prop · G60387 · 1982-12-31 00:00:00 — Ändringen är huvudsakligenbetingad av behovet atl skilja på ingripanden i form av förbud ochförelägganden för bevissäkringsfallen och belalningssäkringsfallen. 1 desenare skallju fartyget eller dess last bara kunna beröras av en sådan åtgärd,om de tillhör den som påförs (eller sannolikt kommer atl påföras) avgift. Jagbiträder lagrådels förslag. Vad angår förslagel lill 8 kap. 6§ vill jag dock betonaalt lagrådets 1982/83:87 74 förslag,som begränsar exemplen pä förbud och förelägganden, inle i sak förändrarmöjlighelerna atl använda de förbud eller förelägganden som är mest lämpade. Påsamma säll som i fråga om uppräkningen i 7 kap. 5§ VFL är det endasi fråga omexempel. När del gäller sådana fall av betalningssäkring som hänför sig lilllasten kan man t.ex. länka sig atl använda ett föreläggande all lossa lasten. Lagrådetförordar ell lägre krav för ingripande enligl 6§ ("skäligen kanantas") ån enligl 7§ andra stycket ("sannolika skäl"). Jag anserdenna bedömning riktig. Ävenjag vill understryka viklen av alt ingripanden enligt 8 kap. 6§ inle pågårunder längre lid än som oundgängligen behövs och all de inle används för andraändamål ån just för alt säkra bevisning. Jagdelar lagrådels åsikt att del inte finns någol behov av att ge sjöfartsverketbehörighet all ingripa med förbud och förelägganden i belalningssäkringsfallen. Lagrådet ullalar, ianslutning lill förslagel lill 8 kap. 7§, all prövningen av om en ställdsäkerhet kan godtas får ankomma på saml alt del inle torde behövasnågon särskild bestämmelse om della. Jag har själv ingen annan uppfattning ifrågan. Jag vill emellertid framhålla alt inle är bundet avföreskrifter om vilka slags säkerheter som får godtas. Uttalandena om olikaslag av säkerheter i prop. 1978/79:28 s. 130 och s. 172 f kan dock tjäna lillviss vägledning. Av praktiska skäl synes det dock lämpligl all tullverketanvisar vissa önskvärda former av säkerheter, såsom t.ex. bankgaranli avsvenska banker eller välkända utländska banker. måste även ha rällatt vägra ta emol svårhanleriiga säkerheter och sådana säkerheter som kräversärskild vård. På samma sätt som görs i 5§ lagen (1978:882) om säkerhet förskattefordringar m.m. bör därför införas etl fullföljdsförbud beträffandetullverkets beslut atl vägra godta erbjuden säkerhet. 9 kap. 4§ i lagrådelsförslag bör kompletteras med en sådan regel. Denav lagrådet föreslagna bestämmelsen i 9 kap. 4§ innehåller, förutom elt förbudall överklaga beslul som skall underställas enligl VFL, elt motsvarande förbudbeträffande beslul som har meddelats inom eller ochsom, enligl vad regeringen förordnar, skall underställas inom verket. Utan ellsådant tillägg torde det enligl lagrådet, med den utformning 10 kap. 6§ iremissförslaget fått, inle vara möjligt all i administrativ ordning föreskrivaall ell av tullmyndighet meddelat beslul inle kan överklagas. Jag kan hålla medlagrådet om alt ordalydelsen knappast ger någol utrymme för inskränkningar av besvärsmöjligheleni avsedda fall. Jag vill dock i sammanhanget erinra om bestämmelsen i 8 kap.2§ förordningen (1980:789) om åtgärder mot vallenförorening från fartyg. Enligldenna paragraf skall vissa beslul, som har meddelats inom sjöfarts- 1982/83:87 75 verket av någon annan än sjösäkerhelsdireklören, genastunderställas denne. Paragrafen innehåller också etl förbud all överklagabeslul som skall underställas utan all denna inskränkning antyds i 8 kap. 2§ ilagen, där de olika besvärsmyndigheterna anges. att gå närmare in påfrågan huruvida den regleringen kan anses lämplig eller inte, anser jag attlagrådets förslag är atl föredra. Regleringen bör alltså ske i överensstämmelsemed vad lagrådet förordat. Godtas della förslag, ämnar jag föreslå regeringenalt 8 kap. 2§ förordningen (1980:789) om åtgärder mol vattenförorening frånfartyg ändras på del sättet atl fullföljdsförbudet las bort. Som jag har framhållit vid lagrådets förslag till 8 kap.6-9 §§ bör 9 kap. 4 8 kompletteras med en bestämmelse om fullföljdsförbudbeträffande beslut all vägra godta erbjuden säkerhet. Frågan om preskription av statens fordran påvallenföroreningsavgift har inle berörts i remissprotokollet ellerav lagrådet.Eftersom del finns två olika preskriptionssyslem, som båda omarbetats,anser jag del påkallat att här beröra frågan om vilket system som bör gälla förvattenföroreningsavgiflen. För fordringar i allmänhet gäller enliglpreskriptionslagen (1981: 130) all de preskriberas efter tillkomsten, ominle preskriptionen avbryts . För fordringar som tillkommer delallmänna och som drivs in enligl bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272)eller lullagen (1973:670) gäller däremot lagen (1982: 188) om preskription av skallefordringarm. m. Enligl denna är den ordinarie preskriptionstiden efter utgången avdet kalenderår då fordran förföll lill betalning. Flera sanktionsavgifter - såsom t. ex.felparkeringsavgift, avgifter enligl lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m. och övertidsavgift enligtarbetstidslagen (1982:673) - drivs in enligl den i uppbördslagen (1953:272)föreskrivna ordningen för indrivning av skall. För dessa blir följaktligen denspeciella preskriplionslagsliftningen för skatlefordringar tillämplig. Närtillämpningsområdet för den lagstiftningen diskuterades i prop. 1981/82:96framhölls (s.26) bl.a. att det inte fanns anledning alt tillämpa lagen på allaslag av allmänna mål. Böter, vite, förverkande o.d. borde följa sina egnaregler. Sålunda förfaller t.ex. förverkande, i den mån verkställighet inleskett från del beslutet vann laga kraft (36 kap. 108 ). För miljöskyddsavgiften gäller enligl 63 §miljöskyddslagen (1969:387) att påförd avgift bortfaller i den månverkställighet inle har skett från del atl beslulel vann lagakraft. För egen del finner jag övervägande skäl tala för alt iVFL föra in en motsvarighet lill preskriplionsbeslämmdsen i miljöskyddslagen.Den bör placeras som en ny 7 § i 9 kap. och få följande lydelse. 1982/83:87 76 Enpåförd vallenföroreningsavgift bortfaller i den mån verkställighet inle harskett från del all beslutet vann laga kraft. Iövrigt kommer reglerna i preskriplionslagen (1981: 130) alt gälla. Jaghemställer alt regeringen föreslår allanla de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anla de förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1982/83:87 77 1982/83:87 78 2 Utsläpp av skadliga ämnenfrån fartyg 2.1.2 Utsläpp i svenska farvatten 2.2 Utsläpp av kemikalier 3 Straff och skadestånd. 3.1 KonventionsbestäTTunelser om straff och rapportering av utsläpp 3.3 Tillämpningen av de svenska straffbestämmelserna 3.4 Straff i vissaandra länder 4 Företagsböter, sanktionsavgifter och för verkande 4.2 Några aktuella avgifter 4.2.7 Övertidsavgift 4.2 8 Oljeavgift m.m. 4.2.9 Vissa andra avgifter 1982/83:87 79 4.3 Förslaget till ny förverkanderegeli 4.4 Allmänna synpunkter påsanktionsavgifter 5.2 Några grundläggandekrav på en ekonomisk sanktion vid vattenförorening frånfartyg 5.3 Kan böter, förverkandeeller miljöskyddsavgift användas? 5.5 Säkerställande avbetalning m.m. Bilaga 1 Inputs of into the Oceansdue to transportation activities. Presented by Y. Sasamura, Director,, IMCO (MEPC XVI/INF.2) Bilaga 2 Statistik överoljeutsläpp till havs och i kustvattnen, och Mälarenunder 1980. Kustbevakningsinformation nr 2/81 Bilaga 3 Nordiska oljeskyddsunionens rapport om Bilaga 4 Information om fjärranalyssystem samt synpunkter på dess användningför upptäckt av s.k. operationella oljeutsläpp (utsläppi strid mot gällande bestäiranelser). Bilaga 5 Ny avancerad teknik för övervakningav oljeutsläpp ikustbevakningens fjärranalysflygplan. Presentation avRymdbolaget med bildbilaga Bilaga 6 Förslagtill lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg Bilaga 7 Utkast till förordning om ändring i förordningen (1980:789) om åtgärder mot vattenförorening frånfartyg 1982/83:87 80 Oljeutsläpp fvån fartyg har under senare är tilldragit sig en ökande uppmärksamhet. Sädana utsläppresulterar ofta i nedsmetade stränder, skadorpä fågellivet och andra skadeverkningar i den miljön. Åtgärder vidtas fortlöpandeför att förhindra utsläppav olja eller andra skadliga ämnen(kemikalier, fast avfall, toalettavfall) frånfartyg, strängare krav ställs på fartygenskonstruktion, utrustning och drift. Åtgärder vidtas föratt förbättra farleder. Genom trafikregleringar styrs fartygen till lämpliga farleder. Lotsplikt gäller förfartyg med farlig last i särskilt miljökänsligafarvatten. Åtgärder av detta slag förhindrar dock inte att oljerester och andra farliga ämnen pumpas ut i havet från fartyg. Olagliga utsläpp av detta slag ärvanligt förekommande över hela världen.Genom sådana förorenas ävensvenska farvatten. I flera sammanhang - i , i massmedia och blandallmänheten - har ställts krav päatt man skall ingripa med strängare påföljder mot"oljemarodörerna". Den nuvarandelagstiftningen stadgar böter eller fängelse för olagliga utsläpp. Upptäcksett utsläpp, brukar straffet stanna vid ettpar i böter för befälhavaren eller någo." annan ansvarig ombord. En väsentlig olägenhetmed rådande ordning är att det inte gåratt ta ut böter direkt av rederiföretaget. En arbetsgrupp inom har övervägt hur en lämpligekonomisk sanktion mot olagliga utsläppav olja och andra skadliga ämnen frän fartyg börutformas. Resultatet av arbetet redovisas i denna promemoria . Prop.1982/83:87 81 Arbetsgruppen föreslär att det i lagstiftningen ora åtgärder motvattenförorening från fartyg försin en särskild sanktionsavgift, benämnd vattenföroreningsavgift,vid siJan av böter och fängelse. Vattenföroreningsavgiftskall tas ut när något av utsläppsförbuden överträds. Det innebär att avgift tas ut av bäde svenska och utländska fartyg vid utsläpp i svenskafarvatten och av svenska fartyg vid utsläppäven i andra farvatten. Vidfartygsolyckor skall avgift bara tas ut, om utsläppet inte har begränsats sä längt det är möjligt.Vattenföroreningsavgiften tillfallerstaten. I övrigt skall följande gällaför vattenföroreningsavgiften. Avgiften påförs fartygets redare eller ägare, oavsett om det är en juridisk person eller inte Avgiften skall bestämmasmed hänsyn till utsläppets art och omfattning samt till fartygets storlek För att vara avskräckande skall avgiften kunna uppgå till mycket högabelopp. Avgift för utsläpp av olja skall enligt ett utkast tillavgiftstabell kunna fastställas tillmellan 5 000 och . Om det föreligger särskilda omständigheterkan avgiften nedsättas eller efterges och sjöfartsverketfär ingripa med olika åtgärder motfartyg, t.ex. förbad att lämna hamn, föratt säkra bevisning eller säkerställa statensanspråk på vattenföroreningsavgift 6 1982/83. 1982/83:87 82 För att säkerställabetalning av avgiften fär domstol förordna om kvarstad beslut om vattenföroreningsavgift färöverklagas till domstol En förutsättning för att avgiften skall leda till enkraftig minskning av olagliga utsläppär att upptäcktsrisken inte ärför låg. Arbetsgruppen understryker därför vikten av att flygspaning hålls pä engodtagbar nivå . Det är inte bara i som det ställs krav päkraftfulla åtgärder mot olagliga oljeutsläpp.Efter initiativ frän kommer ett gemensamtfinsk-svenskt resolutionsförslag - medkrav på strängare straff för överträdelser av konventionsreglerna på detta område- att läggas fram för IMCO:s-'- församlingsmöte i november 19S1. Enligt förslaget börstraffen företrädesvis utgöras av ekonomiska sanktioner motredare, vilkas fartyg gör sig skyldiga till olagliga utsläpp. ,för tekniska sjöfartsfrågor. 1982/83:87 83 Under senare ärhar utsläpp av olja och andra skadliga ämnen fränfartyg tilldragit sig en ökande uppmärksamhet överhela världen. Detta gäller inte minst i med dess långsträckta kusteroch ömtåliga skärgårdar. Även om utsläpp från land ansessvara för den största delen av havsföroreningarna, står det klart att avsevärda mängder oljaoch andra skadliga ämnen släpps ut frånfartyg. Utsläppen från fartyg hären rad orsaker. Vissa sker i samband med fartygsolyckor. Andra orsakas avtekniska fel, vårdslöshet, missgrepp och bristande övervakning.Dessutom förekommer det avsiktliga utsläpp, som sker i strid mot gällande föreskrifter.Bakom de avsiktliga utsläppen ligger i allmänhet ekonomiska överväganden; det blir billigare för redaren att släppaut de skadliga ämnena i havet än att lämnadem till mottagningsanordningar i land. Sedan ett trettiotal ärhar det förekommit ett internationelltsamarbete för att förhindra vattenföroreningarfrån fartyg. Aktiviteten i dettaarbete har höjts påtagligt ,vilket skall ses mot bakgrund av det stora antalet tankfartygsolyckor. dåvarande president tog är 1977 - efter ett antal uppmärksammade tankfartygsolyckor i amerikanska farvatten- initiativ som ledde till en om tankfartygssäkerhet och förhindrandeav havsfcroreningar. Vid konferensen, som höllsi , antogs tväinternationella överenskommelser i form av protokolltill tvä existerande ,protokoll till 1973 ärs internationella konvention till förhindrande av föroreningfrän fartyg (MARPOL-protokollet) och1978 ärs protokoll till internationella konvention om säkerheten förmänniskoliv till sjöss (SOLAS-protokollet). De båda protokollen innehåller i förhällande till moderkonventionerna en rad betydande skärpningar av föreskrifternaom oljetank- Prop.1982/83:87 84 fartygs konstruktion, utrustning och hantering samt i fråga om inspektion och certifiering av sådana fartyg. SOLAS-protokollet trädde i kraft i;,ternationellt ochMARPOL-protokollet väntas träda i kraft mot slutet av är 1982. har ratificerat båda protokollen. Den svenska lagstiftningen om åtgärder motvattenförorening från fartyg reformerades , bl.a. för att den skall vara anpassad tillMARPOL-protokollets regler (prop. 1979/80:167, JoU 48, rskr 366). De grundläggande författningarnapä detta område är lagen(1980:424) om åtgärder mot vattenförorening frän fartyg (VFL), förordningen(1980:789) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg och sjöfartsverketskungörelse (SJÖFS 1980:48) om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg med ikraftträdande- och övergångsbestämmelseri en särskild kungörelse (SJÖFS1980:49). 1979/80:167 finns en utförlig redogörelseför MARPOL-protokollets regler ochden svenska lagstiftningen . I VFL höjdesstraffmaximum för uppsåtliga eller oaktsamma utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen frånett till tvä års fängelse. Frågan om skärptapåföljder behandlas päs. 38-42 i prop..1979/80:167. Föredragande departementschefenpekade (s. 41) bl.a. pä att det i flera remissyttranden över departementspromemorian (Ds K 1979:8) Åtgärder motvattenförorening frän fartyg - Förslagtill ny lagstiftning m.m. hade förordatsnägon form av ekonomisk påföljd somkomplement till straff. Han hänvisade också till det system med straffavgifter som diskuteratsi betänkandet (SOU 1979:43) tur -program för miljösäkra sjötransporter. Departementschefen framhöll för sin delatt det inte är tillräckligt med skärptastraffskalor för att komma till rätta med olagliga utsläpp. Tanken på någon form av ekonomisk sanktion som gör det olönsamt att släppa Prop.1982/83:87 85 ut olja eller andra skadliga ämnen syntes honom riktig. Eftersom frägan hur en användbarekonomisk sanktion skall utformas rymmer en rad problem borde den övervägas av enarbetsgrupp. Föredraganden uttalade att han varberedd att prioritera denna fräga bland de åtgärder som kanbli aktuella för att förebygga olagliga utsläpp. välkomnade(JoU 1979/80:43, rskr 366) detta initiativ och fann i likhet med föredragande departementschefen att denna fråga börprioriteras bland de åtgärder som kan bli aktuella inom ramen för de fortsatta strävandena attmotverka skador på den miljön. En arbetsgrupp med företrädare förkommunikationsdepartementet, , ,kommundepartementet, och generaltullstyrelsenhar övervägt hur en lämplig ekonomisk sanktion bör utformas. har arbete pågått inomregeringskansliet med ett antal närbesläktade frågor,av vilka några har behandlats av . har sålunda beslutat vissa ändringar i miljöskyddslagen (1969:387). Dessa innebär bl.a. att straffbestämmelserna i lagen skärps och att det införs en särskild ekonomisk sanktion kallad miljöskyddsavgift (prop. 1980/81:92, JoU 21, rskr 273,SFS 1981:420). Vidare har enligt beslut införts särskildastraffbestämmelser för miljöbrottoch vållande till miljöstörning ibrottsbalken (prop. 1980/81:108, JuU 37, rskr 379, SFS 1981:469). Slutligen harjustitiedepartementet gett ut departementspromemorian (Ds Ju1981:3) Ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet.Denna promemoria och riksdagsbehandlingen av förslaget till miljöskyddsavgift har haft en så grundläggandebetydelse för arbetsgruppens överväganden attdet varit nödvändigt att avvakta resultatet av detta arbete innan arbetsgruppenansett sig kunna lägga fram sina egna förslag. 1982/83:87 86 I förevarande promemoria redovisasfaktamaterial om omfattningen av utsläppfrån fartyg. Uppgift lämnas ocksåom de sanktioner som står till buds och hur dessa har använts. Vidare finns en beskrivning av ett antalekonomiska sanktioner på andra rättsområden.I arbetsgruppens överväganden diskuteras ti.a. vilka krav som måste ställas på en ekonomisk sanktion vid vattenförorening frånfartyg, sanktionens utformning, handläggandemyndighet, bevisfrågor och säkerställande avbetalning. 1982/83:87 87 2 Utsläpp avskadliga ämnen frän fartyg-*- Det finns ingen tillförlitligstatistik över oljeutsläppen i världshaven.Gjorda undersökningar pekar på att den övervägande mängdenutsläppt olja härrör från landbaserade källor.Det rör sig bl.a. om avloppsvatten från industrier, kommunalt avloppsvatten och avrinningfrän land. Sådana utsläppsker kontinuerligt och i stor utsträckningpä ett sådant sätt att de inte tilldrar sig någon störreuppmärksamhet frän allmänheten.Oljeutsläpp frän fartyg sker i allmänhet på ett mer påtagligtsätt och väcker därmedstörre uppmärksamhet. Detta gällerframför allt stora oljeutsläpp som sker i samband med tankfartygsolyckor och deavsiktliga utsläppen. Oljeutsläpp resulterar ofta i nedsmetade stränder, skador påfågellivet och andra skadeverkningari den miljön. Oljeutsläppen från fartyg brukar delas upp i operationella utsläpp, dvs. sädanasom har samband med fartygets drift, och utsläpp pä grund av olyckor. De operationella utsläppen,som förorsakas av både tankfartyg och torrlastfartyg, kan vara av följande slag: oljebemängtspolvatten från rengöring av lasttankar länsvatten från maskinrum innehållandesmörjolja och bunkerolja s.k. sludge, dvs. oljerester som avskilts vid separeringav tung bunkerolja m.m. Uppgifterna i detta avsnitt är till stor del hämtade från bilagorna (SOU 1979:44-45) till betänkandet (SOU 1979:43) tur - program för miljösäkra sjötransporteroch från statistik. Prop.1982/83f87 88 utsläpp på grund av olycka kan fördelas på följandeolyckstyper: haveri av annat slag (ex. stormskada) ventilfel, slangbrott etc. brand/explosion. I en nyligen företagenundersökning-*-, som finns fogad sombilaga 1 till denna promemoria, har man uppskattat att oljeutsläppen till följdav sjötransporter med fartyg fördelas påföljande sätt: Tabell 1 Oljeutsläpppå grund av sjötransporter, hela världen Utsläppt mängd milj. ton Tankrengörirq i samband med torrdockning Utsläpp i saraband raad lastnijig och lossning, inkl. bunkring Utsläpp ev barlast, länsvatten, sludge (tank- och torrlastfartyg) Uppskattningen ärgivetvis osäker men ger stöd för vad manallmänt har antagit, nämligen att de operationella utsläppen klart överstigerutsläppen orsakade av olyckor både till antal och omfattning. Även om mängdenolja vid varje enskilt, operationellt utsläppofta är mindre än vid fartygsolyckor, är de senare sårelativt få att de inte för- Inputs of into the Oceans due to maritimetransportation activities. Presented by Y. Sasamura, Director, , IMCO. orsakar lika mycket vattenförorening som de operationella utsläppen. Under den senaste 20-ärsperiodenhar en lång rad större olyckor med tankfartyg inträffat. Mängaav dessa har medfört mycket omfattande oljeutsläpp. Bland de störrekan nämnas följande. Tabell 2 Mycket stora oljeutsläpp i samband med tankfartygsolyckor Oljeutsläpp (ton) Scilly Isles,. De största oljeutsläppen har ägtrum i samband med total-förlisningar. De vanligasteolycksorsakerna är grundstötning, brand, explosion och kollision. Under senareår har ett antal stora tankfartygbrutits sönder och uppenbarligen inte tält de påfrestningarde har varit utsatta för. Den grundläggande orsaken till Amoco var dock felpå styrmaskineriet. Sora har framhållitsär den internationella statistiken över oljeutsläppbristfällig. Ett visst begrepp om hur mänga de i självaverket är kan man fä av den statistik som finns tillgänglig om utsläppi USA-farvatten (data). Vid bedömningen av siffermaterialet bör man beakta att längt ifrån alla utsläpp kommer ti].l myndigheternas kännedom. Enligt vissa amerikanska bedömningar blir endast av inträffade oljeutsläppregistrerade. Tabell 3 Oljeutsläppi USA-farvatten.1975-1979 Mängd olja gallon (3,785 1) 2.1.2 Utsläpp i svenskafarvatten Sedan är 1969 för kustbevakning statistik över oljeutsläpptill havs och i kustvatten. Därvidregistreras de utsläpp som upptäcks frånkustbevakningens fartyg eller flygplan. Fördet stora flertalet utsläpp har man inte kunnat fastställa orsaken till utsläppet eller fartygets identitet. Utsläppen görs ofta eller i skydd avdimma och fartygen har när utsläppen upptäckshunnit försvinna längt frånutsläppsplatsen. Det förekommer i allmänhetinte heller några uppskattningar av den mängd olja som varje enskilt utsläpp omfattar. En sådanuppskattning är som regel inte möjlig att göra,eftersom en del av oljan som har förflutit sedan utsläppet skeddekan ha sjunkit till botten, blandats upp i vattnet eller avdunstat. I och medatt flygplan nu har försettsmed utrustning för fjärranalys och fotografering ökarmöjligheterna väsentligt att upptäckaförekommande oljeutsläpp och att fastställasyndarens identitet. Pågående arbete med att samordna verksamheten med övriga nordiska Prop.1982/83:87 91 länder bör ocksåleda till förbättrade möjligheter att upptäcka oljeutsläppoch spåra skyldiga fartyg. För olyckor med utsläpp som följdär det statistiska underlaget merinnehållsrikt. Sjöolyckor som medföieller kan antas medföra oljeutsläpp skall rapporteras, och ansvararför bekämpningen till sjöss. för statistik överolyckorna och noterar olycksorsak samt i vissa fall äve.n en uppskattning av utsläppets omfattning. Oljeutsläpp i hammartillhör inte ansvarsområde. Bekämpningenav sädana utsläpp och utsläppi strandzonen faller i stället inom kommunernas ansvarsområde. Enligt brandlagen (1974:80) åvilar bekämpningsuppgiftendet kommunala brandförsvaret. I praktiken hjälper emellertid ofta kommunerna i sådana situationer . I tabell 4 visas statistik över registrerade oljeutsläpp för de senastetolv åren fördelade på de t-_,-per av områden som har drabbats. I tabellen anges också hur många av deskyldiga fartygen som har identifierats. Antalet registrerade utsläpp till sjöss har således varierat mella.n 177 och 363 under pe.ioden.Samtidigt har spaningsmöjligheterna fr.o.m.. successivt förstärkts genom att harfått tillgäng till flyg förhavsövervakning, vilket kan antas hamedfört att andelen upptäckta oljeutsläppökat. Det kan i sin tur innebära att det totala antalet utsläpp har minskat . statistik över oljeutsläpp Difogas som bilaga 2. Tabell 4 Av registrerade oljeutsläpp (22)* (17)* * medräknasinte utsläj» i hamn och övriga utsläpp i det totala antalet utsläpp. Förutom gör Nordiska oljeskyddsunionen ärliga sammanställningaröver oljeutsläpp från fartyg isvenska och angränsande farvatten. Uppgifternagrundar sig pä rapporter ochtidningsuppgifter. Sammanställningen för år 1979bifogas som bilaga 3. Den är förhållandevis detaljerad och ger bl.a.besked ora oljeutsläppens utbredning och typ av olja. Svenska farvatten har inte drabbats av någon riktigt stor tankfartygsolycka.