prop · G603164 · 1982-12-31 00:00:00 — ömnordiskt kultursamarbete m. m.; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Idet ingångna avtalet om nordiskt kultureUt samarbete ingår bestämmelserom en gemensam budget för det kultursamarbete som bedrivs inom ram. (kullur-och utbildningsministrarna)fastställde den 25 febmari 1983 ett förslag till sådan budget för . I proppshipnenbegärs 46700000 krpnpr för att täcka den svenska andelen av denna budget. 1 1982/83. Prop.1982/83:164 2 I. Carlsspn, prdförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , Thunborg Propositionom nordiskt kultursamarbete m. m. 1982/83:100 (bil. 12 s. 631) har regeringen föreslagU att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, tiU Nordiska ministerrådets kulturbudgetför /84 beräkna elt förslagsanslag av . Jag anhåUerom att fii la upp denna fråga. Avtaletmellan de nordiska länderna om kultureUt samarbete ingicks och trädde ikraft (prop. 1971:54, KrU 1971:13, rskr 1971:188). Avtaletföreskriver bl.a. en gemensam budget för kulturellt samarbete. har fastställt hur den gemensamma budgeten skall behandlas. Förall få en anpassning i liden till flertalet nordiska länders budgetordningarsammanfaller verksamhetsåret med kalenderåret. Detta medför bl. a. att fastställer sitt budgetförslag så sent att det, trots atl del förSveriges vidkommande bör behandlas , inte kan föreläggas riksdageninom den tid som är fastställd för avlämnandet av propositioner (jfr. prop.1972:130 s. 41, KrU 1972:24, rskr 1972:135). 2 Det nordiska kultursamarbetet Delnordiska kultursamarbetet bedrivs pä många plan och i skUda former. Motiven församarbetet skiftar beroende på sammanhanget. Ideella motiv utgår från enövertygelse om värdet av en stark nordisk kullurge-menskap som en stimulans fördel nationella kullurhvel. Nytlpbetpnade motiv ser samarbetet mellan två ellerflera nordiska länder som ett medel att uppnå något som är antingen omöjligteller svårt att uppnå nafionelll. 1982/83:164 3 t.ex.därför all kostnaderna skulle bli primligt höga. Den besvärliga ekpnp-miska situatipnsom de nordiska länderna befinner sig i gör atl nyltomoti-vet på senare lidkommit mer i förgmnden. Detta är dock knappast till nackdel för det ideelltmotiverade samarbetet. Del torde snarare förhålla sig så att känslan av kultureUgemenskap förstärks om man kan visa att nationella behov lättare kan tillgodpsesinpm en nprdisk ram. Genomdet nordiska kulturavtalet har de nordiska länderna en formell ram förkultursamarbetet. Genom avtalet har också etablerats en organisation för dettasamarbete med som högsta beslutande organ och eltsärskilt sekretariat - kultursekretariatet - till ministerrådets förfpgande. Inriktningenav del nprdiska kultursamarbetet under 1980-lalel har under de senaste årenvarit föremål för debatt. En utvärdering (Nordiskt kultursamarbete under 1970-lalet- en värdering) av kultursamarbetet har utförts på uppdrag av . Denna utvärdering gav vid handen att organisationen avkultursamarbetet som helhet bedömdes posi-fivt. konstaterades dockatt det fanns tendenser som lydde på att organisationen hade otillräckligförnyelsekraft. har presenterats ett medlemsförslag (A 611/k) om inriktningen avkultursamarbetet under 1980-lalel. I förslaget konkretiseras elt antal områdendär del nordiska kultursamarbetet skulle kunna förbättras och utökas. Somexempel på sådana områden anges folkbildningsstödet, stödet fill ungdoms- och idrottssammanslulningar,radio- och TV-samarbetel m.m. Nordiska ministerrådetpresenterade fill 30:e session 1982 ett förslag (B 37/k) omnordiskt kultursamarbete under 1980-lalet. Där föreslogs vilka uppgifierkultursamarbetet i första hand borde inriktas på. Förslaget berörde sålundainriktningen avseende samarbete inom utbildningens, forskningens ochallmänkulturens områden. Såväl medlemsförslagel somministerrådsförslagel har remissbehandlats i de nordiska länderna. Vid Nordiskarådels 31:a session 1983 antog rådet på denna gmnd en rekommendatipn rörandedet nordiska kultursamarbetet. rekommenderas attfortlöpande utveckla och utvidga det nordiska kultursamarbetet genom alt isamarbetet inbegripa allt vidare medborgarkretsar i syfte att ytterligarestärka den nordiska gemenskapen. I stora dragöverensstämmer de övergripande nationella prioriteringarna inom framföraUlutbildning och forskning mellan de nprdiska länderna. Vad gällerverkställigheten av plika planer Pch ambitipner råder dpck pfta skillnader t.ex.i fråga pm tidsplanering eller rangprdning meUan angelägna prpjekt. Av dettaföljer i sin tur prpblem atl genomföra samarbelsprojekt mellan flera länder.Bilateralt samarbete har dock erfarenhetsmässigt relafivt goda förutsättningaratt lyckas. Svårigheternaatt få tUl stånd ett samspel över gränserna i fräga om 1982/83:164 4 planeringoch beslutsfattande bor inte få verka avskräckande. Särskilt inom utbildningoch forskning finns en outnyttjad potential för samordnat resursutnyttjande. Påhögskoleutbildningens område kan nordiskt samarbete i många fall förbättra ettenskilt lands möjligheter att tiUgodose kvantitativt små men kvalitativtvikliga utbildningsbehov. Samarbetets utveckhng torde dock gynnas av att detinte inriktas på att snabbt nå resultat i stor skala. Däremot bör ett konfinuerligtoch systematiskt bedrivet arbete ha goda utsikter att röna framgång i ett flerårsperspektiv.Det tprde vidare vara realistiskt atl räkna med framgång för samarbete sPm iförsta hand innebär ett samordnat resursutnyttjande på bilateral bas. Våren1981 togs inom utbUdingsdepartementet initiativ till överläggningar med dedanska och finska undervisningsministerierna och det norska kultur- og vitenskapsdepartemenleli syfte att utröna fömtsättningarna för nordisk samverkan inom främst gmndläggandehögskoleutbildning. diskuterar och delnorska kultur- og vitenskapsdepartemenlel förslag rörande fysioterapeutulbildningoch spe-cialläramlbildning i samt utbildning på fplografilinjen iSverige. Avsikten är atl i en överenskonnmelse reglera formerna för samverkan mellande båda länderna så att svenska studerande ges möjlighet att delta i de bådanorska utbildningarna och nprska studerande kan delta i den svenska. Tyngdpunkten i samarbetetmellan myndigheter inpm det allmänkultu-reUa pmrådet kpmmer även i framtidenatt i första hand ligga på åtgärder i syfte att främja känslan av kultureUgemenskap. Kulturbegreppets mångsidighet leder lätt till en splittring av debegränsade resurserna. För praktiskt taget varje konstnärlig uttrycksfoim,liksom för folkbildningsrörelser och ungdomsorganisationer, har det etableratsordningar för ekonomiskt stöd åt bilateralt eller multilateralt nordisktsamarbete. En omprövning av stödet tiU vissa aktiviteter kan behöva göras medutgångspunkten atl koncentrerade insatser på vissa områden är merverkningsfulla än en strävan att täcka alla. En annan ulgångspunkt för enomprövning kan vara en bedömning av i vilka fall det nationellt finns medel sominte är specialdestinerade för nordiskt samarbete men som likväl kan utnyttjasför detta ändamål. 2.1Biblioteksbuss i norra gränsområdet för regionalpolitik (NÄRP) inleddde 1977 tillsammans medfyra kommuner (Eiipntekiö, Muonio kommuner, , Kautokeino kommun, , , ) i gränstrakterna Finland-Norge-Sverige elt projekt atlanskaffa en gemensam bokbuss för området. Verksamheten har bedrivits sedan1979, då ett avtal slöts mellan Pch de fyra kpmmunerna.I avtalet regleras hur kpstnaderna för driften av bussen skall fördelas mellan Npr- Prop.1982/83:164 5 diskaministerrådet och kommunerna, vilket bl. a. innebär alt driftskostnaderna fr.o. 1982 ersätts helt av kommunerna. Tillde finska och nprska kommunerna utgår statsbidrag till kommunala bibliotekvilket kan utnyttjas för drift av bokbussen. har lämnatförslag till om ändring av bibliotekslagen med innebörd att öka delstatliga bidraget till Enontekiö och Muonio kommuner för biblioleksbussen. ISverige fördelar statsbidrag till folkbibliotek, bl. a. förinköp av bokbussar. Därempl ges inte bidrag till driftskostnader av bokbussar. Denordiska ländema ingick 1978 en överenskommelse om kommunah samarbete övergränserna (SÖ 1978:1). I artikel 3 sägs "Efter hand som behov däravframträder bör fördragsslutande stat föranstalta om de förtydliganden,ändringar och tillägg i det egna landels lagar och andra bestämmelser somstaten kan finna påkallade för att undanröja hinder eller svårigheter förönskvärt kommunalt samarbete över riksgränsema. Därvid bör särskilt eftersträvasregler som tillgodpser kpmmunala samarbetsbehov i gränstrakterna." Detär ostridigt all bokbussen i det nordliga gränsområdet fyller ett stort behov.Det är enligl min mening motiverat alt svenska staten - i likhet med förhållandenai och - i detta specieUa fall bidrar till täckande avdriftskostnaderna för bokbussen. De svenska kpslnadema för bussen beräknas av Kimnakommun fill ca . Det statliga bidraget bör utgöra 100000kr. fr.o.m. /84 och bestridas med anvisade medel underåttonde huvudtiteln, anslaget Bidrag till folkbibliotek. 3 Nordiskt radio- och TV samarbete via satellit m. m. - i sammansättningen kultur-, kpmmunikatipns-ochindustriministrarna (/TV) - beslöt med deltagande avFinlands, , Nprges Pch regeringar alt, som elt led iutvecklingen av elt nordiskt radip- pch TV- saml lelesamarbele baserat påöverföring via ett satellitsystem, genomföra en studie av ett sådant syslem. Avsiktenär att ett slutligt beslut om etablerande av satellitsystemet skaU kunna fattaspå grundval av denna studie. Nordiska ministerrådets beslut fogades som bilagatill prop. 1981/82:200 om nordiskt kultursamarbete m. m. hartillsalt tre beredningsgmpper: en för programfrågor, en för teknisk-ekonomiskafrågor och en för juridiska frågor. Studien beräknas vara avslutad i april1984. Vidmin anmälan till proposifion 1982/83:100 (bil. 12 s. 137) aviserade jag attkostnaderna för det fortsatta arbetet under studiefasen och Prop.1982/83:164 6 våren1984 skulle tas upp i anslutning till anmälan om frågor rörande nordisktkultursamarbete m. m. Vidanmälan till tilläggsbudget III för innevarande budgetår har läget i studiefasenberörts kortfattat. Genomatt arbetet i den teknisk-ekonomiska beredningsgruppen försenals har gmppeninte kunnat lämna delaljförslag avseende kostnader för det fortsatta arbetetunder studiefasen. Det är därför omöjligt att nu beräkna de kommandekostnaderna för anslaget Nordiskt radio- och TV-samar-bete via satellit m. m.för /84. Jag kommer alt la upp denna fråga vid min anmälan till filläggsbudgetI till statsbudgeten för /84. 4 Nordiska ministerrådets kulturbudget Dengemensamma nordiska kullurbudgelen omfattar kostnader för fyrtiotalet nordiskainsfitufioner och samarbetsorgan samt för vissa permanenta och tidsbegränsadeprojekt. Dessutom utgår bidrag ur kulturbudgeten tiU verksamhet inom vissaorganisationer m. m. Utöver vad som upptas inomNordiska ministerrådels kulturbudget bestrider de nordiska länderna, inom ramenför resp. nafionella budget, kostnader för en rad andra ändaimål, bl. a. avbilateral karaktär. De svenska bidragen fill sådana ändamål har till störstadelen förts upp under anslaget Bilateralt nordiskt kultursamarbete m.m., under litteraH (prop. 1982/83:100 bil. 12 s. 635-638). Medel tiU samnordiska ändamål anvisasbl. a. också under anslaget Bidrag tUl driften av folkhögskolor m. m., under litteraF (prop. 1982/83:100 bU. 12 s. 581-588). Enligtreglemente för Nordiska ministerrådets budget (allmän budget och kulturbudget),beslutat av (kultur- och utbildningsministrama)och den 18 febmari 1979 (samarbets-minislrarna), fastställer budgeten under förbehåll av de nationellaparlamentens godkännande. Närdet gäller budgetförslaget för har en försöksordning tillämpats isyfte alt ge större möjligheter till inflytande över budgeten.Nordiska ministerrådet (kultur- och utbildningsministrarna) fastställde redan ifebmari 1983 ett förslag till kulturbudget vilket därefter behandlades avNordiska rådets kultumlskotl och av rådet vid dess 31:a session i febmari 1983. Den25 febmari 1983 fastställde (kultur- ochutbildningsministrarna) ett förslag till kulturbudget för . Förslaget innebarvissa mindre förändringar jämfört med tidigare förslag, detta pä grundval avsynpunkter som framfördes i . 1982/83:164 7 Förslagtill budget för övriga samarbetsområden fastställdes av (samarbetsministrarna) . Frågor i anslutning till detta hartidigare denna dag anmälts av chefen för jordbmksdepar-tementet. Idet följande avser jag att närmare redogöra för Nordiska ministerrådets förslagtill kulturbudget och vissa frågor som ansluter tUl detta. 4.2Verksamheten inom kulturavtalets organ Enulföriig redogörelse för kultursamarbetet har lämnats i ministerrådelsberättelse rörande det nordiska samarbetet till 31:a session1983 (dokument Cl/1983 i det nordiska trycket) . Jag ger därför här endast enallmän redogörelse för verksamheten och, i vissa fall, även börjanav 1983. Den nordiskakulturbudgeten präglas bl. a. av en strävan all garantera de existerandeinstitutionerna en fortsatt verksamhet på den nivå som har fömtsatts avNordiska ministerrådet. Det bör emeUertid påpekas alt en del institutioner ärunder uppbyggnad och ännu inte kan sägas ha uppnått den verksamhetsnivå somavsågs då de inrättades. Budgetförslagetför innebär satsningar på främst fyra pmråden: det nyinrättade fprskningspplifiskarådet. Hus på samt bidrag till folkrörelsesamarbetet. För det forskningspolifiskarådet har stadgar utarbetats vilka godkänts av ministerrådet(utbildnings- och kulturministrama samt samar-betsminislrarna). Rådet, sombestår av högst femlon ledamöter, tre från vart och ett av fem nordiska ländema,skaU främja nordiskt samarbete kring såväl gmndforskning, tillämpad fprskning spmfprskamlbildning samt verka för atl de nprdiska ländernas insatser för forskamtbildningpch resurser för forsknings- och utvecklingsverksamhet samordnas och utnyttjaspå bästa sätt. Vidare skall rådet verka för atl gemensamma nordiska forskningsintressenfrämjas i det inlernationeUa forskningssamarbetet. I och med att det forskningspolitiskarådet inlett sin verksamhet har beslutat upplösa denrådgivande kommittén för forskning. Nordisktkonstcentrum på har byggts ut. Avsikten är allcentret skall motsvara målsättningen alt vara ett nordiskt konstförmedlingscentmmmed uppgift att förmedla och arrangera utställningar, informera om nprdisk kpnstsamt arrangera möten pch seminarier. Under tvåårsperipden kommer en nyadministrafions- och utstäUningsbyggnad att tas i brak. (kultur- och utbildningsministrarna) fattade i maj 1975principbeslut om att etablera ett kulturcentrum i . Hus påFäröarna invigs och därigenom kan den egentliga verksamheten börja. Prop.1982/83:164 8 VidNordiska rådets behandling av förslaget till kulturbudget presenterade rådels kultumlskotlförslag om ytterligare ökningar av budgeten. Utskottet föreslog ökade anslagtill Stöd till nordiskt folkrörelsesamarbete, främst folkbildningssamarbetet, disposifionsme-del saml fill . Vid senare behandling beslöts alt öka stödet till folkbildnings- ochungdomssamarbete. De institutioner vilka ärplacerade i och som finansieras över den nordiska kulturbudgeten möter p.g.a.den höga inflationen i särskilda problem. har t.ex.Nordens Hus i fått extra bidrag från kulturbudgelen liksom; frånisländska . För alt skapa klarhet i finansieringen avnordiska institutioner i har beställt enutredning som skall ge förslag till hur problemen kan lösas en gång för alla.Utredningen beräknas bli färdig . har dengemensamma kultursatsningen i - Today - inletts. Kärnan utgörsav sex samnordiska utställningar, vilka koordinerats av kultursekretariatet.Det slår redan klart att Today kommer att bli en framgång somberäknas i allt nå ut till cirka 30 miljoner nordamerikaner. Några av ulställningamakommer och spmmaren 1983 atl kunna presenteras för nordisk publik. 4.3Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget för Förår 1984 har i anslagsframställningar m.m. för den nordiska kulturbudgelenbegärts cirka 150 milj. danska kr. Sedan anslagsframställningarna hade berettsinom samarbetsorganen fastställde den 25 februari 1983ett förslag tiU budget för om . Vissa intäkter iform av räntor och interna avgifter för kultursekretariatet beräknas därviduppgå till . Vidare konstaterades att lönekostnaderna harberäknats nivå och att den ökning av lönekostnaderna som kommer altske genom nya löneavtal m.m. till nivå fömtsatts bli täckt genom enlönereserv utöver den godkända budgeten. Preliminärt har denna reserv beräknatstill 10,5 milj. danska kr. Förde institutioner och projekt som hgger i annat land än har omräkningentill danska kronor lyorts enligl de valutakurser som gällde den 1 november1982. Det har fömtsatts att de instilufioner m.m. som ingår i budgetengaranteras anslag i sin huvudsakliga ulgiflsvaluta omräknad efter dessavalutakurser. Anslagsbehovetför kulturbudgeten för uppgår således fill (118 127000 -I- 10500000). Enöversikt av ministerrådets budgetförslag bör fogas till regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga. Prop.1982/83:164 9 Jagvill erinra om vad min föi-eträdare anförde vid sin anmälan av proposifion1981/82:200 om Nordiska ministerrådets kulturbudget för (KU 1981/82:27,rskr 1981/82:340) angående vikten av atl nya och angelägna behov inom del nprdiskakulturavtalels ram fiUgpdpses genpm pmfördelning av befinfliga resurser. Vidupprättandet av budgetförslaget för har strävan varit atl genomomfördelningar skapa utrymme för nya insatser. Vissa tillskott av nya resurserhar dämtöver bedömts vara nödvändiga. Detta beror på flera omständigheter.Såsom framgått av det föregående beräknas verksamheten vid Hus påFäröarna komma igång . Därmed uppkommer behov av medel förhusets drift och för den verksamhet som skall äga rum i och i anslutning tUlhuset. Dettidigare redovisade beslutet all inrätta ett nordiskt forskningspoli fiskt rådställer krav på medelstiUskott. Jag vUl påminna om att det gmndläggande syftetmed rådet är all främja en ökad samordning av de nordiska ländernas resurserför forskning och utvecklingsarbete. Jagtillstyrker för svensk del Nordiska ministerrådets budgetförslag. bör inom den överenskomna ramen kunna göra de ändringar iförhållande till förslaget som till följd av uppkommande förhållanden kankrävas fram till budgetårets ingång. Ländernasbidrag till Nordiska ministerrådets budgetar beräknas enligt en särskildfördelningsnyckel. har fördelningen grundats på förhållandet meUanländernas bmttonationalprodukter. andel av budgeten uppgår enligldenna metod för fill . (samarbetsministrarna) fastsläUde , efter enteknisk utredning av olika beräkningsgmnder, nya principer för beräkningen avden nordjska fördelningsnyckeln. De nya reglema innebär att fördelningsnyckelnfastställs som respektive lands andel av den samlade nordiska bmltonationahnkomsten(BNI) fill faktorpris. Som bas skall användas de två senast kända årensvärden. För del används preliminära tal. Fördelningsnyckelnskall hädanefter fastställas .. För atl underlätta övergångenmellan den gamla och den nya beräkningsmetoden har som en övergångsordningföljande fördelningsnyckel fastställts för , nämligen ,, , och . andelav budgeten är således oförändrad i förhållande till innevarande år,medan andelarna för de övriga nordiska länderna förändrats något. 1982/83:164 10 5 Anslagsberäkningför /84 1981/82Utgift 27757436 1982/83Anslag 35100000 1983/84Förslag 46700000 Frånpch med /75 anvisas medel för den svenska andelen av kulturbudget under ett särskilt förslagsanslag. Nordiska ministerrådetsförslag fill budget för uppgår till . inkl. enlönereserv för alt täcka automatiska löneökningar års till 1984 årsnivå. Lönereserven har preliminärt beräknats till 10,5 milj. danska kr., ettbelopp spm jag utgår från vid anslagsberäkningen. I den män delta belppp inleär fillräckligt bör anslaget få överskridas. Jämfört med 1983 årsbudget, vars anslag var 113,0 milj. danska kr. är Ökningen , varavcirka avser pris- och löneomräkningar samt valutakursförändringar. Detframlagda budgetförslaget medger en aktivitetsökning på . Den svenska andelen avanslaget liU nordiska kulturbudget beräknar jag tUl 41,av 128627000danska kr., vilket enligt nu gällande växelkurs motsvarar 46700000 svenska kr.Den i budgetarbetet tillämpade växelkursen har ej använts med anledning av densenaste lidens växelkursförändringar. Medlenbör anvisas i statsbudgeten för /84. Eftersom Nordiska ministerrådetskulturbudget avser torde en del av det svenska bidraget kommaatt utbetalas först . Regeringen bör därför kunna medge att sådanautbetalningar som görs efter belastar motsvarande anslag istatsbudgeten för /84 inom den av godtagna ramen för1984. Underanslaget Nordiska ministerrådels kulturbudget bör alltså för budgetåret1983/84 beräknas . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt 1. godkänna vad jag förordatangående biblioleksbussen i norra gränsområdet, 2. för del godkännaNordiska ministerrådets förslag tiU kulturbudget för , 1982/83:164 11 3.fill Nordiska ministerrådets kuhurbudget för /84 under åttonde huvudfitelnanvisa ett förslagsanslag av . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag föredraganden har lagtfram. förslag till Nordiska ministerrådets kulturbudget (1000-tal danska kr. Bidrag till nordisk undervisning Bidrag till Nordisk kursverksamhet på utbildningsområdet Nordiskt kollegium för marinbiologi Nordiskt samarbetsorgan för vetenskaplig information - NORDINFO Nordiska forskarkurser (delpost) forskarstipendier(delpost) forskarsymposier Nordisk dokumentationscentral för masskommunikationsforskning- NORDICOM för samhällsplanerin;; Bidrag till nordiska sommaruniversitetet Bidrag till för Latinamerikaforskning Nordiskt teatersamarbete (delpost) gästspelsutbyte ochvidareutbildning (delpost) bidrag till Nordiska amatört:aterrädet Nordiskt musik samarbete - NOMUS Nordiskt folkrörelsesamarbete (delpost) ungdomssamarbete (delpost)folkbildningssamarbete (delpost) idrottssamarbete Stöd till översättning av grannlandslitteratur Bidragtill Nordiska författarkurser' Sekretariatetför nordiskt kulturellt samarbete Valuta-, prisjusterings- och lönereserv ' överförd till fasta budgeten frän ministerrådetsdispositionsmedel Utdelas Anordnas