärdsprogram som beslutade om (prop.1980/81:89, NU 1980/81:45, rskr 1980/81:296). Enligl riksdagsbeslutetbemyndigades regeringen att under budgetåren 1981/ 82-1983/84 ikläda statenekonomiska förpliktelser i samband med särskilda stmkturgarantier för manuellglasinduslri inom en ram av 25 milj. kr. Syflel med de särskildastmkturgarantierna är atl stödja marknadsföringsprojekt såväl pä export som påhemmamarknaden. Statens industriverkfömlsätler atl stödprogrammet för den glasinduslrin fullföljs ienlighet med riktlinjerna i del nyssnämnda riksdagsbeslutet. I enlighet härmedföreslår industriverket all anslagel tillförs 2 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för glasindustri förbudgelårel 1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83 Anslag 3 500000 1983/84 Förslag 10750000 Från anslaget bekostasbidrag för all läcka kostnader för räntor på statsgaranterade län till s.k.Tillväxtinvestbolag. Verksamheten startades /83 (prop.1981/82:118, bil. 4 s. 217-220, NU 1981/82:51, rskr 1981/82:417). /83 har en ram på 25 milj. kr. fastställts för sådana garantier. Efter samråd med chefenför budgel- och ekonomidepartemenlen vill jag anföra följande. Bolag av typenTiUväxlinvesl kan komma all spela en viktig roll när det gäller all försesmåföretag med riskvilligt kapital. Del finns dock förulsällningar för alltillräckligt många sådana bolag skall bildas utan atl staten går in medsärskilda finansieringsmöjligheter. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 63 räknar vidare med atl Allmänna pensionsfondengenom del aviserade systemet för vinstdelning (prop. 1982/83:50 s. 32) kommeratl få ökade resurser för all förvärva aktier bl. a. i Tillväxtinvestbolag.Några ytterligare ålgärder för alt främja sådana bolag är därför intebefogade. Den för innevarande budgetår fastställda garantiramen på 25 milj. kr.bör med nuvarande räntenivå motsvaras av etl ränlebidragsanslag på 14250000 kr.Under anslaget för budgelårel 1983/84 bör därför las upp skillnaden mellan helaåtagandet om räntestöd /verksamhet och anslagel för budgetåret1982/83, dvs. (14250000-3500000=) . Jag hemställer all regeringenföreslår alt lill Räntestöd tiUTillvä.xtinvestbolag för budgelårel 1983/84 anvisa ell reservationsanslag av10750000 kr. Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier för lån till Tillväxtinvestbolag m. m. 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Från anslaget infriasstatlig garanti för lån lill s.k. Tillväxtinvestbolag. För /83har en ram pä 25 milj. kr. fastställts för sädana garantier. För föriusttäckning bör ell formellt belopp av . Jag hemställer alt regeringen föreslär all lill Täckande avförluster i anledning av stattiga garantier för tån tiU Tillväxtinvestbolag m.m.för /84 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 64 Regionalpolitiken skallfrämja en balanserad utveckling i landels olika delar. Delta innebär aft de trevälfärdsfaklorerna arbete, service och god miljö skall vara tillgängliga inomräckhåll för alla människor i vårt land. har f n. en låg befolkningstillväxt.Under 1970-talel ökade folkmängden med ca 220000 invånare. Fram lill år 1990förutses en tillväxt på ca 40000 invånare. Förändringen beror på dels minskandefödelseöverskott, dels sjunkande nelloinvandring. Antalet födda är nuungefär lika slorl som antalet avlidna. Nelloinvandringen uppgår f.n. lilldrygt 2 000 personer . Befolkningstillväxten fördelar sig ojämnt överlandet. och län väntas under 1980-lalel få en tillväxt medsammanlagt ca 50000 invånare. , och väntassammanlaget få en ökning med ca 30000 invånare. Övriga län beräknas fåobetydliga ökningar eller kraftiga minskningar. I väntas denogynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden leda lill en kraftig utflyttning. Jämfört med fiden föreomkring 1970 har en stabilisering skelt av befolkningsutvecklingen pålänsnivån. Vissa tecken lyder dock på att del kan bli svårt att vidmakthålladenna stabilitet under resten av 1980-talet. Inom länen har skett enförskjutning från glesbygden samt de minsta och perifert belägna orterna tillslörre befolkningskoncentralioner som i regel omfattar flera kommuner. Dettaberor på en ökad pendling som har möjliggjort bosättning även relativt långlfrån de slörre arbelsplalsområdena. Sysselsättningen inom deareella näringarna har minskat under en lång lid. Pä sikt fömlses fortsattaminskningar inom jordbmkel men möjligen vissa ökningar inom skogsbruket.Induslrisysselsältningen och byggnadsverksamheten har likaså minskat under enföljd av år. Varuhandeln har under läng period svarat för en i slorl seltoförändrad sysselsättning medan samfärdselseklorn uppvisar en långsam mentämligen stabil tillväxt av antalet förvärvsarbetande. Den privataijänsleseklorn har haft en stadig tillväxt under en lång följd av år. Deexpanderande delarna inom den privata Ijänsleseklorn är starkt representerade iStockholmsregionen och i något mindre ulslräckning i övriga storstadsområden. Den starkastesysselsättningsökningen har legat inom den offentliga tjänstesektorn. Under desenaste åren har tillväxttakten avtagit. Den offentliga sektorn antas dockkomma att svara för en viss sysselsältningstill-växl även under de närmasteåren. Den nu pågåendeomstruktureringen inom industrin väntas fortsätta under 1980-talel. Aktuellabedömningar visar all järnmalmsbrytningen be- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 65 räknas minska även fortsällningsvis. Fortsalltillbakagång väntas även för sysselsättningen inom tekoindustrin, träindustrin,delar av den ke.miska industrin, massa och pappersindustrin, järn- ochslåhndustrin samt varven. Sysselsättningen väntas kunna öka inom verkstadsindustrin.De tillbakagående branscherna är i hög grad företrädda i de frånsysselsättningssynpunkt mest utsatta delarna av landet. 1 illustrerarkommuner där de nämnda branscherna med minskande sysselsättning ärlokaliserade. I vissa fall fmns en kombination av flera tillbakagåendenäringsgrenar och relativi svaga lillväxlbelingelser i övrigt. Delta kaniakttagas bl.a. i Norrbollens län samt i Bergslagslänen. I Bergslagen harsåledes industrin minskat med ca 29000 anställda perioden . Förvärvsfrekvensen - dvs.andelen förvärvsarbetande av befolkningen - varierar både mellan könen ochregionall. Kvinnorna har haft en stark ökning av förvärvsfrekvensen under1970-lalet. Männen har haft en viss minskning. Induslriregionerna imellersta och har höga förvärvsfrekvenser för män.Stockholmsregionen saml har höga frekvenser för kvinnor. Förbåda könen har inre delarna av övre de lägsta värdena. Skillnadernamellan olika kommuner är särskill stora bland kvinnorna. Skillnader såväl mellankönen som regionall föreligger även i fråga om arbetslösheten, som i stora dragvisar samma mönster som förvärvsfrekvenserna. En ny förordning(1982:877) om regionall utvecklingsarbete har utfärdals. skallverka för atl de av fastställda regionalpoliliska målen uppnås ilänet och skall i della syfte bedriva elt regionalpolitiskt utvecklingsarbete.För all verksamheter vid olika sektorsorgan i länen skall kunna samordnas frånregionalpoliliska utgångspunkter skall sektorsorganen informera länsstyrelsenom sina verksamhetsplaner innan dessa beslutas. Planeringstal förbefolkningsutvecklingen fram lill har fastställts. Regionalpolitiskt stöd tiU näringslivet Den stödområdesindelningsom fastställdes riksdagsbeslut innebar en prioritering av deregioner som har de svåraste problemen. Antalet beslut om lokaliseringsstöd(avskrivningslån och lokaliseringslån) var under budgelårel 1981/82 färre änföregående år. Antalet ärenden om slöd till turistprojekt och kommunalaindustrilokaler ökade dock kraf-ligl. 5 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet KOr-lMUNER MED STÖRSTA BRArJSCH MS I I QT ISIXR IMQS1_ I V 1 SeO I fROCEMT A.V TOTAL S YSSEUSX"rTlsi I InJO D - ,-,.« Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Beviljatlokaliseringsstöd, inkl. offerlstöd, under /82, dess fördelningpå stödområden, anlal arbetsställen, avskrivningslän/lokaliseringsbidrag ochlokaliseringslän, beräknad sysselsättningsökning saml subvention per nyttarbetstillfälle framgår av följande tabell. Beviljat lokaliseringsstöd(inkl. offertstöd) under /82 fördelat på stödområden m. m. Beviljat stöd (milj. fälle (tkr.) ' Inkl. offertstöd 9,2milj. Beviljat stöd till Stiftelsen Industricentra och kommunalaindustrilokaler ingår i tabellen men inle isubventionsberäkningen. Av det totala slödel på780 milj. kr. avsåg 102 milj. kr. Stiftelsen Industricentra, bl. a. föruppförande av nya lokaler i och , 74 milj. kr. slöd lill 26kommunala industrilokaler saml 87 milj. kr. slöd lill turistprojekt. Det av länsstyrelsernabeslutade slödel uppgick under budgelårel 1981/ 82 lill 86 milj. kr. eller 11%av del totalt beviljade lokaliserings- och offertstödet. Av antaletarbetsställen som fick slöd svarade länsstyrelse-besluten för 91 st. eller 34%.Av de beräknade nya arbetstillfällena svarade länsslyrelsebeslulen för 395eller av samtliga. Av detsysselsätlningstillskolt på I 657 arbetstillfällen som de investcr ringar sombeviljades stöd under /82 beräknas ge, avser kvinnor.Motsvarande siffror för de närmast föregående budgetåren var 44 resp. . Reglerna förlokaliseringsstödet och offertstödet har i stort setl varit oförändrade undertreårsperioden /80-1981/82. Av följande sammanslällning franigår hurslödel utvecklats i en del viktiga avseenden. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 68 Antal arbetsställen som erhållit stöd Beviljat stöd (milj. Avskrivningslån/lok.bidrag' Lokaliseringslän Subvention per nyU arbetstillfälle (tkr.) ' Inkl. offertstöd. Den huvudsakligaförklaringen till alt slöd underdenna tidsperiod lämnals lill allt färte arbetsställen och gett allt mindresysselsätlningstillskolt är den kraftiga nedgång som skett iindustriinvesteringarna. Förklaringen lill alt ökningen av beviljatavskrivningslån/lokaliseringsbidrag och minskningen i beräknadsysselsättningsökning inte ger kraftigare utslag i subvention per nyttarbetstillfälle är alt stödet lill industrilokaler för uthyrning ökal kraftigtunder perioden. Slöd fill detta ändamål ingår inte i subvention per nyttarbetstillfälle. I oförändrat penningvärde har subventionen per nyttarbelsfillfälle varit i slort setl . Det beräknadesysselsällningslillskoltel för samtliga arbetsställen som fortfarande harlokaliseringsstöd uppgår lill 34900 personer. En uppföljning vid slutet av år1981 visar dock alt den faktiska sysselsättningsökningen vid dessaarbetsställen uppgick till 24900personer. De senaste årens sysselsättningsminskning inom industrin har alltsåpåverkat även lokaliseringsföretagen. , Norrbollens ochVäslernorrlands län har haft den största sysselsättningsökningen. Under budgelårel 1981/82beviljades utbildningsstöd fill 56 förelag med totalt 16 milj. kr. Antaletpersoner som berördes av besluten var någol fler än under tidigare budgetår,även om antalet företag i del närmaste förblev oförändrat. Hur ulbildningsstödelutvecklats beträffande anlal förelag, beviljatslöd saml anlal personer som berörts av utbildningen framgår av följandesammanslällning. Budgetår 1979/80 1980/81 1981/82 Beviljat stöd (milj. Antal personer 590 613 694 Stödformen utbildningsslöd upphörde den 30 juni1982. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 69 Följande sammanslällningvisar del beviljade sysselsättningsstödet för kalenderåren 1978-1981. År Beviljat sysselsällningsstöd (milj. 1981 40,5' 2525 3 356 2 307 ' Beviljat t.o. m. den 30juni 1982. Under budgetåret har 7företag beviljats offerlstöd med sammanlagt 9,2 milj. kr. Slödel, som i nästansamtliga fall utgått i kombination med lokaliseringsstöd, finns medräknat isammanställningen av beviljat lokaliseringsstöd. Sysselsällningslillskolletlill följd av slödel redovisas därför inle separal. beslutaderiksdagen om delvis nya regterför det regionatpoli-tiska stödet lillnäringslivet från . Bestämmelserna finns i förordningen(1982:677) om regionalpolifiskt slöd (ändrad 1982:1031). Slöd kan liksomtidigare lämnas som bidrag i olika former och som lokaliseringslån. En nyhetär del investeringsbidrag på högsl som kan lämnas i samband med mindreinvesteringar i byggnader och maskiner utom stödområdet. De ändamål som kan fåslöd har utökats med faslbränsleframslällning, privata industrilokaler föruthyrning och privata investmentbolag. Ulbildningsstödel har slopats somsärskild stödform och stöd lill särskild kvalificerad utbildning kan i ställetlämnas i form av offertstöd. Direktiv för enparlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift all utreda detregionalpolitiska stödet till näringslivet beslutas . Jag återkommersenare med én närmare beskrivning av kommitténs huvudsakliga uppgifter. Mol här angiven bakgmndföreslår jag endasi ändring i stödsystemet såvitt avser möjlighelerna all lämnalokaliseringsbidrag i samband med investeringar som inle leder till ökadsysselsättning. F. n. gäller all sådant stödkan lämnas i undantagsfall menendast i samband med byggnadsinvesteringar. För alt lokaliseringsbidrag skallkunna lämnas till maskininvesleringar krävs alt investeringen leder lillpåtagligt ökad sysselsättning. Enligt min mening beaktas härvid inletillräckligt den allt viktigare roll investeringar i maskiner och inventarierkommil atl spela jämfört med investeringar i byggnader. Jagföreslår därför atl lokaliseringsbidrag fortsällningsvis i undantagsfall skallkunna lämnas även i samband med maskininvesteringar som inle leder lill ökadsysselsättning. Det ankommer påregeringen alt besluta om handläggnings- och beslutsordningen för detregionalpoliliska slödel. gäller alt lokaliseringsstödlill kosthadsfördyringar och tilläggsinvesteringar som uppkommer sedaninvesteringen påbörjats endasi kan lämnas om synnerii- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 70 gaskäl talar härför. Då förslag om denna begränsning lades fram för (prop. 1981/82:30) anmälde föredragandenatt beslul i sådana ärenden avsågs all läggas pä regeringsnivå. För riksdagenskännedom vill jag nu meddela all jagavser alt i annat sammanhang föreslå regeringen alt sädana beslul fortsältningsvis skall fallas avden cenirala myndigheten. Genom riksdagensbeslut blev del somjag nämnt möjligl atl lämna regionalpolitiskt slöd ävenlill faslbränsleframslällning. Slöd kan lämnas i stödområdena A och B och somelt komplemenl lill slöd genom oljeersällningsfonden. Stödet tar främst sikte på fastaanläggningar där energiråvara iform av flis och torv förädlas. Jag vill här yllerligare nämna all med hänsyn lill bl. a. den risk som finns atl slöd lill anläggningar som använder vedråvara kan medföra att skogsindustrinsråvaruförsörjning onödigtvis försvåras,regeringen förklarat all den skall utvidga tillståndsprövningen enligl § 136 a byggnadslagen. Dennautvidgning skaU avse anläggningarför bl."a. tillverkning av iräfiberbränsle om den årliga förbrukningen nårupp lill storleksordningen 10000 m fub. Delta kan medföra atl anläggningarsom enligl tidigare praxis ej prövals inle längre kan komma lill slånd. StiftelsenIndustricentra är en slallig stiftelse som bildades . Den har tilluppgift alt uppföra och förvalla industrilokaler för uthyrning på strategisktvikliga orter inom stödområdena A och B. 1981/82:113 anmälde regeringen all den avsäg all låta utredafrågan om stiftelsens fortsattautveckling och därvid speciellt frågan om ell ökat regionall och kommunaltinflytande över verksamheten. fann detta naturligt och uttalade attverksamheten borde utvärderas (AU1981/82: 23 s. 96). Den tidigare regeringen utfärdade direktiv för en utredning med uppdrag atlutreda verksamheten med industricentra (Dir 1982:82). I denna fråga börriksdagen underrättas om följande. Verksamheten med industricentra harredan tidigare varit föremål för ell flertal utredningar. Stiftelsen har vidareför närvarande en slor andel lomma lokaler att hyra ul i främst nyaindustricentra. Den är därför i behov av en konsolideringsperiod. Stiftelsen börsjälv, mol bakgrund av de uiredningar m. m. som redan gjorts, kunna fåfill stånd etl vidgat samarbete med regionala och lokala organ. Regeringen hardärför beslutat alt återkalla direktiven för tidigare nämnda utredning. Utvecklingsinsatser på regional nivå nytt anslag förregionala utvecklingsinsatser på länsnivån har införts. Överanslagel, som har en ny konstruktion, anvisas medel för tre huvudändamål,nämligen lokaliserings- och investeringsbidrag lill projekt där den totala investeringskostnaden uppgår lillhögst 7 milj. kr., glesbygdsstödsaml regionall utvecklingsarbete, t.ex.i form av utredningar, försöksprojekteller insatser för alt främja regionall nyföretagande. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 71 styrelserna disponerar medlen och skall såledessjälva göra avvägningar mellan olika typer av insatser. Medlen lilllänsstyrelserna fördelas av regeringen med hänsyn lill de regionala problemensomfattning. Länsstyrelserna kan även besluta om lokaliseringslån till mindreinvesteringsprojekt inom stödområdet. Medel härför anvisas över anslagel C 2.Lokaliseringslån. Genom 1982 ärsriksdagsbeslut förenklades handläggningen av glesbygdsstödet och vissa nyaslödändamål infördes. Jag föreslår i del följande vissa yllerligareförändringar. beslutade våren1980 (prop. 1979/80:100, bil. 17, AU 1979/ 80:23, rskr 1979/80:361) altregeringen får bemyndiga myndighet alt biträda ackord eller eljest eftergestatens rätt på gmnd av garantiåtagande för län lill företag i glesbygder ochlån till anskaffning av vamlager. Bemyndigandet harutnyttjats genom atl del i 85 § förordningen (1979:638) om statligt slöd fillglesbygd (omtryckt 1982:678) föreskrivits alt får anla ackordsförslageller på annat sätt efterskänka statens anspråk på gmnd av garantiåtaganden. Någol motsvarandebemyndigande finns inle beträffande lån (investerings- och avskrivningslån)inom glesbygdsstödet. Vad gäller kommersiell service kan situationer uppslå däreftergift av investeringslån kan vara en fömtsättning för all trygga en hotadvaruförsörjning i glesbygd. Någon egentlig utökning av statens finansiellaåtagande skulle en sådan möjlighet knappast medföra, eftersom länsstyrelsenredan idag har möjlighet atl gä in med driftstöd, vilket i princip skulle kunnautgå lill butiksinnehavare som har svårl all avbetala sill investeringslån.Vidare är i allmänhet säkerheten för investeringslån så svag all en konkursofta leder till totalförlust av utestående belopp. De olika slödmöjligheternabör ses som en helhet, där huvudsyftet all trygga varuförsörjningen bör lösaspå mest ändamålsenliga sätt. Jag föreslår därför atlregeringen hemställer hos om medgivande all regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer fär biträda ackord eller på annat sättefterskänka statens anspråk på grund av investeringslån lill kommersiellservice i glesbygder. För innevarande budgetårulgår statliga bidrag lill vissa oljelransporter i glesbygd. För della ändamålhar anvisats 20 milj. kr. Till följd avbl.a. de snabba oljeprishöjningarnahar bidraget fåll en alltmer marginell betydelse från regional- ochfördelnings-politisk synpunkt. Enligl min mening kan insatser inom andra områdenpå bättre säll gagna glesbygden. Jag kommer därför att föreslå atl medel istället tillförs anslaget C 3. Regionalpoliliskt slöd: Regionala utvecklingsinsatser.Inom ramen för delta anslag kan länsstyrelserna själva avsätta medel förregionalpolitiskt motiverade insatser i glesbygden. I syfte atl stärka ochutveckla landsbygdshandeln bedriver regeringen tillsammans med bl.a. företagoch organisationer inom handeln en kam- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 72 panj sä alt försörjningen med dagligvaror kantryggas på landsbygden. Kampanjen, som också omfattar kommittéer i länen,avslutas . Utvecklingsinsatser på central nivå Under åren 197677träffades överenskommelser mellan regeringen och industriföretagensorganisationer om lokaliseringssamråd direkt mellan regeringen och de störreindustriföretagen i lokaliseringspolitiska frågor. Syflel med samrådet är atlskapa fömtsättningar för all statsmakternas mål för regional- ochsysselsättningspolitiken beaktas på etl tidigt stadium vid planeringen avinvesteringar inom industrin. Samrådet omfattar förelag som inom landetsysselsätter minsl 500 induslrianslällda. Ca 170 industrikoncerner medverkar isamrådet, som därmed har kommil att läcka ungefär hälften av induslrisysselsältningen.En särskild delegation inom industridepartementet handläggerlokaliseringssamrådel. Nedgången i industrinsanläggningsinvesleringar och den minskade andelen för byggnadsinvesteringarhar, i förening med slrukturkriser i flera branscher, helt naturligt hittillsgett sämre förutsättningar all uppnå lokali-seringssamrådels huvudsakligasyften än vad som ursprungligen aniogs. Samrådet har främst kommil alt avsefrågor med anknytning till investeringar vid befintliga arbetsställen, omlokahseringar,företagsrekonslmk-fioner, sysselsätlningsminskningar och nedläggningar samlförsök atl skaffa ersältningssysselsätlning i anslutning härtill. Lokaliseringssamrådelbehandlades i den regionalpolitiska propositionen (1981/82:113) . Arbetsmarknadsutskottetuttalade (AU 1981/82: 23 s. 118) med anledning härav atl man självfallet fåröverväga nya former för lokaliseringspåverkan, om samrådet vid en beståendeuppgång i investeringsaktiviteten inle ger mer påtagliga resullal. Vid sådana övervägandenkan någon form av lagstiftning komma all aktualiseras. godkände (rskr1981/82: 388) dessa uttalanden. beslutaderiksdagen (prop. 1978/79: 112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435) vidare alllokaliseringssamräd skulle äga rum även med förelag inom den privata tjänste-och servicesektorn samt med intresse- och ideella organisafioner. Delta samrådhar resulterat i alt ell förelag etablerats och tre är underetablering i . Totalt beräknas dessa elableringar komma all geca 100 arbetstillfällen. Samrådet med den privata tjänste- och servicesektornkommer all ägnas ökad uppmärksamhet. Jag avser härvid all ävenfortsällningsvis särskilt inrikta insatserna mol Norrbollens län. Inominduslridepartementet.bedrivs vidare viss central projektverksamhet som slödför utvecklingsarbetet i länen. Under de senasie året har härvid Norrbottenslän, och då särskill malmfällskommunerna, prioriterats. Utgångspunkterna ochinriktningen av denna cenirala projektverksamhet redovisades i propositionenom program för regional utveckling och resurshushållning (prop. 1981/82:113, s.137-143). 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 73 Ett resullal avprojektverksamheten är Stiftelsen Servicecentralen i (), somerbjuder tjänster vad gäller ord- och textbehandling, mikrofilmning, Iryckning ochdistribution samt ADB-registrering. Ett inslag iverksamheten har varit produktsökning. har dennasökning resulterat i etl tiotal licensavtal och projekt. F.n. pågårförhandlingar kring ca 40 projekt. I samarbete med Industriförbundoch pågår även försök med viss förmedling avlegoproduktion till förelag iNorrbottens län. Imalmfällskommunerna har vidare i samarbete med kommunerna och regionala organinletts s.k. starta-eget utbildning. Intresset för denna utbildninghar visat sig vara slorl. beslutadei (prop. 1981/82. : 113, AU 1981/82: 23, rskr 1981/82:388) allför verksamhel som bedrivs i , , Kimna och Pajalakommun skall den procentsats efter vilken arbetsgivaravgifter ochegenavgifler sammanlagt ulgår enligl lagen (1981:691) om socialavgifter sällas ned med tioprocentenheter. Utöver de reguljära regional- och arbetsmarknadspolifiskamedlen beviljade sammantaget 300 milj. kr. för särskildasysselsältningsinsalseri Nortbotlens län.