prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Utredningen, somenligl direkfiven skulle redovisa förslagen före ,tiUsaltes emellertid inte förrän . Jag har därför diskuterat denuppkomna situationen med utredaren. Vi har därvid gjort den gemensamma bedömningen altutredningen inte bör fullföljas med hänsynbl. a. tiU att ställning fill den fortsatta inriktningen och finansieringen av SIPU:s regionala verksamhel bör lasredan i förevarande sammanhang. Jagåterkommer tiU regeringen i denna fråga i annat sammanhang. Kravet påfinansiering genom avgifter gäUer självfallet även den regionala verksamheten.Täckande av underskott genom atl anslagsmedel tas i anspråk bör enligtmin mening inte fiUämpas fr.o.m. /84. Del bör ankomma påSIPU att rationalisera och anpassa den regionala verksamheten lill efterfråganså all den i samma ulslräckning som övrig verksamhet kan finansieras med avgifter. SIPU bör därvidytterligare ompröva nuvarande omfattning, indelning och lokalisering av sin verksamhet. Bl.a. börfömtsättningarna prövas för en närmare administrativ anknytning tUl länsslyrelseorganisalionen.Jag bedömer alt resultatet av SIPU:s samladeålgärder vad gäller den regionala organisationen bör leda fiU en kostnadsminskning av 2 milj. kr. förbudgelårel 1983/84. Del ankommer påSIPU all anpassa sin personalplanering och personaladministration medhänsyn härtill. Central slalligpersonalutbildning bedrivs, fömtom av SIPU, också av statskontoret, ,, och länsstyrelsernas organisafionsnämnd. En viss samordninggenomfördes i samband med inrättandet av SIPU. Strävan var atl huvuddelen avden reguljära produktionen och distributionen av den centrala personalutbildningen skulle samlas lill enhuvudman. Skälet var bl. a. all enmeningsfull gränsdragning mellan de administrativa servicemyndighetemas generella utbildningsverksamhet hadeblivit allt svårare att upprälthåUa som en uppdelning avproduktion och distribution av Prop.1982/83:100 Bilaga 15 CivUdepartementet 105 utbildningen på oUka myndigheter försvårade en rationeUutbildningsplanering. 1977/78:100 bil. Enligl min meningger den centrala statliga personalutbildningen alltjämt en splittrad bild. Detär självfallet även inom ulbildnirigsområdel angelägel atl de samlade resurserna kan utnyttjaspå ell ändamålsenligt säll. Jag räknar medall ytterligare effektivitetsvinster kan göras genom en närmare samordning. Jag avser atl senare återkomma tillregeringen i denna fråga. Starka skäl talarenligt min mening för all staten centralt tiUhandahåller en administralivutbildning av sådan kvalitet och omfattning atl den kan bidra lill ökad genomströmning frånassistent fill handläggarkarriären. a.kan den befintliga personalen las lill vara effektivare. Fömtsättning arna förbättras alt lösa uppkommande resursbehovgenom interna omplaceringar. Enökad genomströmning är också ell viktigt led i strävandena atl åstadkomma en ökad jämställdhet inomförvaltningen. Jag avser därför atlföreslå regeringen all ge SIPU i uppdrag atl utarbeta en handläggamt-bildning för assistenlpersonal (motsv.) samt altgenomföra en försökskurs. Jag har vidberäkning av anslagel för budgelårel 1983/84 beräknat medelsbehovet fördelta uppdrag till 1,2 milj. kr. Jag har vidare föravsikt att föreslå regeringen all ge SIPU i uppdrag all i sitt adminislrativakursutbud inarbeta utbildningsavsnitt i arkivfrågor. Jag räknar med alt delkan ske inom ramen för liUdelade medel. SIPU har regeringensuppdrag atl utveckla utbildningsmaterial för arbetsledamtbildning (jfr prop.1981/82:100, bil. II s. 128). Materialet är avsett att användas i myndighelsinlernutbildning. För /83 har I milj. kr. anvisats för ändamålet. SIPU har nuberäknat den totala utvecklingskostnaden fiU 1,7 milj. kr. Enligt min meningbör SIPU få täckning för resterande andel av utvecklingskostnaderna. Jag har därförberäknat elt medelsbehov av yllerligare . för delta ändamål. Jag har vidare medutgångspunkt i huvudallemalivet räknat med en besparing om sammanlagt . Regeringen har den24 febmari 1982 gett statskontoret i uppdrag atl bl. a. klarlägga deekonomiska förutsällningarna för SIPU:s anslagsfinansierade verksamhet. Närslalskonlorels uppdrag har redovisats för regeringen bör detta geanledning fill stäUningstagande beträffande vilka myndighetsuppgifter som ifortsättningen skall åvila SIPU och vUka effekter detta kan medföra för SIPU:s myndighetsanslag. Med hänvisning fillvad jag nu har anfört och till sammansläUningen hemställer jag atl regeringen föreslår alt lillPersonaladministration och personalutbildning: Förvaltningskostnader förbudgelårel 1983/84 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 15 106 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Under anslagel redovisas inkomster och utgifter förproduktion och distribution m. m. av generell slallig personalulbUdning,personaladministrativ konsultation, utvecklingsarbete som bedrivs på uppdrag av annan myndighet ochbistånd till myndigheterna vid planering och utformning av deraspersonalutbildning saml driften av siatens kursgård Sjudarhöjden. Omslutningenberäknas komma all uppgå lill . under /83 och42900000kr. under budgelårel 1983/84. Jaghemställer all regeringen föreslår all lillPersonaladministration och personalutbildning: Uppdragsverksamhet för /84 anvisaetl förslagsanslag av . 1981/82 Ulgift 18056054 1982/83 Anslag 20270000 1983/84 Förslag 20344000 () ärcentral förvaltningsmyndighet förarbetsmarknadsfrågor inom stalsförvallningen och efter särskill beslut avregeringen för frågor som rör statligt reglerade anställningar i övrigt, allt i den mån della inle ankommer påannan myndighet. SAMN får inom sillverksamhetsområde även bistå och dess myndigheter. SAMN har vidare lill uppgift all verkaför atl arbetsmarknadsfrågor inomstatsförvaltningen handläggs på ell ändamålsenligt och planmässigt säll. SAMN skall därvid följa förhållandena inomhela arbetsmarknaden. Chef för SAMN är engeneraldirektör. Inom SAMN finns en avdelning för utveckling och drift, en enhet förjämställdhets- och personalbehovsfrågorsaml en administrativ enhet. Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostn.) (13 870000) (-1- 886000) (-1- 137000) Prop.1982/83:100 Bilaga 15 107 Pris- ochlöneomräkning m.m. 396000kr. TiUskottav lönemedel motsvarande tre handläggartjänster (-t-439000 kr.) samt en assistenltjänst (-1-101000kr. TiUskottav expensmedel för ADB-verksamhel (-f . TiUskottav medel för lokalkostnader p.g. a. flyttning (-. TiUskottav vissa lönemedel som dragils in för budgellårel 1982/83 lill följd av attarbetsvårdsärenden för kommunalt anställda med statligt reglerade löner skallhandläggas av huvudmännen själva (-. Ökadekostnader för post och telefon (-. Bibehållandeav engångsanvisning för främjande av vissa åtgärder för arbetshandikappade (-.) Det omfattandebesparings- och rafionaliseringsarbele som pågår inom statsförvaltningenställer stora krav på atl den centrala omplaceringsverk-samhelen fungerareffektivt. Utvecklingen under de senasie åren har inneburit alt antaletövertalighetsärenden har ökat. Även antalet arbetsvärds-ärenden har ökat, dockinle i samma omfattning. Delta har medfört en växande arbetsvolym för statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN). En viss avlastning sker dock genom beslul medanledning av föregående års budgetproposition alt arbets värdsätgärder förbl.a. kommunall anställda med statligt reglerade tjänster fr.o.m. den 1januari 1983 skall ombesörjasav huvudmännen själva. Det är från bådepersonalpolitisk och arbelsmarknadspolitisk synpunkt angelägel atl nödvändigaomställningar kan planeras långsiktigt. Del är viktigt att SAMN kan biträdamyndigheterna med kunskap och konstmktiva lösningar på ett tidigt stadium iplaneringen av personalrörlighetsål-gärder. Jag har mol dennabakgrund vid min beräkning av SAMN:s anslag för budgelårel 1983/84 inle beräknat någonbesparing enligl huvudförslaget. Jag har inte heller beräknat någon minskning avanslagsmedlen lUl följd av atl arbetsvårdsåtgärder för bl. a. kommunalt anställdamed statligt reglerade tjänster, som tidigare utförts av SAMN, fr.o.m. Ijanuari 1983 skall ombesörjas av huvudmännen själva. Jag räknar med allSAMN härigenom får möjlighet all förstärka den centrala omplaceringsverksamheten. harstatliga myndigheter upprättat planer för sitt jämställdhetsarbete. 1980 årsjämställdhelslag understryker denna skyldighet. SAMN prioriterar i sittjämslälldhelsarbete åtgärder dels för all bredda kvinnors arbetsmarknad, delsför atl få fler kvinnor i högre tjänster, dels för att förändra attityder till det somIraditioneUt anses som manligt eller kvinnligt i yrkesval och arbetsuppgifter. Regeringen hargenom särskilda uppdrag inom dessa områden gett möjligheter till fördjupade insatserför attfå fram metoder och konkreta modeUer och exempel för sådana åtgär- 1982/83:100 BUaga 15 108 Jag vUl i sammanhanget också erinra om altjag vid min föredragning av anslaget F 6. Personaladministration ochpersonalulbUdning: Förvaltningskostnader anmälde min avsikt alt föreslåregeringen all uppdra ål SIPU alt utarbeta en handläggamlbildning förassistenlpersonal (motsv. Under innevarandebudgetår disponerar SAMN särskilda medel (1 milj. för sådana kostnader förjämslälldhelsarbete som normalt inte kan anses ingå i myndighelemas uppgifteroch som de saknar medel för. Medlen anvisas myndighetema efter prövning av SAMNi varje enskilt fall. Jag har beräknat medelsbehovel för budgelårel 1983/84fill oförändrat 1 milj. kr. SAMN har regeringens uppdrag all undersökamöjlighelerna för kvinnor alt behåUa och vidareutveckla sina arbetsuppgifter ien arbetsmarknad som präglas av stark strukturomvandling. För detta ändamålfår SAMN under innevarande budgetår använda . av tUldelade medel.Samma ordning bör gälla under /84. Liksom under innevarandebudgetår bör medlen försöksvis även kunna användas för all i några faU kunnabetala en del av lönekostnaderna för de praktikanter som är beredda att väljaell otradilionellt yrke. Med hänvisning lUl vadjag nu har anfört och lill sammanställningen hemställer jag alt regeringenföreslår att tiU 1983/84 anvisa etl förslagsanslag av20344000 kr. Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering 1981/82 Utgift 119377699 1982/83 Anslag 116000000 1983/84 Förslag 76000000 Anslagel får användasfill kostnader för avlöningsförmåner, utbildning m. m. när en arbetstagare medslallig anställning lill följd av ell arbetshandikapp inle kan beredas enlämplig anställning inom gällande organisation och därför måstesjukpensioneras, om inte omskolning eller någon annan form för arbetsvårdkommer fill stånd. Anslaget kan även användas när en arbetstagare på gmnd avatt en slallig verksamhet omlokaliseras eller omorganiseras inle kan beredas enlämplig anställning inom gällande organisation, om inte omskolning eller andrasärskilda ålgärder kommer tUl stånd. Vidare kan anslagetanvändas när en arbetstagare efter sjukpensionering erhåller arbetsvärd i denformen alt han försöksvis uppehåller en ny anställning inom gällandeorganisation. Anslaget får användasendast övergångsvis till dess att frågan om anställning har lösts på etl merslutgiltigt sätt. Därefter skall egna medel utnyttjas. Bestämmelser i ämnet återfinns i förordningen(1979:518) om arbelshan- 1982/83:100 Bilaga 15 CivUdepartementet 109 dikappade i statligt reglerad ansläUning m. m.och i omplaceringsförordningen (1974:1006, ändrad 1979:580). I fråga om anställda hosmyndigheter inom försvarsdepartementets område bestrids kostnaderna av medelsom anvisas under Qärde huvudfiteln. Anslagel reduceras fillföljd av beslul all arbetsvårdsåtgärder för bl. a. kommunaltanställda med statligt reglerade tjänster fr. o. m. skaUombesörjas av huvudmännen själva. Den del av anslaget för /83som bekostar statlig verksamhel beräknas till . Jag har beräknat medelsbehovel för budgetåret1983/84 fiU 76 milj. kr. Jag har därvid lagil hänsyn dels lill attarbetsvårdsåtgärderna för bl.a. kommunall anstäUda med statligt regleradetjänster fr. o. m. skall ombesörjas av huvudmännen själva,dels lill atl ärendelillslrömningen beräknas öka. Jag hemställer atlregeringen föreslår alt till Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering för /84 anvisa ellförslagsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag () samordnar och genomför förhandUngar enligt lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet eller enligl kollektivavtal, i den månförhandlingarna avser frågor som förbereds inom för beslut avriksdagen, regeringen eller stalsråd och som inle syftar liU kollektivavtal.FHR svarar vidare för information enligl nämnda lag eller kollektivavtal idessa frågor. Chef för FHR är en generaldirektör. (därav lönekostn.) (-44000) (-105000) Prop.1982/83:100 Bilaga 15 CivUdepartementet 110 Debesparingar som FHR enligt del obligatoriska huvudförslaget har redovisat innebäratl medlen för förvaltningskostnader minskas med motsvarande avbudgelomslulningen (-. FHR har somtilläggsalternaliv redovisat en besparing på genom atl en tjänstkan dras in (-. FHR föreslår att anslagsberäkningen skerenligt etl tiUäggsalternafiv som innebär atten sexprocentig besparing för de tre närmaste budgetåren görs på anslagel för budgelårel 1983/84. Det kanske genom indragning av en tjänst. En besparing enligt huvudallemalivet, som iFHR:s faU motsvarar indragning av entredjedels handläggartjänst, skulle medföra praktiska svårigheter. Någonytterligare minskning av övriga anslagsposter bedöms inte vara möjlig. Jag har beräknatanslagel för nästa budgetår med utgångspunkt i det föreslagna lUläggsalternalivet. Jag vUl erinra omatt FHR:s organisafion minskas med en tjänst också under innevarandebudgetår Qfr prop. 1981/82: 100 bil. Enligl min mening torde möjligheternaall åstadkomma ytterligare besparingar efter /84 inom ramen förFHR:s nuvarande organisation inle kunnaske utan betydande svårigheter. FHR är redan nu hänvisat lill all vidarbetstoppar låna in personal från andra myndigheter. Mol denna bakgrund bör FHR:s verksamhet ses över. a. börmöjligheterna prövas att finnalämpliga, alternativa organisationsformer för den informalions-ochförhandlingsverksamhel som FHR bedriver. Jag avser all återkomma tillregeringen i denna fråga. Med hänvisning tUlsammansläUningen hemställer jag all regeringen föreslår att lill /84 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82 Ulgift 109460400 1982/83 Anslag 133199000 1983/84 Förslag 174930000 Från anslagel ulgårbidrag fill Statshälsan i enlighet med avtal mellan och destatsanställdas huvudorganisationer om statligföretagshälsovård m.m. För budgelårel 1983/84 skall enligl avtalet tillSlalshälsan ulgå . Beloppet skall i samband med att Prop.1982/83:100 Bilaga 15 III medlen anvisas stiftelsen omräknas utifrån förändringar ikonsumentprisindex med utgångspunkt från prisförhållandena under januari 1979.Jag hemställer allregeringen föreslår atl liU för /84 anvisa elt förslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) . Partema på denslafiiga arbetsmarknaden träffade ell avtal med hemstäUanfill regeringen om inrättande av en ny myndighet, statens arbelsmiljönämnd, fr.o.m. Ijuli 1982. Avtalet den 19 febmari 1979 om statens arbetsmiljönämnd (prop.1978/79:133, AU 1978/79:30, rskr 1978/79:294) upphörde all gälla fr.o.m. samma tidpunkt.Avtalet har godkänts av regeringen efter hörande av lönedelegalion. Regeringen hargenom förordning (1982:759) utfärdat instmktion för arbelsmUjönämnden.Den nya nämnden beslår av sex ledamöter. De förordnas av regeringen, tre avdem efter förslag av de statsanställdas huvudorganisationer. För beslut av nämnden krävs atl samtligaledamöter är ense. I den mån det inleankommer på någon annan myndighet, skall nämnden inom statsförvaltningen bl.a. främjaulveckUngen av arbetsmiljöverksam-helen, ge ul information samt meddelaföreskrifter och råd som rör arbetsmiljöverksamheten. Nämnden skall vidare varafackansvarigl organ för innehållet i den partsgemensamma utbUdningen inomarbetsmiljöområdel och på begäran av arbelarskyddsfonden yttra sig övermyndigheternas och arbetstagarorganisationernas ansökningar lill fonden ommedel för arbetsmiljöutbildningoch arbelsmiljöforskning. finns elt kansli. Jag beräknarmedelsbehovel för nästa budgetår till . för arbetsmiljönämndens verksamhet. Jag vill isammanhanget erinra om all kansliresurser för den fidigare arbelsmUjönämndenhar lUlhandahållils av . För innevarande budgetår harsåledes medel beräknats under åttonde huvudtitelns förslagsanslag . /84 bör etl nytt,förslagsvis belecknal anslag, benämnt , föras upp i statsbudgeten undertrettonde huvudlUeln. Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår all lill för /84 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 BUaga 15 112 Utbildning av högre chefer inomstatsförvaltningen 1982/83 Anslag 6000000 1983/84 Förslag 6540000 Från anslagel betalasutgiftema för planering pch genomförande av centrala kurser för verkschefer ochderas ställförelrädare saml för centrala insatser i sarnband medmyndighetsintem utbildning för i första hand chefer på byråchefsnivå. En redogörelse fqriitbildningens inriktning m.m. har tidigare lämnats i prop. 1981/82:100, bU. 3(Gemensamma frågor). Jag har beräknat anslagsbehovet för budgelårel 1983/84tiU . Jag hemstäUer alt regeringen föreslår alt tiU Utbildning avhögre chefer inom statsförvaltningen för /84 anvisa ellförslagsanslag av . Viss förslagsverksanihet m. m. 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget betalasutgifter för ersättning och belöning i förslagsverksamheten i den ulslräckningbeslut härom meddelas av slalsförvaltniiigens centrala förslagsnärnnd, Statens arbetsgivarverksamt /SR, SF och TCO-S har slutit avtal omförslagsverksamhet hos statliga myndigheter. Nämnden beräknar anslagsbehovet för budgelårel 1983/84tUl . Jag godtar cenirala förslagsnämndensanslagsberäkning för nästa budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen atl tiU Vissförslagsverksamhet m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av150000 kr. Vissa skadeersättningar m. m. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagel betalas bl. a. ersättningar somstaten har atl utge på gmnd Prop.1982/83:100 BUaga 15 113 av skadeståndsskyldighel och som avser fall därförmånslagaren inle innehar eller har innehaft statligt reglerad anställning.Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl liU Vissaskadeersättningar m. m. för /84 anvisa etl förslagsanslag av . 8 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 114 Statistiskacentralbyrån (SCB) är central förvaltningsmyndighet för den statligastafistikproduklionen och har hand om huvuddelen av denna. Centralbyrån har dessutomen allmänt samordnande funktion inom sta-fisfikområdet. Del åliggercentralbyrån all ulföra vissa intermittenta undersökningar, dvs periodisktåterkommande undersökningar, och all göra långsiktiga utbildnings- ochyrkesprognoser. Centralbyrån för vissa centrala register som äklenskapsregislrel, centraltföretagsregister, lantbrukets förelagsregister och andra register som behövsför verksamheten. SCB skall inom sittkompetensområde i mån av resurser åta sig uppdrag från slafiiga och kommunala myndigheter. SCB fåräven åla sig sådana uppdrag från enskilda uppdragsgivare. Uppdragsverksamhetenskall vara ekonomiski självbärande. SCBleds av en styrelse. Chef för centralbyrån är en generaldueklör. Centralbyrån är organiserad på sju avdelningar medföljande benämning: avdelningen för areell statistik, förelagsslalislik,individstatislik, planering och samordning, central administration, system ochinformation saml driftavdelningen.Avdelningama är i sin lur organiserade på enheter. TiU centralbyrån är också knutet etl vetenskapligt rådsaml ell antal nämnder. Verksamheten vid SCB bedrivs i Slockholm och i Örebro.Till har förlagts huvuddelen av driflavdelningen med datamaskincenlral, centralen för databehandling ochinlervjuarenhel. fanns vidcentralbyrån som helhet 2 000 (exkl långfidstjänsfiediga) anställda,varav 847 personer i samt 251 intervjuare fördelade över landet. SCB har anslag i programtermer. Följande programindelninggäUer t v. Statistik, register och prognoser Programmet Statistik, register och prognoser indelas iföljande delprogram. Jordbmk ochskördeskadeskydd m m Handel,servicenäringar och priser Bostäder,andra byggnader och fastigheter Utbildning,forskning och kultur Befolknings-,yrkes- och ulbUdningsprognoser Bibliotekoch information m m Prop.1982/83:100 Bilaga 15 115 Arkivoch gemensamma dalabaser m m Medel för SCB:sverksamhel anvisas för /83 under följande anslag. Slalisfiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser Folk- och bostadsräkning 1980 Anslag 1 är etlförslagsanslag för finansiering av program 1 med undanlag för de delar avprogrammet som finansieras av anslag från utbildnings-ochjordbmksdepartemenlens huvudtitlar resp anslag 3. Anslag 2 är etl förslagsanslag och tasupp med elt formellt belopp på 1000 kr.Under anslagel redovisas intäkter och kostnader för SCB:s uppdragsverksamhet(program 2). Anslaget får i princip inle belastas. För alt lösa lUIfäUiga eller säsongsmässigalikviditetsproblem inom uppdragsverksamhetensaml för att tUlgodose behov av rörelsekapital disponerar SCB en rörligkredit i rikgäldskontoret på . Anslag 3 är ettförslagsanslag för finansiering av den del av program I som avser folk- ochbostadsräkning. : Statistik, register ochprognoser 1981/82 Utgift 251849000 1982/83 Anslag 259080000 1983/84 Förslag 264360000 ProgrammetStatistik, register och prognoser avser statistikproduktion, samordning av denstatliga statistiken, förande av vissa cenirala register, prognos- ochutvecklingsarbete inom stafistikens område, m m. SCB har i sinanslagsframställning delat in verksamheten under programmet, förutom enligtdelprogramindelningen, i löpande verksamhet, intermittenta undersökningar ochutvecklingsarbete. Den löpande verksamheten omfattar löpandestatistikproduktion, registerarbele och prognosarbete. Till intermittentaundersökningar räknar SCB större undersökningar, som i regel återkommer medviss periodicitet. TiU utvecklingsarbete hänförs dels projekt som syftar tillatt planera utformningen av ny statistik och nya metoder, dels projektsom avser mera omfattande förändringar och anpassningar av denexisterande statistikproduktionen. Utvecklingen inom delprogrammen framgår av följandesammanslällning. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 Därav under IX huvudtiteln Handel, servicenäringar och priser Bostäder, byggnader och andra Utbildning, forskning och kultur Bibliotek och information m m Arkiv och gemensamma data- ' Häri ingår 2,5 milj krfrån anslagel Folk- och bostadsräkning 1980 under trettonde huvudtiteln,38,från anslagel Administration av permanent skördeskadeskyddm m under nionde huvudtiteln saml från åttonde huvudtiteln. Vidareutgör 2,7 milj. kr. ersättning till SCB från , byggnadsstyrelsenoch för vissa kostnader för det gemensamma biblioteketi kvarteretGamisonen. SCB förordar enomfördelning av besparingama mellan åren 1983/84, 1984/85 och 1985/86. /84föreslås i besparing. SCB medges enomfördelning av besparingama /84 och 2 resp. för åren 1984/85 och1985/86. Det övergripande måletför SCB:s verksamhel är atl samhäUets behov av statistik skall fiUgodoseseffekfivt och liU rimliga kostnader. SCB utför själv en stor del av denstafiiga stafistikproduklionen och har dessutom en allmänt samordnande funktioninom slatistikomrädel. SCB gör bedömningen alldel kommer alt behövas ny eller förändrad slatistik särskUt för områdenalevnadsförhållanden, fördelningsfrågor och transfereringar, energi,naturresurser och miljö, offentliga sektorn samt arbetsmarknaden. SCB avser atl i ökadulslräckning inrikta planeringen mot övergripande siafisfikområden för altkunna ge helhetsbilder för oUka problem- eller Prop.1982/83:100 BUaga 15 117 Den statistiska informafionen behöverdessutom anpassastill behovet av underlag för utvärdering, omprövning och rationalisering av olika aktiviteter i samhäUet. SCB:s möjligheter atl skapa handlingsutrymme genomrationaliseringar minskar efter hand som verkets resurser skärs ner. Förutsättningarna attskapa utrymme för helt nystatistik är enligt SCB små i den mån detta måsteske genom nedläggning av befintlig statistik.