prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — (Ju 1976:08) avvecklas fr.o.m. samma lidpunkt.Förändringarna sker inom ramen för befintliga resurser pä littera A men medfören viss omfördelning av personal och anslagsmedel frän anslaget A 6. lill anslagen A 1. och A 2. Anslaget börberäknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetär lill . Jag hemställer all regeringen föreslär all fillArbetsmarknadsdepartementet för /84 anvisa etl förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 15460992 Reservalion 8702908 1982/83 Anslag 15987000 1983/84 Förslag 16520000 För budgelårel 1983/84 förordar jag allanslaget förs upp med . lill forskning och utveckling vad avser arbetsmarknadsfrågor m.m. För övrigutredningsverksamhet räknar jag med elt medelsbehov av . Mot bakgrund av beslut med anledning av denforskningspolitiska proposifionen (prop. 1981/82:106) inrättas två nyaforskningsdelega-fioner, en för jämställdhetsforskning och en för invandringsforskning.Samlidigt avvecklas jämställdhetskommittén (Ju 1976:08) fr.o.m. ochexpertgruppen (A 1975:05) för invandringsforskning fr.o.m. den Ijuli1983. Kostnaderna för de nya delegationerna skall belasta anslaget. Som jag har anfört tillförsanslaget vissa anslagsmedel genom omfördelning pä littera A. Jag hemställer alt regeringen föreslår all lill Kommittéerm.m. för /84 anvisa elt reservationsanslag av 16520000kr. 1981/82 Utgift 275360 Reservation 7097 1982/83 Anslag 220000 1983/84 Förslag 295000 För /84 förordarjag all anslaget förs uppmed . Jaghemställer all regeringen föreslår atl fill Extrautgifter för budgelårel 1983/84 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 12 26 A 4.Internationellt samarbete 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Frän anslaget skallbetalas kostnaderna för dellagande i internafionellaarbetsorganisationens () verksamhet och för ILO-kommit-tén (SFS 1977:987).Kostnader för annat inlernalionellt samarbete inom departementets ansvarsområdebetalas ocksä frän anslaget liksom kostnader för internationella kongresser i för vilkaSverige åtar sig värdskapet,bl.a. inom FN-arbetel och det nordiska samarbetet. I syfte all uppnå enenhetlig praxis när del gäller betalning av medlemsavgifter i FN:sfackorgan belastas anslaget /84 som en engångsföreteelse med ellbelopp motsvarande ell och etl halvt års bidraglill . Därtill kommer en höjd dollarkurs. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Internationellt samarbete /84 anvisa etl förslagsanslag av . 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag F.n. finns femarbelsmarknadsräd, som är stationerade i , , , ochWashington. Deras arbetsuppgifter anges i förordningen (1977:575) med instruktion för arbelsmarknadsräd(ändrad 1977:1103). En tjänst somarbelsmarknadsräd bör av besparingsskäl dras in som kostnadermotsvarande tvä bilrädestjänsler frånräknas anslaget. Del ankommer päregeringen alt besluta om slationeringsorter för arbels-marknadsråden. Med hänvisning lillvad jag har anfört i det föregående hemställer jag alt regeringen föreslår all lill Arbetsmarknadsråd för budgetåret1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 12 27 A 6. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget betalaskostnader för med kansli och jämställdhelsnämnden.Forskning och utveckling beträffande jämställdhet mellan kvinnor och män samtjämslälldhelskommilléns verksamhet har tidigare finansierats från dettaanslag. JämsläUdhelsombudsmannenförutser etl stigande anlal anmälningar även under nästa budgetär. Gällandetidsfrister för stämning till arbetsdomstolen gör all diskrimineringsärendenmåste priorileras pä bekostnad av ärenden som rör arbetsgivarens aktivajämslälldhelsarbele. För atl säväl fä möjlighel all under /84undersöka jämställdhetsarbetel inom elt par olika branscher som all handläggadet ökande antalet ärenden anser atl enpersonalförslärkning med en handläggare och elt biträde är nödvändig. Som har anförts tidigareavvecklas jämställdhetskommiltén. Delta medför en omfördelning av personal ochvissa anslagsmedel till anslagen A 1. och A 2.Kommilléer m.m. Till del sistnämnda anslaget förs ocksä de medel, inkl.reservationen, som har disponerats för forskning och utveckling avseendejämställdhet. Mol bakgrund härav och med utgångspunkt i huvudförslagetberäknar jag medelsbehovet till . Av delta belopp ulgör 1883 000kr. kostnader för jämställdhetsombudsmannen varav . Jag hemställer alt regeringen föreslär atl tillJämstäUdhetsombudsmannen m.m. för /84 anvisa elt förslagsanslagav . Ny anslagsbenämning (tidigareJämställdhet mellan kvinnor och män). Prop.1982/83:100 Bilaga 12 28 Lägel päarbetsmarknaden försämrades successivt under är 1981. Arbetslösheten ökade snabbt,som antalet sysselsatta minskade. Under hela 1970-lalet steg enligl AKUden totala sysselsättningen varje är med i genomsnitt ca 35000 personer. Underandra halvåret började sysselsättningen all minska, och under de tre förstakvartalen var antalet sysselsatta 13000 färre än under motsvarande periodåret före. Arbetslösheten ökade samlidigt lill rekordnivåer. tredjekvartaletär 1981 har arbetslösheten varit högre än någon gäng under de drygt två decennier dåjämförbara mätningar funnits alt fillgå. Den utomordentligtallvarliga utvecklingen på arbetsmarknaden var en följd av bäde den svagainternafionella efterfrågan och den ekonomiska politik som bedrevs i Sverige.Trots alt detta fick ell direkt och tydligt genomslag pä arbetsmarknaden,möttes inte den snabbt växande arbetslösheten med tillräckligaarbetsmarknadspolifiska insatser. De åtgärder, som sattes in, kom alltför sent. Under år1981 och de tre första kvartalen är 1982stod således ålgärdsinsalserna inte i proporfion lill behovel. Möjlighelerna alt inom arbetsmarknadspolitikens ram beredaarbete eller utbildning ål ytterligare tiotusentals arbetslösa lämnadesoutnyttjade. Efterfrågan på arbetskraft har sjunkitkontinuerligt . Under deförsta tio månaderna nyanmäldes ca 430000 platser till förmedlingen. Det var 90000 färre än är 1981och hela 240000 platser färre än . Minskningen har varit allmän och harberört samtliga län och näringsgrenar och i synnerhet industrisektorn. På grund av vissa förändringar irutinerna för slafislikföringen av de ledigaplatserna är en detaljerad analys av efterfrågeutvecklingen vansklig allulföra. Antalet nyanmälda lediga plalser förefaller emellertid alt undersommaren och höstmånaderna är 1982 ha stabiliserats pä vad som måste betecknas som en extremt låg nivå. Inomexempelvis tillverkningsindustrin nyanmäldes augusti- oktober1982 tolall ca 9500 platser. Högkonjunklurärel anmäldes undermotsvarande månader mer än 32000 plalser inom industrin. En stor del av de nyanmälda platsernaavser tillfälliga anställningar. Undermånaderna uppgick denna andel till mellan 20och . Andelen varaktiga plalser har minskal inom flera stora yrkesområden,inle minsl inom industrin. Personer utan utbildning eller yrkeserfarenhet möter mycket stora svårigheter alt fäarbete. Vid utgången av oktober månadvar endasi av platserna tillgängliga för sådana sökande. Inom lillverkningsarbele uppgick andelen lill10%. 1982/83:100 Bilaga 12 29 En indikation pä den utomordentligt låga efterfrågan gesockså av uppgifterna i konjunkturbaromelerundersökningarna. Enliglkonjunklurbarometern uppgav av förelagen alt de hadebrist påyrkesarbetare. Detta är den lägsta nivä som någonsin har uppmätts i dessa undersökningar. Tillarbetsförmedlingen nyannnälda lediga platser , genomsnitt för kvartal1980-1982. 3:e kv 4:e kv 2:akv 3:e kv Samtliga yrken Ik] fcn. 1:a kv 2:a kv Tillväxten iarbelskraftsutbudet dämpades och första kvartalet1982. Minskningen av arbelskraftsutbudet kunde i detnärmaste helt hänföras till ungdomsgrupperna. I åldrarna över 24 är förelåginga slörre förändringar. Månaderna därefter återgick utbudsökningen tillall mer överensstämma med den trendmässiga,och de tvä följande kvartalen var antalet personer i arbetskraften närmare 30000 fler än motsvarande kvartal 1981.Mellan tredje kvartalen 1981 och ökade antalet personer i arbetskraftenmed 29000 persöner. Ökningen utgjordes i det närmaste helt av kvinnor iåldrarna är, medan antalet män ökadeendasi obetydligt. Antalet ungdomar i arbetskraften var i stort settlika stort som ell är tidigare. Andelen förvärvsarbetande kvinnor harsåledes fortsalt att öka, och under de tre första kvartalen 1982 låg detrelativa arbetskraftstalet för kvinnor iåldrarna på i genomsnitt 77,eller över nivån år 1981.1 genomsnitt mellan åren 1975och ökade dock det relativaarbetskraftstalet för kvinnor snabbare eller med närmare 1,5 procentenheterper år. Antalet personer som stär utanförarbetskraften och inle sökt arbete därföralt de utgått frän all de inle skulle få arbete men som uppgivit all de velat och kunnat arbeia uppgick i genomsnitt underde tre första kvartalen 1982/83:100 Bilaga 12 30 fill 55000 personer, att jämföra med 44000motsvarande period året före.Drygt 60% av dessa latent arbetssökande var kvinnor. Under hela är 1980och de tre första kvartalen 1981 noterades inga större förändringar avantalet sysselsatta utöver de sedvanliga säsongmässiga variationerna. Delfjärde kvartalet och skedde emellertid en minskning som varväsentligt slörre än vad som kundeförklaras av säsongmönslrel. Antalet sysselsatta var dessa kvartal 20000 resp.40000 färre än ell är tidigare. Den minskadesysselsättningen sammanhängde främst med utvecklingen inomindustrisektorn, där antalet sysselsatta sjunkitsuccessivt och i relativt snabb takt sedan början av är 1981, men också med all den offentliga sektorn inle längreexpanderade lika snabbt som tidigare.Under vären och sommaren t.o.m. augusfi månad tenderade sysselsättningenäter all öka, en återhämtning som åtminstone lill en början i viss ulslräckning förklarades av alt antalet sysselsatta iberedskapsarbete ökade. Totalt varantalet sysselsatta under de tre första kvartalen är 1982 4224000 eller 13000 färre än . Antal sysselsatta efter kön och ålder, genomsnitt för detre första 1982(tusental) 1978 1979 1980 1981 1982 -19 är 45-54 är 55-64 är 65-74 är -19 är 20-24 är 25-34 år35-44 är 45-54 är 55-64 är 65-74 är Den totalasysselsältningsminskningen pä 13000 personer var nettoresultatet av ennedgång i sysselsättningen inom de varuproducerande sektorerna med ca 50000personer och en uppgäng inom tjänstesektorerna med ca 37000.Induslrisysselsältningen minskade med hela 40000 personer, en 1982/83:100 Biiaga 12 31 likastor avtappning som . Inom offentliga tjänster skedde en fillväxt i sysselsättningen med15000 personer. Denna ökning var mindre än hälften så stor som ökningen mellanåren 1980 och 1981 och mindre än enfjärdedel av ökningen . i genomsnitt för de tre första kvartalen (tusental) Samfärdsel, post, tele En uppdelning efterkön visar atl mellan de tre första kvartalen 1981 och 1982 minskadeantalet sysselsatta män med 19000 mot en ökning för kvinnorna med 6000. Antaletförvärvsarbetande kvinnor fortsätter således all växa, men i lägre takt äntidigare. Tolall sett ökade ocksä antalet deltidsarbetande kvinnor. I genomsnitt utgjorde andelendelfidssysselsaila av del totala antalet sysselsatta. Av allasysselsatta kvinnor arbetade drygt45% dellid mol av männen. Antalet deltidssysselsalla som uppgav alt dearbetade dellid av arbelsmarknadsskäl, dvs. de arbetade färre limmar än de önskade,.ökade från 90000 lill 113000. av dessavar kvinnor. När del gällerdeltiden föreligger del emellerfid en tendens till förändring gentemot den tidigare utvecklingen. För kvinnor iåldrarna tenderar såledesheltidssysselsättningen att öka medan deltidssysselsätlning-en slagnerar. Dethar också skett en förskjutning i del avseendet alt de deltidsarbetande arbetar fler timmar äntidigare. Jag återkommer lill arbelslidsfrågorna i avsnittet om arbetsmiljö. Arbetslösheten harvarje månad varit högre än jämförbar månad sedan är 1970. uppmättes enarbetslöshet pä 166000 personer eller 3,,vilket var den högsta nivån någonsin under de tjugo är har funnits. innebar en ökning somvar väsentligt slörre än vad somkunde förväntas pä grund av säsongen. skedde yllerligare en ökning avarbetslösheten utöver det säsong-mässiglnormala, och totalt fanns arbetslösa eller 4,av arbetskraften. Ökningen av arbetslösheten fränseptember månad uppgick lill 42000. 1982/83:100 Bilaga 12 32 PROCENT SÄSONGRENSADE SERIER ÖVER RELATIVA ARBETSLÖSHETENENL KASSAMEDLEMMAR I Pi(OCENT 3,0. / ' ,' 1 1 t" Arbetslösheten blandungdomar har varit myckel hög under del . Enliglarbelskraftsundersökningarna fanns i genomsnitt drygt70000 (9,) arbetslösa ungdomar under 25 är. Arbetslösheten bland ungakvinnor var högre än bland unga män. I åldrarna uppgick denrelativa arbetslösheten bland kvinnor är 1982 lill13,mol 12,0 för män. För varje åldersgrupp fill och med vararbetslösheten högre bland kvinnor än bland män. I de högre åldrarna däremot var arbetslöshetendensamma för kvinnor och män. Det finns ell nära samband mellanungdomsarbetslösheten och den totala arbetslösheten. Andelen ungdomar av dettotala antalet arbetslösa har under tredjekvartalen varit . I genomsnitt har en förändring avtotala arbetslösheten med 1 procentenhetmedfört en förändring i samma riktning av ungdomsarbetslösheten med ca2,. Andelenlångtidsarbelslösa tenderar också alt öka. hade av de arbetslösavarit arbetslösa mol32% året före, och tredje kvartalet 1980. En effekt av den stigande långtidsarbetslösheten är all antaletpersoner som utförsäkras fränarbetslöshetsersättningen vuxit snabbt. Den växande länglidsarbels-löshelen föranledde ell besluti om att ge företräde för de långtidsarbelslösa vid anvisning lillåtgärder. Jag delar helt uppfattningenall de förlängda arbetslöshelstiderna ökar risken för utslagning från arbetsmarknaden, och jag anser detbeslut AMS har fattat beträffanderiktlinjerna för sin verksamhetsplanering vara en riktig prioritering. 1982/83:100 Bilaga 12 33 Arbetslösheten blandinvandrare har under en följd av är varit ungefär dubbelt sä hög sombland svenska medborgare. Av de totalt 158000 arbetslösa under tredjekvartalet 1982 var 14000 utländska medborgare. Den relativaarbetslösheten bland de utländska medborgarna uppgick lill 6,mot 3,försvenska medborgare. Även bland utländska medborgare förelåg en högrearbetslöshet bland kvinnor än bland män. Utvecklingen av arbetslöshetenunder loppet av året överensstämde i stort med utvecklingen för svenska medborgare. Det kan i della sammanhang vidare nämnasall flyttningsrörelserna mellan de nordiskaländerna har dämpats lill följd av den lågkonjunktur som råder i hela . Invandringen av nordiskamedborgare minskade med är 1982jämfört med är1981. Utvandringen av nordiska medborgare hade ungefär samma omfattning som föregående är, och netto innebar della förårels tre första kvartal etl utvandringsöverskolt av nordiska medborgarepä drygt 6000 personer. av dessa varfinländare. Utvecklingen i resulteradei atl invandringen av polska medborgare ökade kraftigt. Antalet polska invandrare uppgick till 3500 jämfört med 900 motsvarande period1981. Totalt invandrade 22900 personer och utvandrade 21700 personer. Av dessa var resp. nordiskamedborgare. Nägra avgörandeförskjutningar i den regionala fördelningen av arbetslösheten inträffadeinle . Under de tre första kvartalen låg arbetslösheten istorstadslänen i del närmaste en procentenhet under riksgenomsnittet, medanlägel i skogslänen var det omvända. I övriga län låg arbetslösheten både år1981 och pä samma nivå som i riket som helhet. I enskilda län hardock. förelegat jämförelsevis slörre svängningar och skillnaden iarbetslöshet mellan olika län var betydande. I noterades enarbetslöshet pä 7,och i ytterligare ätta län vararbetslösheten högre än . I låg arbetslösheten pä 1,, och enlägre arbetslöshet än uppmättes i ytterligare nägra län. Arbetslöshetens fördelning mellan olikayrkeskategorier framgår av bl.a. uppgifternaom vid arbetsförmedlingen anmälda kassamedlemmar. Den svaga byggarbelsmarknaden återspeglas i denmyckel höga arbetslösheten inombyggnadsarbetarkåren. var arbetslösheten i byggnadskassorna mot iindustrikassorna. Ökningen underåret var dock relativi selt starkare i industrin än inom byggverksamheten. Inom tjänstemannakassorna lågarbetslösheten pä . ochnovember 1982 har den totala arbetslösheten (enligl ) sjunkitkraftigt jämfört med de höga talen för september månad. Denna gynsammautveckling måste ses som en direkt följd av regeringens kraftfulla satsningpä arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Trots den uppenbaraförsämringen av arbetsmarknadslägel redan under 3 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 34 Arbetslöshet efter kön och ålder i procent avarbetskraften, genomsnitt för de tre första kvartalen 1978-1982. de inledände månaderna är 1981 utnyttjade den dåvaranderegeringen inte möjlighelerna atl begränsa arbetslösheten genom etl slörre utnyttjandeav dearbelsmarknadspolitiska ätgärderna. Arbetslösheten ökade för , men de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna hölls under nästan ändåpå en lägre nivä än . steg arbetslösheten eller 22000 personer.Ålgärdsvolymen skars trots detta ned med ca 6000 personer. Del ekonomiska paketsom lades fram skulle enligl den dåvarande regeringenge en sysselsättningsökning av 40000 personer under loppet av är 1982. Iavvaktan på en sädan utveckling behölls arbetsmarknadsutbildningen under det på samma nivå som . Beredskapsarbeten igångsattes i slörreulslräckning, men den totala åtgärdsvolymen låg ändå väsenfiigl lägre än åren1978 och 1979 trots all arbetslösheten de tre första kvartalen 1982 varomkring högre än motsvarandemånader fidigare. AMS har upprepadegånger under innevarande är påtalat all utvecklingen påarbetsmarknaden ställde krav på ytterligare insatser, och att besluten mäste fattas i elltidigt skede för all en effektiv styrning och rum skulle kunna genomföras. Ikompletleringspropositionen (prop. 1981/82:150 bil. 4) föreslog den Prop.1982/83:100 Bilaga 12 35 dåvarande regeringen alt yllerligare medelskulle anvisas för sysselsättningsskapande åtgärder och lidigareläggningar avstatliga investeringar. och tiden fram lill mitten av september1982 kom ytterligare beslul frän regeringen, föranledda bl.a. av en förnyadskrivelse frän AMS. Dessa åtgärder berörde bl.a. ungdomsplatser,beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning för ungdomar, kommunalaaktiviteter för arbetslösa ungdomar saml lidigareläggningar av statligainvesteringar för 880 milj. kr. Emellertid motsvarade detta inle del behov avåtgärder som förelåg. Som framgått av minredogörelse har sysselsättningen totalt sett minskal under de tvä senaste åren.Arbetslösheten har vuxit till nivåer som för tio är sedan betraktades som heltotänkbara. Under det senasie året har arbetslösheten legal på en nivä som varithögre än . i är nåddes en arbetslöshetsom var 40000 högre än den värsta vintermånaden är 1972. efterregeringsskiftet drog regeringen i propositionen om vissa ekonomisk politiskaåtgärder m.m. (prop. 1982/83:50) upp riktlinjerna för en industriell expansionoch ell bättre resursutnyttjande. I etl bättre resursutnyttjande ingär som enviktig del all ta tillvara människors vilja lill arbete, deras kunnande ocharbetsglädje. Atl låta människor gä ulan arbete är ett resursslöseri bädeekonomiskt, socialt och mänskligt. Utgångspunkten för mindiskussion är övertygelsen om arbetets cenirala betydelse för människorsvälfärd bäde i dess materiella och sociala dimensioner. Arbetet är inte endasien inkomstkälla. Genom arbetet inlemmas människan också i en samhälleliggemenskap. Det finns en rad studier som visar atl arbetslöshetens psykologiskaverkningar framför aUl ligger i all den framkallar en känsla av atl varautstött och överflödig. Sviktande självkänsla, ängest och apati är vanligareaktioner pä långvarig arbetslöshet. De åtgärder som regeringen vidtagit inom ramenför den ekonomiska politiken och som följs upp i denna budgetproposifion kommerall verka . Kortsiktigt måste arbetsmarknadspolitiken såledesbära en slor del av ansvaret för atl minska arbetslösheten. Insatserna måsteocksä ha en sädan karaklär all de stöder strävandena all stärka den svenskaekonomins struktur och bidrar till en snabb industriell tillväxl. Under slörre delen av kan tillväxten iden internationella ekonomin väntas bli fortsatt svag. Nägon nämnvärdefterfrågeökning på svenska produkter kan således inte väntas som en följd aven konjunkturuppgång utomlands. Det är bl.a. i detta perspektiv man skall seregeringens program för all dämpa arbetslösheten. Devalveringen ger möjlighettill en successiv expansion inom näringslivet. De svaga inlernalionellakonjunklurulsikterna sätter emellertid gränser för expansionen under är 1983.Först under 1982/83:100 Bilaga 12 36 1984-1985 kan de fulla effekterna avläsas. Detär ocksä försl som en invesleringsuppgäng inom industrin kanpåräknas. När det gäller deninhemska efterfrågan kan en någol gynnsammare utveckling förutses. Delomfattande investeringsprogram som regeringen lagl fram vad gäller energi,bosläder, kommunikationer m.m. kommer all positivt påverka svensk industri.Vidare bör svenska producenter genom devalveringen kunna öka sinkonkurrenskraft pä hemmamarknaden. Produktionskapaciteten är emellertid myckeldåligt utnyttjad inom svensk industri. Endasi en femtedel av industriföretagenarbetar med fullt kapacitetsutnyttjande. Delta kommer atl leda lill atl enväxande efterfrågan pä svenska varor och tjänster inle leder lillökal behov av atl nyanställa personal. Det torde vara realisfiskt atl anta attproduktionsökningen kan ske ulan alt sysselsältningsvolymen ökarnämnvärt. Induslrisysselsältningen kommer pä grund av den stora ledigakapaciteten i utgångsläget alt vända uppåt med betydande eftersläpning iförhällande lill produktionen. En sannolikt myckel svag utveckling av denprivata ijänsleseklorn i förening med fortsatt återhållsamhet inom denoffentliga sektorn gör all den totala efterfrågan på personal väntas förblisvag även under är 1983. Samfidigt fortsätter utbudet av arbetskraft all öka.En förbättrad industri-konjunktur medför därför ingen omedelbar lättnad vadgäller arbetslösheten. Insikten härom låg bakom regeringens förslag i denproposition jag förul nämnt, och där förslag till en omedelbar och myckelkraftig förstärkning av de arbelsmarknadspolitiska insatserna lämnades.Omfallande arbelsmarknadspolitiska åtgärder kommer enligt min mening atlbehövas även under /84. Mina förslag har ocksä utformats motdenna bakgrund. Etl viktigt inslag iregeringens program för att stärka ekonomin är alt stimulera investeringar ibyggnader och maskiner. Det gäller industrin, bostadssektorn, energiområdet ochkommunikationerna. Även inom arbetsmarknadspolitikens ram måste möjlighelernaall vidga bygginvesle-ringarna tillvaratas. För atl bl.a. underlätta en snabbstart av sjukhusbyggen har regeringen beslutat all från den 1 januari 1983slopa sin prövning av sädana byggen som är kostnadsberäknade till mer än 50milj. De åtgärder som vidtasinom byggnadsproduklionen kommer alt aktivt motverka den högaarbetslösheten bland byggnadsarbetare. Samlidigt vill jag peka pä att viknappast kan sysselsätta en sä stor byggarbelarkår som vi hade under1970-lalets första hälft. Även för byggmaterialindustrin kan en delsvårigheter väntas bestå. Emellertid bör denna tekniskt väl utveckladeindustri ha goda förutsättningar alt öka sin marknadsandel internationellt. För alt hindra enytterligare försämring av byggsysselsätlningen under innevarande vinter beslötregeringen atl tidigarelägga statliga investeringar för1017 milj. kr. Detta beräknas under vären 1983 1982/83:100 Bilaga 12 37 skapa 1200-1500 arbetstillfällen i den direktabyggnadsproduktionen. Projekten har ocksä fördelals så alt desysselsättningsmässigt svagaste regionerna har prioriterats. Härtill kommer de positivaeffekter på byggsysselsätlningen som de omfattande investeringsprogrammen inom bostads-och energisektorn medför. Dessa insatser har vidare kompletterats med atl regeringenföreslagit (prop. 1982/83:50, bil. 4) att för innevarandebudgetär anvisa ytterligare 1 650 milj. kr. lill beredskapsarbeten, vilket bör geytterligare 20000 sysselsatta i beredskapsarbeten .