prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — - denlångsiktiga tillgången på metanol, prisutveckling m. m. - denslutliga sammansättningen av ell enda M 100-bränsle De förslag arbetsgmppen redovisar gäller: - Låginblandningav alkoholer i bensin - Biandbränslen(M 15) - Renmelanolbränslen(M 100). Arbetsgmppen konstaterarall låginblandning kan vara ell sätt all påbörja en introduktion avmotoralkoholer. Låginblandning kan också vara ell sätt all stimulera en inhemskproduktion av metanol. Arbetsgruppen anser därför alt det finns anledning altsöka nå frivillig överenskommelse med oljeförelag och bilindustri om allförekornslen av låginblandning av alkohol i bensin accepteras. Enliglarbetsgruppens mening ulgör rådande skallebestämmelser för alkoholer/elrar ikombination med tekniska svårigheter de avgörande hindren för låginblandning avmetanol i bensin. Arbetsgruppen anser därför att skatlebeslämmelserna börändras så alt principen om energineulral beskattning fär gälla. OED bör vidaregenom kontakter med SIS Pelroleumkommillé medverka lill altlåginblandningskomponenler beaktas i Svensk Standard för motorbensin. Blandbränslen (M 15) Det internationellaintresset för att introducera blandbränslen har avsevärt minskal under desenasie åren. Tanken bakom M 15-slralegin var atl snabbt komma igång medoljeersätlning inom transportsektorn. M 15-slralegin skulle även ses som ellsteg mol en senare inlroduklion av elt M 100-bränsle. Utvecklingen inomoljeområdel under början av 1980-talel har medfört all många bedömare numeranser all prognoserna för transportsektorns oljeförsörjning är avsevärt bällreän de var i slutet av 1970-lalel. Arbetsgruppen gör följande bedömningar: - M 15medför ingen betydande oljeersätlning - Kostnaderför anpassning av fordon och distributionssystem är myckel höga - Hälso-och miljövinsterna av all införa M 15 är myckel små. Arbetsgmppen föreslår atlnu pågående försök och prov avslutas saml all en utvärdering görs. Härutöver bör arbelelinom M 15-områdel begränsas till all följa den internationella utvecklingensamt alt fastställa en bränslespecifikation baserad på de försök somgenomförts. Renmelanolbränslen (M 100) Gentemot de två tidigarediskuterade strategierna har införandet av M 100 vissa för- och nackdelar.Arbetsgmppen sammanfattar dessa sålunda: Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 295 - Gerpå sikt betydande oljeersätlning - Kaninnebära ökad handlingsfrihet och minskad sårbarhet, i synnerhet på längre siktom framställning av metanol ur inhemska råvaror kommer tillstånd. - Kange bällre emissionsförhållanden än vid bensindrift, i synnerhet om katalytiskavgasrening utnyttjas. - Gerpå kort sikt ingen oljeersätlning - Kräverförändring av motorer - Kräverkomplettering av distributionssystemet - Kanmedföra hälsorisker vid hantering - Kaninle lagras i bergrum Arbelsgmppens bedömningarvisar all användning av metanol under 1990-lalel kan medverka lill all minskaoljeberoendet, öka handlingsfriheten och minska sårbarheten saml ökamöjlighelerna att ta tillvara inhemska energiråvaror. Den samhällsekonomiskaanalysen visar dock alt fördelarna med en allmän övergång lill melanoldriftinle uppväger de myckel betydande kostnaderna för en sådan introduktion. Flera av de avgörandekostnadsposterna när det gäller renmelanoldrifl är så pass osäkra allyllerligare erfarenheter måste inhämtas innan full klarhet kan nås ommelanoldnflens fördelar respektive nackdelar. Del krävs således ytterligareutrednings- och utvecklingsarbete innan elt långsiktigt beslul om introduktionav M 100 kan tas. Arbetsgruppen anser alt del fortsalla arbetetbör inriktas mot en inlroduklion av M 100 i begränsade fordonsflottor.ArbetsgruJDpen redovisar hur en sådan introduktion kan genomföras samt ålgärdersom bör vidtagas för alt möjliggöra ell sådant beslul. För all förbereda ensådan introduktion föreslås bl.a. flotlförsök med 200-300 personbilar och etl100-lal bussar och lastbilar av varierande typ genomföras under 1980-lalet. Arbetsgruppensinlrodukfionsplan syftar lill all få fram elt underlag för beslul i fråga omintroduktion lill omkring 1988. Introduktionsplanen byggs upp kring tre delar,nämligen Arbetet inom de tredelområdena måste fram till ell introduklionsbeslut bedrivas parallellt ochkoordinerat. Inom delområdet/orrfort är följande insatsererforderliga: - första underlagför genomförande av försök med och utvärdering av M 100 som drivmedel i bilar bör las fram. Arbelel kan ses som riktlinjer för en detaljutformning av kommande försök saml en modell för teknikupphandling. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 296 - Förhandlingarmed och om framtagning av cirka 20 provbilar för elt förstafältprov pågår. Proven beräknas vara genomförda och utvärderade . Deförsta proven bör om resultaten är positiva följas av utvidgade fältprov, sombör vara avslutade och utvärderade . Resultatet av utvärderingen ulgör ellavgörande underiag för om ell definitivt beslut skall kunna fattas 1988-89.Parallellt med fordonsförsöken bör emissionsundersökningar göras. - Slödlill utvecklingen av renmelanolmolorer av otlolyp saml dieselmotorer förmelanoldrift bör ges fill svensk molorinduslri.Målet bör vara all genom bl. a. molortekniska och avgas-förändrande åtgärderminska utsläppen av framför allt formaldehyd och oförbränd metanol. Samtidigtbör emissionsvinster, driftsekonomiska konsekvenser och kostnader för olikatyper av avgasrening kartläggas. Slutresultat och rekommendationer börföreligga . - Anvisningarför certifiering och föreskrifter för melanoldrivna fordon bör förberedas.Färdiga anvisningar bör föreligga efter etl eventuelltintroduklionsbeslut. - Deleslbränslen som används för de första försöksfiottorna av fordon förmetanoldrift ulgör grunden för det arbete inom specifikalionsområ-det som måstegöras under 1983-1988. Arbetet bör noga följa den internationeUa utvecklingen,främst inom och . Visst underiagsmalerial börkunna erhållas av del internationella samarbelel. Inom delområdet distribution krävs följande: - Under1983-1984 bör arbete bedrivas för alt yllerligare klariägga de problem somfinns med att distribuera och lagra metanol. - Under1983-1984 bör en utredning klarlägga kostnaderna för en begränsadkomplettering av distributionssystemet lill alt lagra och distribuerarenmelanolbränsle. - Under1986 bör staten, baserat på uppföljning av de första flotlförsöken, inledaförhandlingar med oljeförelagen om en gradvis men begränsad anpassning avdislribulionssyslemel. - Under1986-1987 bör anvisningar för lagring, hantering och distribufion avmetanolbränslen fastställas. - Snarastefter etl introduklionsbeslut, bör en komplettering av distributionssystemetpåbörjas, samtidigl som en bred lill allmänheten riktad information ges om näroch hur renmelanolbränslen skall komma fill användning. Delområdet försörjning innefattar följande: - Pågåendeförsök med förgasning ur torv och biomassa drivs i pilolskala under 2 år.Utvärdering kommer alt föreligga i millen av 1984. - Under1984-1985 bör resultatet av den utvärdering av förprojeklerings-sludien överNynäshamnskombinatet föreligga. - Under1985-1986 bör från statens sida förberedelser vidtagas för all i 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 297 elt senare skede kunna få option på eller tecknakontrakt om leverans av metanol. - Tidigast1987 kan en PoD-anläggning för förgasning ur inhemska råvaror vara färdig. Enförsta resullalulvärdering kan föreligga innan elt eventuellt introduklionsbeslut fattas. - Under1986-1987 bör en utredning klariägga hur melanolförsörjningen ordnas med hänsynlill erforderliga kvantiteter och fördelning på import och inhemskproduktion. Utredningen bör ge underlag för alt kunna teckna nödvändigaavtal om melanolförsörjning för den närmaste . kontinuerligtoch väl samordnat arbete inom de tre delområdena är en fömtsättning föratl elt definitivt introduklionsbeslut skall kunna fattas under 1988.Hämtöver krävs, under liden fram lill elt introduklionsbeslut, elt omfallande utredningsarbete för all klarläggaföljande frågor: - Hurslor del av den svenska bilparken skall gå över lill melanoldrift? - Vilka styrmedel skallanvändas inom de ekonomiska, administrativa och juridiska områdena? - Hurskall beredskapslagringen lösas? Dessa problem börvara inventerade och belysta och lösningar presenterade i god lid innan ellintroduklionsbeslut fallas. Utvecklingen internationellt bör följas noga ochetablerade kontakter bör utvidgas och fördjupas. Slutligen visararbetsgruppen all vid etl eventuellt introduklionsbelsut, den skisseradeintroduklionslaklen skulle innebära atl melanolbehovel för M 100-drift skulleuppgå till cirka 10000 lon , cirka 70000 lon och cirka700000 lon i slutet av 1990-lalel, då det skulle kunna finnas cirka 200000 fordonför M 100-drift på den svenska marknaden. OED:s slutsatser och förslag De statligainsatserna för all stimujera oljeersätlning inom drivmedelsområdet bör enligtOED:s mening bedömas i förhållande till hela oljeersättningsprogrammet. Som redovisats i del föregående pekar den inlernalionella utvecklingen av energimarknaden och deutredningar av kostnader förframställning av olika drivmedel entydigt på att del i ett tioårsperspek-fiv kommer alt vara ekonomiskt fördelaktigare atlutnyttja de lill olja alternativa energiråvarorna kol, naturgas, torvoch ved - för all direkt ersättaeldningsolja än alt producera drivmedel från dessa energirävaror förersättning av bensin och dieselolja. I diskussionerna omstatliga åtgärder på drivmedelsområdel har försörjningstrygghetenspelat en avgörande roll. Här anser OED liksom tidigare atl användning avalternativa drivmedel i kan minska vår sårbarhet vid störningar i deninternationella oljeförsörjningen. Det gäller i synnerhet Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 298 om del alternativa drivmedlet produceras ur inhemska råvaror.Del finns emellertid inle nu underlag för att jämföra introduktion avalternativa drivmedel som kan produceras inom landet med andra ålgärder - t.ex. utbyggdberedskapslagring - för all minska effekterna av olika typer av internafionellaförsörjningskriser. Hittillsvarandestudier och försök indikerar att metanol som drivmedel är mindre skadligför hcilsa och miljö ån bensin och dieselolja. Kunskaperna inom detta områdebehöver dock förbättras för alt mera definitiva värderingar skall kunna göras. De avgörande fördelarna ur såväl försörjningstrygghets-som miljösynvinkel med användning av metanol som drivmedel kan bara nås med en övergång liUrenmelanoldrift. Detta fömtsätter alt nya bilmotorer utvecklas. Med hänsyn liUall en myckel stor del av den svenska bilproduktionen går på export och all vihar en stor import av bilar kan en isolerad svensk introduktion avrenmelanol som drivmedel medföra stora extra kostnader jämfört med annanoljeersätlning. Fömlsällningarna för en mera omfallande övergång lillren-melanol som drivmedel i kommer därför alt i hög grad bliberoende av den internationella utvecklingen. Mot den härbakgrunden anser OED all de energipoliliska ambitionerna för oljeersätlningi första hand även fortsällningsvis bör koncentreras på direkt ersättning aveldningsolja med fasta bränslen vid sidan av ej oljebaserad elenergi. Ersättning avbensin och dieselolja med alternativa drivmedel bör ses som en meralångsiktig möjlighet. Av de olika alternativa drivmedel som är aktuella lydernuvarande underiag pä alt metanol har de bästa förutsättningarna. Fömtsättningarnaför en övergång lill alternativa drivmedel påverkas av en rad olikafaktorer: prisutveckling, tillgäng på råvaror för framställning av drivmedel,omslällningstider, internationell utveckling, molorteknisk utveckling, framtidaprocessekonomi, konsumentbeteende, miljökonsekvenser och flexibilitet. Desamhällsekonomiska bedömningar som arbetsgmppen gjort visar atl del inle förnärvarande är motiverat alt falla ett beslut om allmän introduktion av metanoleftersom de fördelar som erhålls inle uppväger merkostnaden för metanolanvändningen. De statligainsatserna bör i stället enligl OED inriktas på atl öka kunskaperna om alternativadrivmedel och få erfarenheter av produktion och användning av alternativadrivmedel. Arbelel bör främst inriktas på renmetanol (M 100). Insatserna bör syftalUl att ha ett underlag för beslul i i frågan om inlroduklion av M 100som drivmedel i större skala. OED föreslår alt del fortsatta arbelel bedrivs i enlighetmed arbelsgmppens förslag. De insatser som krävs är i korthet följande. Staten bör inom ramen för del statliga energiverkelsarbete följa den internationella utvecklingen på drivmedelsområdet. De aspektersom rör försörjningstrygghetför drivmedel bör också studeras ytterligare. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 299 Vidare bör stateninom ramen för den del av energiforskningsprogrammet som avseranvändning av alternativa drivmedel stödja motorulveck-Ung saml studier ochpraktiska försök med användning av alternativa drivmedel i fordon. Med hänsyn tillatt metanol synes ha de bästaförutsättningarna alt konkurrera med oljebaserade drivmedel föreslår OED all insatserna främst inriktas på M100-bränslen. Slöd bör bl.a. ges lillmotorindustrin för fortsatt utveckling av fordon med M 100-motorer av otlolyp saml dieselmotorer medivåbränslesystem. STU bör ansvara för denna del av statens insatser pådrivmedelsområdet. Stöd kan ocksåutgå från oljeersätlningsfonden. De tidigare påbörjade försöken och proven medM 15-bränsle bör avslutas. Del fortsatta arbelel med blandbränslen börbegränsas fill utvärdering av gjorda försök och prov saml bevakning avden inlernalionella utvecklingen. Inom den statliga energiforskningens program förenergitillförsel bör fortsatt slöd ges lill utveckling av teknik förframställning av alternativa drivmedel ur inhemska energiråvaror. Fram lill delstatliga energiverkels tillkomst fömtsälts NE ansvara för denna del av deslafiiga insatserna. OED föreslår vidareall och arbelarskyddsslyrelsen inom ramen för sina verksamheterförbättrar kunskaperna om miljö- och hälsoeffekter av olika drivmedel - inklusive utveckladetyper av dagens petroleumbaseradedrivmedel. Staten ocholjeindustrin bör gemensamt verka för alt undanröja nuvarande hinder förlåginblandning av alkoholer i bensin. OED bedömer atl det ekonomiska slöd som krävs förinsatserna kan finansieras inom ramen för befintliga resurser - främst då inom detstatliga energtforskningsprogrammeioch oljeersällningsfonden. Del sammanhållande ansvaret för planeringen av insatsernabör vila på det blivande statliga . Fram till dess bildande avserOED all fylla den funktionen. Som enförsta åtgärd kommer föreliggande rapport alt remitteras lUl närmast berörda myndigheter och organisalioner. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 300 Lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt Härigenom föreskrivs att1 och 2§§ lagen (1961:372) om bensinskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse If Till staten skallenligt bestämmelserna i denna lag erläggas särskild skall (bensinskall) för a) bensin, utom kemiskt renbensin, och ändra motorbränslen, som innehåller minsl 70 viktprocent bensin (urlulltaxenummer 27.10); b) metylalkohol (metanol),elyl- b) melylalkohol (metanol), etylalkohol (etanol)och högre alko- alkohol (etanol) ochhögre alkoholer, etrar av metanol och etanol holersaml andra än under a) av-samt andra än under a) avsedda sedda blandningar, som innehåller blandningar,som innehåller sådan sådan alkohol (urlulltaxenummer alkohol etter eter (ur luUiaxenum- 22.08,29.04 och 38.19), allt under mer 22.08, 29.04, 29.08 och 38.19), förutsättning att varorna är avsedda allt underförutsättning all varorna för användning lillmolordrifl (mo-är avsedda för användning lill mo- loralkohol);saml lordrifl (motoralkohol); saml c) gasol, varmed avsesvaror som helt eller till huvudsaklig del beslår av pelroleumgaser eller andra gasformiga kolväten och som har kondenserats fill vätska (ur lulltaxenummer 27.11 och 38.19). Skall skall dock inleulgå för mineraloljeprodukler, som införs lill landet för att vidoljeraffinaderier användas uteslutande som råvara vid tillverkning av bensin.Skatt skall inle heller utgå för bensin, som är avsedd för annat ändamål änmolordrifl, eller för motoralkohol, när varorna tillhandahålls i särskildaförpackningar om högsl en liler. Vidare skall skall inle ulgå för gasol som medhänsyn lill försäljningsform, kvantitet eller förpackning har karaktär avbutiksvara. Bestämmelserna i dennalag om bensin gäller, om annat inle sägs, samtliga de vamslag som ärskattepliktiga enligt första stycket. 2§-' Skall ulgår med 1krona per liler, om annat inle sägs i andra eller tredje slyckei. För metanol, etanol ochhögre al- För metanol, etanol ochhögre al koholer samt för etrar av metanol koholer utgår skatten med43 öre oc/i era«o/ulgår skallen med per liler. Ingår sådanalkohol i en per liler. Ingår sådan alkohol eller blandning som avses i 1 §första eter i en blandning som avses i 1 § stycket a) eller b) utgår skatten för första stycket a) eller b) utgår skal- den inblandade alkoholenmed 43 ' Lagen omtryckt 1975:274.Senaste lydelse av lagens rubrik 1975: 274. = Senasie lydelse 1981:430. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 301 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ten för den inblandade alkoholen el- öre per lileroch med leretern med per liter och per liler för blandningen i övrigt, med I krona per liter för blandningen i övrigt. För gasol ulgår skatten med per liler. Skatten beräknas efter varans fakturerade volym. I dennaskall dock inte inräknas smörjolja som har tillsatts bensin för molordrifl. Kanskatten inte beräknas på sådant säll eller sker faktureringen inle enligl vedertagnagmnder,får beskatlningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen. Denna lag träder i krafl . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 302 till organisationsschema och till precisering av uppgifter för statensenergiverk Den avorganisationskommittén (I 1981:04) för statens energiverk m.fl. organ inomenergiområdet () föreslagna organisationsmodellen för statens energiverk framgår av följandeorganisationsschema. Siffrorna inomparentes anger OKE:s bedömning av resursdimensioneringen för de olikaenheterna. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet OKE:s förslag till organisationsschema för statensenergiverk ::a . Xi c c 2 :a 1/*-, t/; 00 OJ 4J := ca i; :ca >'i c CO c . :a c :; "" " 5 i) E - O oo =ca<-1- o 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 304 föreslår all verkels enheter skall haföljande uppgifter. 6 tjänster Uppgtfler: - Sammanhållandeoch initierande av vissa utvärderings- och styrmedels-projekt som berör fleraenheter, t. ex. i samband med omprövningar av oljeersättningsprogrammet,energihushållningsprogrammel och forskningsverksamheten - Sammanhållandeför uiredningar om kärnkraflsavveckling - Sammanhållandeav övergripande plan för stöd till åtgärder för alt ersätta olja, m.m. - Samordningav arbete med långsiktig bedömning av energiutvecklingen kopplad lillsamhällsekonomisk analys - Initierabedömningar rörande olika slag av störningar på energiområdet (krispåverkan) - Sammanhållandeberedningsansvar för verksledningsfunktioner, t.ex. verksamhetsplanering - Policyfrågorav juridisk karaklär inkl. frågor om utformning av beslul och avtal - Samordningav verkels roll i internationellt samarbete om bränslen m. m., enhet 1 Enhelsledning 3 tjänster Enhet I A 12 tjänsterEnhet IB 12 tjänster Enhet 1 C 12 tjänster Enhet 1 A kommer all hauppgifter avseende forsknings- och utvecklingsärenden inom dels områdetSkogsbränslen inom delprogrammet , dels delprogrammetEnergiodling saml nära samarbete med enhet 1 B avseende delprogrammetTillförselsyslem. Enheten bereder oljeersätlningsfondsärenden som rör skogsbränslenoch energigrödor. Uppgifterna inom delprogrammen och i de delar det ärtillämpligt för oljeersätlningsfondsärenden avser: - Samordningmed andra stödgivande organ 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 305 - Utarbetandeav beslutsbrev/beslällning - Löpandeuppföljning av projekt - Resullatöverföringoch viss kontaktverksamhet Enheten svarar vidare försammanslällning av dala för standardisering av skogsbränslen. Enhet I B kommer alt hauppgifter avseende forsknings- och ulveck-lingsärenden inom dels området Torvinom delprogrammet , dels delprogrammet Bränsleförädling,dels delprogrammet Tillförselsystem, del senare i nära samarbete med enheterna1 A, 2 A och 2 B. Enheten bereder oljeersätlningsfondsärenden som rör torv,kol, alternativa drivmedel och förädling av resloljor. Uppgifterna inomdelprogrammen och i de delar del är fillämpligt föroljeersätlningsfondsärenden avser: - Samordningmed andra stödgivande organ - Utarbetandeav beslutsbrev/beslällning - Löpandeuppföljning av projekt - Resullatöverföringoch viss kontaktverksamhet Enhet I C kommer all hamyndighels - och utredningsuppgifter i följande avseenden. - Frågorom prospekleringsstöd vad avser olja, gas och kol Utredningsuppgifter: - Tainitiativ till överläggningar med andra myndigheter och med avnä-markalegorierför alt få till stånd ökad användning av inhemska bränslen - Studerautvecklingen på energimarknader bl.a. med hänsyn lill inbördes beroenden ochlill allernativ användning av råvaror (t.ex. kol-olja, stmkturfrågor påoljemarknaden, raffinaderiindustrins utveckling, brännved-induslrived) - Upprättaoch leda genomförande av introduktionsplan för alternativa drivmedel om el ochvärme m. m., enhet 2 Enhelsledning 3 tjänster Enhet 2 A 8 tjänster 20 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 306 Enhet 2 B 11 tjänster Enhet2 C 10 tjänster Enhet 2 D 9 tjänster Enhet 2 A kommerall ha uppgifter avseende forsknings- och ulveck-lingsärenden inomdelprogrammet Vindenergi samt nära samarbete med enhet 1 B avseende delprogrammetTillförselsystem. Enheten bereder oljeersätlningsfondsärenden som rör solvärme,värmepumpar, små vattenkraftverk saml industriella processer. Uppgifternainom delprogrammen och i de delar del är tillämpligt för oljeersätlningsfondsärendenavser: - Samordningmed andra stödgivande organ - Utarbetandeav beslutsbrev/beslällning - Löpandeuppföljning av projekt - Resullatöverföringoch viss kontaktverksamhet Enhet 2 B kommeralt ha uppgifter avseende forsknings- och utvecklingsärenden inom delprogrammetFörbränningsanläggningar saml nära samarbete med enhet I B avseende delprogrammetTillförselsystem. Enheten bereder oljeerällningsfondsärenden som rörförbränningsanläggningar. Enheten handlägger ärenden om slöd lill anordningarför att minska svavelulsläpp. Uppgifterna inon: delprogrammen och i de delardet är tillämpligt förövriga ärenden avser: - Samordningmed andra stödgivande organ - Utarbetandeav beslutsbrev/beställning - Löpandeuppföljning av projekt - Resullatöverföringoch viss kontaktverksamhet Enheten svarar för sammanslällning av data förstandardisering av förbränningsanläggningar. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 307 Enhet 2 C kommer alt ha myndighels- ochutredningsuppgifter i följande avseenden:Myndighetsuppgifter: - Uppföljningav kommunernas energiplanering genom bl.a. sammanslällningav information om energiförsöijning och medelsbehov, identifiering av informafions- och rådgivningsbehov,identifiering av utbildningsbehov och målgmpper etc. - Konkretiseringav riktlinjer och framtagande av material som underlag för kommunernas energiplanering - Rådgivningavseende energiplanering, dess lillvägagångs-sätl, omfattning, innehåll etc. - Prövningav frågor i anslutning lill lagen (1981:1354) om aUmänna värmesystem - Initiativ tillsamarbete mellan kommuner samt mellan kommuner och industrier Enhet 2 D kommer atl ha myndighets- ochutredningsuppgifter i följande avseenden:Myndighetsuppgifter: - Dispensgivning,samråd och tillsyn enligt lagen (1981:599) om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle - Lokaliseringsprövningoch tUlsyn från energisynpunkl enligl §l36abyggnad slagen - Frågorom ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer Utredningsuppgifter: - Övervägandeni samband med kärnkraftsavveckling och ersättande elproduktion. Samarbete medövriga enheter och med planeringskansUel