prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För vissa andra varugrupper -t.ex. 'ickejärnmetaUer och jordbruksprodukter väntas en viss uppgång avvärldsmarknadspriserna efter prisfallet 1982 (se tabell 3:5 och diagram 3:4). Diagram 3:4 Importpris-och volymutvecklingen totalt och för vissa varugrupper BEARBETADEVAROR INKL. LIVSM.PROD. Mlli.kr.,I9756rs priser ,* "' r-.--! '**. 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Anm. Importvärden i löpandepriser enligt ulrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är preliminära. Uppgifterna avser prognoser. 0//or.-Konjunkturinstitutet och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 73 Bytesbalansen förvaror, tjänster och transfereringar visar ett negativt saldo på 21,9miljarder kr., dvs. en ökning av underskottet med drygt 7 1/2 miljarder kr.jämfört med . Utfallet av bytesbalansen är emellertid ännu preliminärt. Försämringen avbytesbalansen 1981-1982 kan i huvudsak hänföras till två komponenter. För det första detkraftigt försämrade räntenettot till följdav ökningen av utlandsskulden (i kronor räknat) genom dels devalveringarna 1981 och 1982, dels den stegradeutlandsupplåningen. För det andrahandelsbalanseris förändring i negativ riktning på grund av-såväl försämratbytesförhållande som snabbare volymtillväxt för import än för export. beräknashandelsbalansen uppvisa en förbättring med . enligt alt. I medanförstärkningen i alt. IIkalkylerats till nästan 5 1/. För tjänstebalansenförutses ingen betydande förändringunder det att transfereringsbalansen väntas försämras med ytterligare 3 1/2-4miljarder kr. varav merparten beror på en fortsatt försvagning av räntenettot.Sammantaget innebär detta att bytesbalansen beräknas bli tämligen oförändrad i alt. I medan en förbättring med 2 miljarderkr.forutsesialt.il. Handelsbalansenberäknas nu preliminärt visa ett underskott på . Den skulle därmedförsämras med nästan 3 1/2 miljarder kr.från 1981. Försämringen beror dels på en större volymökning av importen änexporten, dels på att exportpriserna beräknas öka långsammare änimportpriserna . Denna nedgång i bytesförhållandet kan i huvudsak föras tillbaka pådevalveringarna av den svenska kronan och i oktober1982. Trots attkrondevalveringen medförde en försämring avhandelsbalansen på grund av nedgång i bytesförhållandet beräknashandelsbalansen undergå en viss förbättring (s.k. J-kurvefFekten).Genom sina volymeffekter skulle devalveringen enligt framlagda kalkyler, trots sina oförmånligapriseffekter, vara ägnad att medföraen avsevärd förbättring av handelsbalansen. Den faktiska förstärkningen av handelsbalansen kan dock väntas bli blygsam,eftersom en avsevärd försvagning av balansen hade varit trolig i det fall attdevalveringen inte inträffat. Ytterligare devalveringseffekter på handelsbalansenär dock att vänta efter utgången av 1983. I enlighet med alt. I för lönekostnadsökningarna1982-1983 (se avsnitt 6:2) beräknas handelsbalansen visa ett överskottpå . räknat i fasta () priser. Den i dettaalternativ beräknade relativikraftiga nedgången i bytesförhållandet (på grund av en förhållande- Prop.1982/83:100 74 vis låg exportprisökning) medför emellertid ändock etthandelsbalansunderskott om . i löpande priser. I enlighet medalt. II förlönekostnadsökningarna 1982-1983 beräknas de svenska exportpriserna öka mer än i alt. I. I detta alternativ uppkommer ett troligt överskott i handelsbalansen på . priser (dvs. ca Imiljard kr. mindre än i alt. I). I löpandepriser däremot beräknas handelsbalansen visa ett överskott 1983 uppgående till drygt 1/, dvs. 2 1/2miljarder kr. mer än i alt. I. iett längre perspektiv kan man emellertid räkna med att handelsbalansens totala utfall blir gynnsammare i enlighetmed alt. I än enligt alt. II. Detta har sin grund i att effekternapå export- och importvolymerna av den relativa prisutvecklingen kan väntas mogna utförst efter åtminstone 2 å3 år. Den påtagligaförsvagning av fraktmarknaden som inleddes har fortsatt . Dettahar lett till såväl sänkta fraktsatser som minskat kapacitetsutnyttjande avvärldshandelsflottan. Hårdast drabbade är de störretank- och bulkfartygen vilket för svensk del lett till en successiv avveckling av det inhyrda bulktonnaget. Även på kyl- ochlinjefraktmark-naden har denstagnerande världshandeln medfört betydande påfrestningar. Dollarkursens starka uppgång beräknas likvälha lett till en ökning av sjöfartsnettot med 1/. förutsesen viss tillväxt i världshandeln. Detta bör ge utrymme för en svag ökning av fraktsatser ochkapacitetsutnyttjande under loppet av året.I kombination med nivålyftet av dollarn till följd av devalveringen torde detta medföra en betydandeökning av sjöfartsnettot 1983. Itabell 3:7 har införts en uppgång om knappt 900 milj. kr. Till följd avdevalveringen och hushållens minskade realinkomsler sjönkbruttoutflödet av resevaluta i volym de tre första kvartalen 1982jämfört med . Detta trots en volymökning med 10%för charterresandet. I löpande priser noterades en uppgång om förbruttoflödet. Devalveringen antas ha medfört enytterligare ökning, nominellt sett, av utflödet som för beräknas ha stigit . Inflödet avresevaluta växte , motsvarande en volymökning , mellan de treförsta kvartalen 1981 och 1982. Devalveringen beräknas hamedfört en ytterligare höjning av inflödet varför ökningen mellankalenderåren 1981 och 1982 satts till i löpande priser. En betydande delhärav beror på ökad norsk gränshandel i . Totalt sett innebar utvecklingenatt det negativa resevalutanettot enligt beräkning uppgick till 6,2 miljarderkr. vilket skulle betyda en utebliven ökning . Relativprisförändringen, p.g.a. devalveringen, för turism i Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 75 kontra sådan i utlandet väntas 1983 medföra en minskningav det negativa resevalutaneltot.Inflödet förutses nominellt stiga i ungefär samma takt som 1982. Hushållens fortsatt sjunkande reala disponibla inkomster ikombination med den nämndarelativprisförändringen väntas 1983 leda till en ytterligare minskning av utflödesvolymen. Fortsatt inflationutomlands samt ändrade valutakurserberäknas likväl medföra en ökning om i löpande priser. Nettotskulle därmed stanna på -5,4 resp. -5,. i alt. I och alt. II. Posten övriga tjänster i tabell 3:7 ger en ofullsändigbild av tjänsteutbytet med utlandet. En stor del av den korrigeringspost somåterfinns i ovannämndatabell berör i sak denna post. Nettotav avkastningen på kapital har beräknats till -15,, dvs. en försvagning med drygt 4miljarder kr. i förhållande till1981. Försämringen beror till övervägande del på stigande räntebetalningar till utlandet. väntas enytterligare försämring om . ; det negativa nettot skulledärmed uppgå till 18,4 resp. . i alt. I och alt. II. Förutsättningarbakom denna kalkyl är en viss minskad nettoupplåning samt, i tillämpliga fall, enrörlig räntesats på , dvs. något lägre än den genomsnittliga räntesatsen1982. Posten övrigatransfereringar netto, vars största delpost är u-landsbiståndet, visar ettökat underskott säväl 1982 som 1983. Ävenbeträffande räntebetalningar och övriga transfereringar räknar man med bristande täckning i statistiken påinflödessidan. En del av den totalakorrigeringsposten har därför förts till transfereringarna. Tabell 3:7 Betalningsbalansen 1979- kr., löpande priser Export av varor, fob Import av varor, cif Övriga tjänster, netto Korrigering av tjänster" Bytesbalans för varor och Avkastning av kapital, netto därav: räntenetto: staten och Övriga transfereringar, netto Korrigering av transfereringar" Bytesbalans för varor, Förändring på gmnd av ' Exkl. korrigering avhandelsstatistiken. - Nettot av åtemtförseloch äterinförsel, korrigering av SAS flygplansimport, i utlandet direkt landadfisk, rabatter och koncernbidragi samband med oljeimport saml korrigering för exporterade oljeriggar som fmns kvar isvensk ägo. ' Inkl. korrigering avhandelsstatistiken. " uppgår totalt till8600, 10800, 12900, 15000 och 17000 milj. kr. Fördelningen avkorrigeringsposten på tjänstebalansen och transfereringsbalansen ärskönsmässig. ' Överensstämmer medriksbankens bylesbalansbegrepp. '' Alt. I och alt. II refererar till det lägre resp. högre löneantagandet, sevidare i kapitel 6. 4.1 Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industrinsefterfrågeläge försvagades återigen efter atttillfälligt förbättrats . Förbättringen kom heltatt gälla exportorderna, medan hemmaorderingången fortfor att falla. Under första halvåretföll exportorderingången återigen och blev oförändrat låg under tredjekvartalet. Om man bortser från de stora ochi tiden utsträckta försvarsorder som tecknades under andra och tredje kvartalet minskade hemmaorderingångenytterligare under loppet av förstahalvåret medan en viss ökning från den mycket låga nivån kom att sketredje kvartalet. Orderstockarna föllsåledes för att bli i stort oförändrade undertredje kvartalet om man bortser från försvarsorderna. vardeomkring lägre än , den senaste toppunkten. Industriproduktionenhar med undantag för återhämtningen efter arbetsmarknadskonflikten varitfallande eller stagnerande alltsedan böljan av 1980. Då föllproduktionen åter kraftigt och var lägre än i början på1980. Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling Procentuell volymförändring från föregående år -23,1 -14,5 -32,5 -20,0 -13,0 210, 220, 290 Övriga gmvor och mineralbrott -18,0 Petroleumraffinaderier m. m.- -15,5 38./.3841 -14,1 -10,0 ' Inkl. hyvlerier och . Inkl. smöijmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. - Inkl. ferrolegeringsverk. " Inkl. båtbyggerier. ' UtveckUngen 1983 avser alt. II. Källor: och statistiskacentralbyrån. Prop.1982/83:100 78 Någon större förändring av produktionen under fjärdekvartalet torde inte ha skett. Volymminskningen beräknas under sådanaförhållanden ha stannat vid drygt I % . De störstaminskningarna har skett för gruvorna, massaindustrin och varven medan ökningarskett endast för sågverkensamtjärn- och metallverken. förutses enförstärkning av exportefterfrågan och ett omslag till en endast begränsadminskning av lagren. Den inhemska efterfrågan beräknas dock alltjämt minska men eftersom den importkonkurrerande hemmaproduktionen väntas kunna pressa tillbakaimporten beräknas ett utrymme finnas för en ökning avindustriproduktionen 1982-1983 . Dettagäller i lönealternativ II. I alternativ I beräknas industriproduktionen kunna växaomkring en halv procent mer. Det beror huvudsakligen på att effekterna av denlägre privata konsumtionen i detta alternativ för industrins del mer änneutraliseras av förbättrad konkurrensförmåga både på exportmarknaderna och gentemotimporten.' 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher Avsättningslägetför den svenska järnmalmsexporten föreföll ännu i böljan av 1982relativt ljust. Stålproducenterna inom EG - de svenska gruvornas huvudavnämare- hade nämligen långsamt kunnat öka stålproduktionen under loppet av 1981 ochvar nu inställda på en fortsatt ökning 1982. Den allmänna konjunkturåterhämtningen i Västeuropavisade sig dock vara tillfällig; bröts uppgångstendenserna och undersommaren blev konjunkturförsvagningen allt påtagligare. Stålefterfrågan sjönk snabbt undervåren, starkt påverkad av ett negativt omslag i lagren och av attstålproduktionen drogs ned. Produktionsinskränkningarna inom EG blev successivt allt mer omfattande.Under senhösten var produktionen omkring20% lägre än och för året som helhet ser minskningen ut att bliomkring 10%jämfört med . Den mycket svaga produktionsutvecklingenkom - vid sidan av minskad inhemsk förbrukningoch lageromslaget - också att starkt påverkas av minskad export inte minsttill . De svenskaexportleveranserna av järnmalm kom under dessa förhållanden att sjunkamarkant. Bortfallet blev dessutom större än den genomsnittliga minskningen avstålproduktionen. Driftsinskränkningarna drabbade nämligen i särskilthög utsträckning verk baserade på svensk malm och därutöver minskadede svenska marknadsandelarna. Preliminärt beräknas exporten ha blivit knappt 13miljoner ton 1982 vilket i volym räknat är lägre än 1981. Exportpriserna,uttryckta i svensk valuta, steg 1981-1982 främst som en följd av dollarkursensutveckling och de svenskadevalveringarna. ' I tabellema i avsnitt 4.1 och 4.2 redovisas enbartalternativ II. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 79 Malmbrytningendrogs ned särskilt kraftigt . Malmlagren som stegunder kom därmed att minska något mot slutet av årettrots utomordentligt låga leveranser. Driftsstoppen kom att omfatta 1920veckor 1982 vilket medförde en minskning av produktionen med jämfört med . En viss förbättringav stålkonjunkturen under loppet av 1983 förefaller sannolik inte minstmed hänsyn till att bromseffekten på efterfrågan frän lagercykeln släpper. Dettorde dock vara realistiskt att räkna med att EG:s stålproduktion åtminstone under förstakvartalet hålls kvar på den låga nivå somnåddes och att produktionsuppdragningen därefter blir försiktig. Även om den svenskamalmexporten sålunda kan stiga underloppet av 1983 torde leveranserna för året som helhet bli lägre än . Här har kalkylerats med enminskning på 1982-1983.Produktionen förutses komma att hållas tillbaka ytterligare i syfte att minska de stora malmlagren. Här har räknats med enminskning på 1982-1983. Vid halvårsskiftet1981 befann sig de svenska sågverken i en mycket djup konjunktursvacka. Påhemmamarknaden vek efterfrågan till följd av den låga aktiviteten inom bl.a.byggnadsverksamheten. Även på utlandsmarknaderna hade man betydandeavsättningssvårigheter främst beroende på den svaga byggkonjunkturen men äventill följd av att köparna successivt reducerade sina trävarulager. En påtagligoch plötslig återhämtning av den svenska trävaruexporten kom sedan tillstånd under andra halvåret 1981.Förklaringen till denna tillväxt får huvudsakligen hänföras till de ändradekursrelationer som blev resultatet av dels den svenska devalveringen av kronan , dels den successivaapprecieringen av den amerikanska dollarn. Härigenom blev de svenska företagensförsäljningspriser mycketkonkurrensdugliga gentemot bl.a.huvudkonkurrenterna i och . Det var således andelsvinster ochingen reell marknadstillväxt somlåg bakom exportökningen. Till följd av det svaga sjönk likväl exportvolymen drygt 4%1980-1981. Hemmamarknadsleveranserna föll ytterligare och sammantagetresulterade detta i en produktionsneddragning på ca 8 1/1980-1981. Med undantag förStorbritannien synes aktiviteten i byggandet inte ha ökat nämnvärt iEuropa utan sjunkit eller förblivit oförändrad. Sammantaget beräknasEuropas samlade trävaruimport ha stigit 1981-1982 tillca 24 1/2 milj. m. är emellertid den största marknadenför svenska sågverksexportörer och dit tycks importen av trävaror totalt hastigit med 1982 jämfört med . Vid sidan av de nordiska länderna är traditionellt en stor leverantörav virke till de brittiska öarna.Under 1982 torde de kanadensiska sågverken i betydande omfattning ha förloratmarknadsandelar till de svenska exportörerna till följd av den kraftigakursuppgången för den kanadensiska dollarn, i synnerhet gentemot den svenskakronan efter devalveringen . Prop.1982/83:100 80 Den svenska exporttillväxten till Storbritannienberäknas ha uppgått till 1981-1982. Vidare registreras betydandeökningar till såväl Europamarknaden i övrigt som utomeuropeiska marknader såsomEgypten, samt . De svenska sågverkens sammantagna marknadsandelar synesdärmed ha vuxit betydligt . Den bild som kunde skönjas hösten 1981förstärktes således ytterligare . De finska exportörerna förmådde inte sänkasina priser i tillräcklig omfattning för att bibehålla konkurrenskraften när Sverigedevalverade . De svenska exportörerna fick utrymme att sänka sinapriser och de finska sågverken drabbades därmed av betydligt höjdarelativpriser. Vidare steg de finska exportpriserna betydligt under första halvåret1982 alltmedan de svenska steg endast måttligt. Den virkesbrist somskogsindustrin i upplevt har drivit upp virkesprisernavilket till åtminstone en del torde förklara de finska trävaruexportörernasprisbeteende. Under tredjekvartalet 1982 hade de svenska exportpriserna sjunkit med relativt de finska jämfört med andra kvartalet1981. Devalveringen av densvenska kronan beräknas ha fått endast måttligt utslag i de svenskaexportpriserna för leverans under årets sista månader. Trävarorna säljs på deeuropeiska marknaderna i svenska kronor och här torde prisjusteringar som regel kommaförst vid försäljningar för leverans 1983. Trävaror som säljs på utomeuropeiskamarknader prissätts däremot i allmänhet i USD och här torde devalveringen ha fåttett omedelbartgenomslag. Exportpriserna, som steg endast måttligt under de tre förstakvartalen , beräknas således uttryckta i kronor ha accelererat något motslutet av året. I genomsnitt sjönk likväl de svenska exportpriserna )1981-1982. Några positiva effekter på exportvolymutvecklingen under sistakvartalet 1982 torde devalveringen inte ha hunnit åstadkomma.Likafullt beräknas exportförsäljningen ha uppgått till ca 6,9milj, kbm motsvarande en volymökning på 1981-1982. Efterfrågan på densvenska marknaden var fortsatt vikande till följd av den svagabyggaktiviteten och produktionsneddragningarna inom den träbearbetande industrin.Sågverkens färdigvarulager beräknas ha minskat betydligt genom dengynnsamma exportutvecklingen. Produktionsökningentorde därmed ha stannat vid 1981-1982. Den internationellabyggkonjunkturen väntas genomgå en endast måttlig återhämtning . Enmarknadstillväxt på ett par, bedömsdock som sannolik. Genom delvalveringen av den svenska kronan i oktober1982 beräknas de svenska sågverkens genomsnittliga exportpriser komma att sänkas något , räknat iutländsk valuta. Priserna antas sjunka i förhållande till depriser man skulle ha tagit ut utan devalvering.Sågverken beräknas därmed stärka sin konkurrenskraft framför allt relativt de kontinentala ochnordamerikanska sågverken. De svenskaträvaruexportörernas konkurrensläge relativt de finska torde dock inte haförbättrats nämnvärt då de två ländernas ekonomisk-politiska åtgärds- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 81 paket i stort sett beräknas ha tagit ulvarandra. I det finska paketet kan nämnas de två devalveringarna under oktoberpå tillsammans samt det gynnsamma virkesavtalet som slöts . Det för de svenska sågverkengynnsamma konkurrensläge relativt de finska som fanns redan innan hösten 1982torde därmed kunna bibehållas även . Trävaruexporten har med dessa antaganden beräknatsstiga 1982-1983motsvarande en exportvolym på ca 7,3 milj. kbm. Ca hälften av tillväxten utgörs avandelsvinster. Marknadssituationen bedöms dock inte ge utrymme för någrasvenska exportprishöjningar , utan priserna förutses i stortsett bli oförändrade efter de höjningar i svenska kronor som beräknas hagenomförts till följd av devalveringen. Dessa höjningar medför attexportpriset väntas stiga 1982-1983. Avsättningen på densvenska marknaden väntas bli låg och i stort sett oförändrad.Sågverkens lager beräknas minska något men inte i samma omfattning som under1982. För att möta lageromslaget samt tillväxten i exportleveransernatorde produktionen behöva höjas med 1982-1983. Efter den tillfälliga återhämtningen i underförsta delen av åretsjönk återigen aktiviteten successivt under resterande delen av . Försvagningen påverkade även deninternationella pappers- och pappmarknaden i negativ riktning ochkonsumtionsutvecklingen i beräknas ha blivit i stort sett oförändradjämfört med . Även i försvagades efterfrågan på papper och papp ochproduktionsnivån sänktes successivt.Framförallt marknaden för tidningspapper försämrades avsevärt , huvudsakligen genom att nyproduktionskapacitet tillkommit iUSA. Kapacitetstillväxten uppgick till och den överskred därmed i betydandeomfattning konsumtionstillväxten.Därigenom fick , som exporterar en stor del av sin produktiontill , ett överskott som man sökte avsättning för i bl. a. där förbrukningen av tidningspapper emellertidsedan en längre tid varit stagnerande eller svagt fallande. De svenskatidningspappersbruken har såledesförlorat andelar och exportvolymen beräknas ha sjunkit med 1981-1982. För övriga papperskvaliteter harleveransbortfallet sammantaget varit betydligt mindre och för vissa enstakakvaliteter, exempelvisjournalpapper, steg exporten markant . Pappexporten utvecklades dock gynnsammare och leveranserna av bl.a. kraftliner steg betydligt trots att en vissavmattning även här kunde noteras . Ökad avsättning uppnåddes dock både i och på utomeuropeiska marknader. Priserna sänktes påvissa kvaliteter på grund av den hårdnande konkurrensen från framföralltNordamerika. Sammantaget för gruppenpapper och papp beräknas exporten ha sjunkit 1981-1982. Exportpriserna bedöms preliminärt ha stigit meddrygt . Här har då antagits att exportpriserna räknat i svenska kronor harhöjts mellan tredje och flärde kvartalet 1982 efter devalveringen. 6 1982/83. Prop.1982/83:100 82 Avsättningen påhemmamarknaden, som försvagades både , synes ha blivit i stort sett oförändrad under 1982jämfört med Lagertillväxtensynes vidare ha begränsats avsevärt genom en successiv anpassning av produktionen tillden svaga leveransutvecklingen. Produktionen beräknas ha minskat 1981 -1982. kanefterfrågan på papper och papp åter väntas öka något, även om mer entydigatendenser sannolikt dröjer en bit in . En marknadstillväxt på ett parprocent i bedöms dock som realistisk. Även i förutses enkonsumtionstillväxt och därmed en minskad konkurrens på europamarknaden. Dengenomsnittliga relativprissänkning på som devalveringen antagits medföra väntas dessutom medge en förbättring avmarknadsandelarna för de svenska bruken.Sammantaget har här kalkylerats med en exporttillväxt på 7 1/1982-1983. I kronor beräknas prisnivån mellandessa år stiga . Produktionsvolymenkan väntas öka med ca 4 1/1982-1983, under förutsättning att lagerrörelsernablir små och att efterfrågan på hemmamarknadenblir i stort sett oförändrad. Även när det gällerförutsättningarna för den svenska pappersmassaexporten hade USA-marknaden under 1982ett visst inflytande på utvecklingen. Den vikande efterfrågan på pappers- ochpapprodukter där medförde successiva produktionsnedskärningar vilket i sin turinnebar ett ökat utbud av såväl nord- som sydamerikansk massa på den europeiskamarknaden. Den nordiska pappersmassan trängdes därmed, huvudsakligen underårets första månader, till viss del undan. En sådan förskjutning kunde skönjas redan fördrygt i samband med den försvagning som då skedde avpappersmarknaden i och . Sydstatsbruken i fick ettväxande överskott och ökade deras leveranser till tack vare en betydanderabattering. Försöken från och attetablera ett högre massapris avbrötsdefinitivt i böijan på 1982 då aviserade en återgång till det gamlapriset, /ton för långfibrig, blekt barrträmassa. Under resterande delen av året har massapriset successivtsjunkit och var marknadspriset nere kring 450-460USD/ton. I samband meddevalveringen sjönk priserna ytterligare något, uppskattningsvis4-5%, och torde avslut ha skett tämligen allmänt till priserkring /ton. Prissänkningen på den svenska massan innebar förmodligeningen relativprissänkning utan de nordiska ochnordamerikanska brukens marknadspris låg sannolikt väl samlat vid årets utgång.Trots de dramatiska prisreduceringarna har de svenska massaproducenternafortsatt att tappa andelar på exportmarknaderna under Som tidigare påpekats beror detta inte enbart påen allmänt sett svag marknadsutveckling utan får även ses mot bakgrund av - i varje fall tillfälligt - kraftigt ökade marknadsandelar för den kortfibriga massan. Dock var det inte , likt föregående år, de nordamerikanska Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 83 producenterna av kortfibrig massa som haft dengynnsammaste leveransutvecklingen på . Istället har leverantörer frånhuvudsakligen , samt i viss mån tagit betydande marknadsandelar. Dessaproducenter har genomsnittligt ökat sin produktion med 1982 jämfört med1981. Vidare kunde man märka en viss tendens till ytterligareproduktionsnedskärningar i , förmodligen till följd av de kraftigtfallande massapriserna. Därigenom torde utbudstrycket från dessa länder ha minskatnågot i mot slutet avåret.