prop · G603132 · 1982-12-31 00:00:00 — Om nu en ytterligare kategori anställda,"tjänstemannapolitiker", skall komma till måste det säger /SRkrävas en särskild studie av hur deras medinflytande skall arrangeras. Det ärendast i de lokala medbestämmandeavtalen med stöd av MBL-KL som denna kategoriär undantagen från medbestämmande. anför atl kommittén inte behandlat frågan om kravetpå partipolitisk lojalitet hos en politisk sekreterare leder till en förarbetsrätten i övrigt främmande avgångsskyldighet vid ev. partibyte underanställningstiden. En förtroendevald har trygghet atl behålla sitt uppdragunder hela mandatperioden oavsett parlibyte. Föreningen framhåller även alt ibetänkandet förbigåtts de kollektivavtalsregler som finns om s. k.disciplinansvar på det kommunala området och huruvida det lämpligen skall gällapolitiska sekreterare som är kommunalt anställda. Enligt kommitténs mening hör bestämmelser rörandepolitiska sekreterare hemma bland de grundläggande bestämmelserna ikommunallagen. I avvaktan på en allmän översyn av kommunallagen framstår detdock enligt kommittén inte som ändamålsenligt att nu införa provisoriskabestämmelser i den rörande de politiska sekreterarna. En reglering i lagen omkommunalt partistöd strider mot kommilténs syn på de politiska sekreterarnasfunktion och ställning. Kommittén har därför föreslagit en särskild lag ompolitiska sekreterare. Enligt kommilténs mening finns inget behov att lagregleravare sig partiombudsmannamodellen eller förtroendemannamodellen. Prop.1982/83:132 48 Någraremissinstanser framhåller att bestämmelserna om de poUfiska sekreterarna iprincip bör finnas i kommunallagen men accepterar en provisorisk lagstiftningnu. En instans förordar en fullmaktslag genom vilken de nuvarande sekreterarnasställning skulle regleras. Två instanser granskar kritiskt den föreslagnalagstiftningens samband med partistödslagen. ()anför att om nu en lagstiftning om politiska sekreterare skall komma fillstånd, kan det i och för sig vara naturligt att ta in gmndläggande regler ikommunallagen. Med kommitténs utgångspunkt att den föreslagna lagen skall sessom en provisorisk lösning i avbidan på fortsatt utredningsarbete, anser JO atten reglering i en särskild lag kan godtas. Om man bara ser till vad som behövsför att tills vidare kunna behålla systemet med anställda politiska sekreterareär det enligt JO troligt att den föreslagna lagen inte behöver ytterligarebestämmelser. Men självfallet är det säger nödvändigt att man under detfortsatta utredningsarbetet överväger behovet av kompletteringar. Juslitiekanslern ()framhåller att det är olämpligt ätt införa ytteriigare säriagsfiftning i frågaom den kommunala kompetensen. JK anser att det bör ytterligare övervägas ominte fnigan kan anstå till en mer allsidig översyn av hithörande bestämmelserpå grundval av bl. a. det av utredningen om kompelenslagsfiftningavgivna betänkandet (SOU 1982:20) Kommunerna och näringslivet. Göteborgskommun och läns landstingskommun anser för sin del att bestämmelserom politiska sekreterare i princip bör införas i kommunallagen. Detta börenligt den sistnämnda instansens mening ske i samband med att de heltids- och deltidssysselsallaförtroendevaldas ställning regleras i lagen. godtar den föreslagna lagen som en provisorisk lösning. I detfortsatta lagstiftningsarbetet bör, anser förbundet, emellertid beaktas attsåväl tjänstemannamodellen som förtroendemannamodellen behöver regleras ikommunallagen. Detta bör ske i samband med att kommunalrådens ställningregleras. /SR anför att om manskulle finna det nödvändigt att klara situafionen för de kommuner och landstingsom har anställt politiska sekreterare, viU /SR föreslå attregeringen genom en fullmaktslag bemyndigas medge bibehållandet av sådana idessa kommuner och i samband därmed reglera deras ställning. gällandetillfälliga lag om närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder kandärvid enligt /SR:s mening vara mönsterbildande. Ett oeftergivligt kravmåste anser organisationen dock då bli att vederbörande arbetsgivare redovisarheltäckande instruktioner eller befattningsbeskrivningar för berördaorganisatoriska enheter. Ett annat krav måste enligt /SR vara attanställningarna tidsbegränsas. Före sådana dispensbeslut bör också berördafackliga organisationers yttrande inhämtas. Prop.1982/83:132 49 /SR anför vidare att kommittén inte diskuterat hurlagförslaget kan komma att påverka lagen om kommunalt partistöd.Partistödslagen förutsätter att partierna får bidrag efter en fördelningsgrundsom ansluter till deras antal platser i kommunfullmäktige resp. landsting.Genom lagförslaget från kommittén skulle denna fördelningsprincip säger /SRbrytas när det gäller politiskt biträde och administrativ hjälp. hargenom partistödslagen beslutat om principen att lagstöd skall finnas för kommunernasfördelning av bidragen till de partier som fått representation i de beslutandeförsamlingarna. Kommitténs förslag bryter anser /SR mot denna princip ochsynes kunna utmynna i ett hållningslöst godtycke i förhandlingarna mellanlokala partier om vilka tjänster det ena eller andra partiet skall fåtillgodoräkna sig. /SR opponerar sig bestämt mot att etl sådant godtyckeskulle tillåtas breda ut sig. De anställdas arbetsmiljö kan därav komma atlpåverkas negativt genom atl systemet också breder ut sig på bekostnad av tjänstemännen. anför atl kommilténs invändning mot ändring ipartistödslagen att en sådan skulle strida mot kommilténs syn på de politiskasekreterarnas funktion och ställning i det politiska och administrativasystemet är svårförståelig eftersom kommittén inte har klargjort sinuppfattning om en generell avgränsning av den politiska verksamheten iförhållande till förvallningsverksamheten. Regeringsrätten har fastslagit attanställning av politiska sekreterare syftar till elt partistöd. inte finna det rimligt att avvika från regeringsrättens uppfattningvid val av den lagtekniska lösningen, även om de politiska sekreterarna sägsdelvis "biträda de förtroendevalda i deras roll som beslutsfattare". Två remissinstanser anser att möjligheten att inrättatjänster som politiska sekreterare uttryckligen bör begränsas i lagen. I övrigtföreslås bl. a. att lagens hänvisning fill partistödslagen slopas och alt depolitiska sekreterarnas funktion som resurs och stöd åt de förtroendevalda ideras arbete som beslutsfattare anges i lagtexten. Länsstyrelseni anser att det är nödvändigt att lagen görstidsbegränsad. Det bör ankomma på fullmäktige att inrätta befattningarna sompolitiska sekreterare på samma sätt som fullmäktige lar slällning lillfrågan om kommunalt partistöd och förtroendemannaarvo-den. För att inteutvecklingen skall gå i fel riktning med ett stort antal politiska tjäiitemänbör enhgt mening någon form av begränsning i vad gällermöjligheterna atl inrätta politiska sekreterarebefattningar införas ilagtexten. Detta har särskild betydelse vid prövningen av eventuella besvär.Länsstyrelsen framhåller att ett minoritetsskydd måste finnas, utformat t. ex.så att varje partigrupp, som blir representerad i 1982/83:132 50 kommunstyrelse eller förvaltningsutskott, skall hamöjlighet till politisk sekreterare. Göleborgskommun anför att den föreslagna lagen inte uttalar sig om att särskildabefattningar för politiska sekreterare skall inrättas eller om vilken kommunalinstans som skall inrätta sådana befattningar. Kommunen förutsätter alt detskall ankomma på kommunfullmäktige, som bl. a. har att ta ställning lill fråganom partistöd och förtroendemannaarvoden. att inrätta befattningarna.Kommunfullmäktige kan därefter uppdraga åt exempelvis kommunstyrelsen alt fattabeslut om anställning. Vilka arbetsuppgifter som inryms i begreppet"politiskt biträde" har, anför kommunen, av naluriiga skäl endastkunnat vagt beskrivas i utredningen. Kommunen säger sig också i sin förklaringöver kommunalbesvär ha framhållit att gränsen mellan sedvanligt administrativtberedningsarbete och politiskt beredningsarbete är svår atl dra. Lagförslagetsordalydelse lägger enligt kommunens mening inte någol hinder i vägen för enkommun att anförtro en betydande del av kommunalförvaltningen åt politisktanställda. Om en sådan utveckling bedöms vara mindre önskvärd, skulle någonform av begränsning kunna skrivas in i lagen, anser kommunen, som erinrar omatt möjlighelerna för kommunen atl besluta om ersättningar till kommunalaförtroendemän inte är obegränsad. Kommunallagen förutsätter att kommunen fårbestämma om sådana ersättningar endast "i skälig omfattning". Enmotsvarande begränsning borde sålunda enligt kommunens mening övervägas närdet gäller möjligheterna att inrätta polifiska sekreterarbefattningar. Lagenbör sålunda, anser kommunen, medge kommun och landstingskommun att i skäligomfattning antälla personal med uppgift att lämna politiskt biträde. Kommunenfinner det med hänsyn till tjänsternas politiska natur naturligt att dessatjänstetillsättningar undandras en eventuell besvärsnämnds prövning. Detta kani och för sig varje kommun, som har besvärsnämnd, råda över genom att företaändring i besvärsnämndens reglemente. Mera praktiskt vore emellertid, enligtkommunens mening, att redan i lagen undanta dessa från besvärsnämndenskompetensområde. Möjligheten att anföra kommunalbesvär kvarstår alltid. landstingskommun tillslyrker kommilténsförslag men förordar en något annorlunda formulering av lagförslaget. Detgäller lagtextens inledning. "Utan hinder av lagen (1969:596) om kommunaltpartistöd . . Den tveksamhet som rått om lagligheten av systemet medpolitiska sekreterare har, anför , sin ursprungliga grund ikommunallagens regel om den kommunala kompetensen. Om, såsom de citerade ordenantyder, lagen orn kommunalt partistöd tankes bort. skulle således tveksamhetenbestå. För att markera att den föreslagna särlagen avser att klargöra denkommunala kompetensen föreslår att den inleds med orden:"Kommuner och landstingskommuner får anställa . . ." etc. Dennalagens innebörd bör också komma till uttryck i rubriken. Juslitieombiidsmannenanför liknande synpunkter. 1982/83:132 51 läns landstingskommun ansluter sig till kommitténsuppfattning atl de politiska sekreterarna i första hand skall ses som en resursoch ett stöd för de förtroendevalda i deras arbete som beslutsfattare.Landstinget föreslår i enlighet härmed att denna precisering också anges isjälva lagtexten på så sätt atl lagens första mening kompletteras med orden"som beslutsfattare". Detta tillägg är enligt landstingetsuppfattning ägnat atl bättre markera arbetsuppgifternas karaktär för depolitiska sekreterarna och samtidigl öka klarheten vad gäller gränsdragningenmot den opolitiska tjänstemannaorganisationen. kommunaljuridiska förening framhåller som enbrist alt i den föreslagna lagtexten "polifiskt biträde" jämställsmed "administraliv hjälp". Inte heller framgår del med erforderligtydlighet vilket syfte som avses i andra stycket i förslaget. Alltså saknas,anser föreningen, garanti för alt användningen av den kommunalaanställningsformen skulle kunna infogas i de fördelningsprinciper som parlistödslageninnehåller. Fyra remissinstanser, som samtliga föredrar partiombudsmannamodellen,föreslår att lagen om kornmunalt partistöd ändras så att det blir möjligt attge dels ett grundbidrag med vars hjälp politiska sekreterartjänster kan finansieras,dels ett mandatbundet stöd. Botkyrkakommun anser att systemet med partianställd personal underlättas avsevärt omkommunerna ges rätt att själva bestämma grunden för fördelningen avpartistödet. En tänkbar modell skulle här enligt kommunens mening vara att endel av partistödet görs mandatbundet, medan stödet i övrigt fördelas efterannan skälig grund, fastställd av kommunfullmäktige. Mot bakgrund häravförordar kommunen att lagen om kommunalt partistöd blir föremål för översynsnarast. kommunanför att kommitténs motivering att inte låta bestämmelser på området inflyta ilagen om kommunalt partistöd enligt kommunens mening är svag. Detta alternativbör övervägas mer når man som kommunen föreslår systemet med politiskasekreterare bereds i sitt större sammanhang gällande förhållandetförtroendevalda-tjänstemän. Härvid kan anser kommunen prövas om inte grundernaför fördelningen av partistödet kommunerna skulle kunna ges ett störreinflytande, exempelvis genom att enbart en del av partistödet, som , fördelaslika efter antalet mandal i fullmäktige medan i övrigt kommunfullmäktige fårbeslutanderätten beträffande användningen. Härvid kan då medel frigöras förexempelvis anställande av politiska sekreterare, anser kommunen. Kommimatijänsie-mannakarlettenanför liknande synpunkter. Nässjökommun anser att det behov av förstärkning av resurser för bl. a. informationeller administration som de politiska partierna i vissa fall behöver kantillgodoses genom all möjligheterna att införa kanslibidrag utökas.Utformningen av ett sådant kanslibidrag har ej övervägts men detta 1982/83:132 52 bör säger kommunen utformas genom någon form av grundbidrag i förhållande till antalet fullmäktigemandat. Ett knappt tiotal remissinstanser anför olika synpunkterpå förtroendemannamodellen och partiombudsmannamodellen. Beträffande den förstnämndaframhälles framför allt att ett villkor för fullmäktiges eller landsfingets valav politisk sekreterare är att denne har uppdrag som ledamot eller suppleant ikommunalt eller landstingskommunalt organ. Två instanser anser att förtroendemannamodellenbehöver regleras i kommunallagen. En instans ifrågasätter kommitténsuppfattning att arbetsrätten inte skulle vara tillämplig på förtroendevaldapolitiska sekreterare. Beträffande partiombudsmannamodellen tas av treinstanser upp frågan om inskränkning av de partianställdas möjligheter att fåta del av vissa kommunala handlingar. Juslitiekanslern år tveksam till om alternativet medförtroendevalda politiska sekreterare utanför kretsen av fullmäktige ochsuppleanter för dessa - ett system som inte förordas av kommittén - ärförenligt med kommunallagens bestämmelser om beredningar och nämnder samt omarvode m. m. till förtroendevalda. i framhåller att kommitténbedömt förtroendemannamodellen som sannolikt laglig från kommunalrätlsUgsynpunkt men att enligt 3 kap. 15 och 16 §§ kommunallagen kan endast ledamoteller suppleant i fullmäktige, styrelsen eller annan nämnd komma i fråga somförtroendevald politisk sekreterare. Förtroendemannamodellen måste därför,anför , bli föremål för ytterligare överväganden. För denna modell- kontra modellen med partianställda sekreterare - talar enligt länsstyrelsensmening att kommunen bör vara huvudman för sekreterarna, eftersom derasarbetsuppgifter ligger inom den kommunala organisationen. kommun anför att lagligheten för förtroendemannamodellenej prövats och med tanke på kommunallagens utformning måste viss tveksamhetinföras, anser kommunen. Den politiske sekreteraren behöver enligt kommunensbedömning såsom det i praktiken utvecklat sig ej vara knuten till ikommunallagen angivet förtroendeuppdrag. Enligt SACOISR kan metoden att låta välja de politiskasekreterarna som förtroendevalda bara accepteras under förutsättning att desamtidigt har ett kommunalt uppdrag som ledamot eller suppleant ikommunfullmäktige/ landsting, nämnd, beredning eller som revisor.SACO/SR varnar för att kringgå kommunallagen genom att betrakta alla val somkommunfullmäktige gör som "kommunala uppdrag" och således även föratt välja personer enbart till "politiska sekreterare", eftersomdessa inte kommer att ha en arbetsrättsligt tillräckligt renodlad situation. kommunaljuridiska förening diskuterar kommitténsuppfattning atl förekomsten av s. k. oppositionsråd talar för att åvenpolitiska sekreterare skulle kunna engageras som förtroendevalda. Föreningenerinrar häremot att begreppet kommunalt uppdrag i detta sammanhang är helt 1982/83:132 53 Enligt förarbetena till ändringar ikommunallagen (prop. 1967:114 s. 14 ff) är endast vissa uppdrag atl betecknasom kommunala. Någon utökning av denna krets har sedermera ej skett. Ettkommunalt uppdrag måste anser föreningen finnas som bas för hel- ellerdeltidsengagemang innefattande politiska sekreteraruppgifter. Annars kan inteden viktiga gränsen mot arbelstagarbegreppet upprätthållas. Föreningen finnerdet också principiellt tveksamt atl en förtroendevald i egenskap av politisksekreterare skulle kunna underordnas annan förtroendevald eller politiskpartigrupp på ett sätt som skulle likna arbetstagare. Slutligen är, menarföreningen, begreppet kommunalt uppdrag viktigt i detta sammanhang för att geutrymme för tillämpningen av lagen om proportionellt valsätt. ' kommun anför att den s. k. förtroendemannamodellenvisserligen inte är prövad rättsligen men att den - liksomkommunalrådsinstitutionen -ej heller uttryckligen är reglerad ikommunallagstiftningen. Delta är anser kommunen en svaghet i systemet som manenligt kommunens mening i stället bör inrikta sig på att rätta till. Denkomplettering av kommunallagskomplexet, som krävs härför, bör lämpligen ske isammanhang med att man åstadkommer den behövliga lagregleringen avkommunalrådens ställning. anser att kommittén intetillräckligt ingående analyserat del kommunalrättsliga läget för förtroendemannamodellen.Förbundet har tidigare i olika sammanhang efterlyst en lagreglering avkommunalråden. Sker delta bör också förtroendemannamodellen i fråga ompolitiska sekreterare lagregleras. () säger sig inte vara övertygad omatt indelningen i tre organisationsmodeller är till alla delar användbar. Detär anser JO främst förtroendemannamodellen som förefaller diskutabel. Det framstårenligt JO:s mening som tveksamt om de politiska sekreterare som kommitténhänför till den modellen inte bör hänföras till tjänstemannamodellen. Det hadesäger varit värdefullt om kommittén hade närmare behandlat frågan hurgränsen mellan de båda modellerna skall dras. Under alla förhållanden kankommitténs uppfattning att det arbetsrättsliga regelsystemet helt skulle saknatillämpning på dem som arbetar enligt förtroendemannamodellen inte utan vidaregodtas, anför JO. i anför att det kan uppståproblem för parfianställda sekreterare att få tillgång till handlingar som ännuinte nått det stadium att de blivit allmänna och därmed offentliga i enlighelmed tryckfrihetsförordningen. I detta hänseende är partianställda sekreterareatt jämställa med allmänheten,, vilket enligt mening kan vållaproblem i fråga om möjligheterna att få ta del av material på beredningsstadiet. kommun anför att parliombudsmannamodellen enligtkommunens mening är mindre lämplig. Det arbetsgivaransvar som det politiskapartiet påtager sig genom en anställning kan få olyckliga konsekvenser vidkraftiga 1982/83:132 54 mandatförskjutningar med åtföljande mindre partistöd attavlöna ombudsmannen. Även vissa frågor som hör samman med tillgång till sekretessbelagdahandlingar, deltagande i sammanträden m. m. behöver utredas i ett fortsattarbete, anser kommunen. framhåller att ett speciellt tillämpningsproblem kan uppkommavid tolkningen av 2 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen. Vad gäller partiombudsmannamodellenär det enligt förbundets mening inte enbart frågan om tillgång till sekretessbelagdahandlingar som kan vålla speciella problem utan också tillgången tillhandlingar som ännu inte nått det stadium alt de blivit allmänna och därmedoffentliga i enlighet med bestämmelserna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Idetta hänseende är partiombudsmännen att jämställa med allmänheten, vilket kanvålla problem i fråga om möjligheten att få ta del av material påberedningsstadiet. Modellen har anser förbundet, en begränsad tillämpning medtanke på reglerna för det kommunala partistödet. För kommunens del vållarannars en lösning efter denna modell inte de tidigare berörda problemen medkommunens roll som arbetsgivare. Å andra sidan tvingas, antar förbundet, kanskekommunerna la på sig de administrativa arbetsgivarfunktionerna för partiernasräkning. De nu berörda problemen bör ytterligare utredas i det fortsattaarbetet, anser förbundet. Prop.1982/83:132 55 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ ....... 1 Lagförslag....................................................................... ....... 2 Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde .. 3 1 Inledning.................................................................. 3 2 Föredragandensöverväganden............................... 3 2.1 Bakgrund ....................................................... ....... 3 2.2 Polifisktbiträde åt förtroendevalda.................. ....... 5 2.3 De politiskasekreterarnas arbetsuppgifter..... ....... 9 2.4 Meritvärderingoch tillsällning........................... ..... 12 2.5 Anställningstrygghet ..................................... 14 2.6 Lagregleringen .............................................. 17 2.6.1 Lagreglernasplacering ....................... 17 2.6.2 Lagreglernasutformning....................... 18 3 Upprättatlagförslag .............................................. 21 4 Hemställan................................................................ 21 5 Beslut....................................................................... 21 Bilaga 1Sammanfattning av kommitténs betänkande ... 22 Bilaga 2 Kommilténsförfattningsförslag ....................... 26 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttranden överdepartementspromemorian (Ds Kn 1982:7) Politiska sekreterare i kommuner och minab/gotab 1983 73927