prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — I fråga omverksamheten under budgelårel 1982/83 anför AMS all anvisade medel räcker föratl driva verksamheten motsvarande resp. av den fastställda organisationen för Amiresp. liolal institut kan flyttain i nya lokaler . Nedskärningen har medfört att ett planerat institut i förpsykiskt utvecklingsstörda inte kommer lill stånd under budgelårel 1982/83.Vidare uppger AMS all del planeradeinstitutet i för samma handikappgrupp måste halveras. Antalet läkartimmar minskar också enligt AMS.-Eftersom nedskärningen i huvudsak går ul över planerad men ej igångsattverksamhet bedömer AMS all befinfiigverksamhel i ringa omfattning skall påverkas. Däremot påverkar nedskärningen situationen för dearbetshandikappade. En beräkning avmedel för budgelårel 1983/84 enligl huvudförslaget innebär enligl AMSberäkning elt utrymme på 600,3 milj. kr. för delprogrammet , inkl.kostnader för utbildningsbidrag. Enanslagsminskning skulle innebära all vissa vakanta tjänster inte kan lillsältas och all intagningskapaciletenblir oförändrat 17500 för Ami-verksamhelenoch 2000 för s.k. riktade insatser under /84. Vidare innebär, enligl AMS, enIvåprocentsminskning all regionalaskillnader i fråga om tillgång lill yrkesinriktad rehabililering inle kan jämnasul. Omvägledning och rehabilitering inte byggs ul i planerad omfattning Prop.1982/83:100 Bilaga 12 160 kommer, enligt AMS, tendenserna lill ökad utsortering av-de svaga pä arbetsmarknaden atl förslärkas. En minskning av resurserna leder,enligl styrelsen,till etl ökat behov av skyddad sysselsättning, ökad förtidspensionering ochökade kostnader för socialvården. AMS bedömer att rehabi-liieringsälgärderur statsfinansiella, samhällsekonomiska och framför allt ur sociala synpunkterär en bättre lösning. Pä sikt behövs elt lill varje dislriklskonlor. Enfortsalt etappvis utbyggnad föresläs därför med yllerligare två arbetslag iMalmöhus län samt etl i vardera , och län. Vidare villAMS under /84 starta institutet i och institutet i medyllerligare ett halvt Ami-S-lag. Delta kan genomföras vid oförändrad anslagsnivå. För att förbättramöjligheterna till rehabilitering för personer med ryggåkommor vill AMSstarta sex särskilda arbetslag. Kostnaden beräknas till ca 3 milj. kr. AMS beräknar allutgifterna för delprogrammet under budgetåret1983/84 kommer atl fördela sig enligt följande: Resor, expenser m.m. Kostnader för prövning/ träning, föriäggningar m. m. Därtill kommer utgifter för bidrag till de inskrivna. DelprogrammetMetodutveckling, forskning och utbildning. AMS disponerade /82 ll,6milj. för utgifter under delprogrammet. Däravavsåg 2,6 milj. kr. imetodutveckling och 4,7 milj. kr. Metodulvecklingsverksamhelenbar under budgetåret preciserats vad gäller inriktning av och former förarbetet. Den skall styras av den praktiska verksamhetens behov och inriktas pä snabbtillämpning. Utvecklingsarbetet kan indelas i tvä huvudgrupper, dels lokallutvecklingsarbete, där i princip all personal vid instituten dellar, delscentralt utvecklingsarbete med striktare planering och struktur, ofta bedriveti projektform, varigenom arbetsformer av generellt intresse kan utvecklas. /82 har ell 50-lalutvecklingsprojekt påbörjats. Kostnaden haruppgått till 2,6 milj. kr. Dessutom har AMS som en försöksverksamhet vid iSolna/och bedrivit projekt för utveckling av metoder förvägledning och rehabililering av arbetssökande invandrare. Berörda har förstärkts med två invandrarlag.Ca 100 invandrare har berörts av projektet. För projektet togs 1,7 milj.kr. i anspråk under budgetåret av beviljade 2,3 milj. kr. Inom personalutbildningsområdel har AMS /82använt anvi- 1982/83:100 Bilaga 12 161 sade medel lill cenirala konferenser för olikapersonalkategorier vid . Flera av de centrala utbildningsinsatserna har fungeratsom fortbildning av redan anställd personal. Kostnaderna uppgick lill 4,7milj. Under budgetåret1982/83 kommer metodutvecklingen enligl AMS alt ha samma inriktning som under1981/82. Invandrarprojektel kommer alt följas upp och redovisas tillarbetsmarknadsdepartementet före . För budgetåret1983/84 beräknar AMS all en minskning av medelstilldelningen i enlighetmed huvudförslaget kommer alt drabba utvecklingsprojekten. De störreoch viktigare är utveckling och utvärdering inför en omorganisation av Ami-Soch försöksverksamhet som planeras för gruppen socialmedicinskt handikappade. Dessa projekt försenaseller uppskjuts. En slor del avdelprogrammets medel går lill löpande inskolning och fortbildning. Här kan begränsningar inte göras ulan men för verksamheten.En minskning enligt huvudalternafivel innebär enligl AMS all den komplellerandeutbildningen för arbelskonsulenler inom med anledning av den nyaplalsorganisationen (PLOG) inte kan genomföras enligl planerna. I fråga omarbetssökande itied socialmedicinska handikapp är del nödvändigt med ell välfungerande samarbete mellan arbetsförmedling, , andra myndigheter ochinsfitulioner, om rehabiliteringsinsatserna skall bli framgångsrika. Hittillshar samarbelel inle fungerat tillfredsställande. F.n. finns ingen färdigmetodik för hur arbetet med denna grupp skall bedrivas och samarbetet ske. AMSvill därför fortsätta försöksverksamhet på området och beräknar kostnaden till 2 milj. kr. För budgelårel1983/84 begär AMS 2 milj. kr. för arbete med omorganisation av Ami-S(försöksverksamheter, specialutbildning/inskolning av personal, utvärdering). Vidare begär AMS2,3 milj. kr. för all fortsätta verksamheten med inriktning pä arbetssökande invandrare. För utbildningsverksamheten inom Amibehöver medlen utökas med 0,5 milj. kr., enligt AMS beräkning. AMS beräknarutgifterna för delprogrammet /84 enligl följande Projekt med inriktning pä 11 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 162 Utgifterna för helaprogrammet Yrkesinriklad rehabililering beräknas fördelade enligl följande Utgiflsslag Huvudförslag Allemafiv II Kostnaderna förutbildningsbidrag beräknas uppgå lill 155 milj. kr. beräknat enligthuvudförslaget och till 185 milj. kr.enligl allernalivförslagel. De redovisas under anslagel B 3. Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Den nya organisationenför yrkesinriklad rehabilitering som infördes tillkom bl.a.för all ge rehabiliteringsinsatserna en starkare inriktning molarbetsmarknaden. Som AMS redovisar leder en inskrivning vidarbelsmarknadsinsfilul också i slor ulslräckning till att den sökande fårarbete eller utbildning. Ami-organisalionen har redan visat sig vara enkvalificerad och effektiv resurs, när det gäller atl ge sökande med behov avsärskill slöd möjlighel lill arbete eller utbildning. Arbetsmarknadsinstitutenär organisatoriskt en del av arbetsmarknadsverket. fanns i varje länen särskild styrelse för länets . Hos AMS fanns ensärskild delegation för den yrkesinriktade rehabiliteringen. Sedan 1950-lalelsbörjan fanns också en rådgivande delegation för arbetsvårdsfrågor hos AMS.Regionala arbelsvårdsdelegalioner var dessutom inrättade i varje län. Som den dåvarande chefenför redovisade budgetpropositionföreslog AMS vissa sammanslagningar av organ som sysslade med handikapp- ochrehabiliteringsfrågor. Genom en ändring iförordningen (1965:667) med instruktion för arbetsmarknadsverket (SFS1982:457) omvandlades den tidigare delegationen för yrkesinrikladrehabililering hos AMS lill en delegation för yrkesinriktad rehabilitering ochandra arbelsmarknadspolitiska åtgärder för arbetshandikappade. Delegafionenhar en rådgivande funktion och skall särskilt följa och stödja utvecklingen avde anställningsfrämjande åtgärderna för äldre och handikappade samt övrigaåtgärder för alt underlätta handikappades anpassning i arbetslivet.Delegationen skall dessutom överväga åtgärder inom den yrkesinriktaderehabiliteringen när det gäller utbildning av personal, utvecklingsarbete ochforskning saml inom sitt verksamhetsområde verka för en samordning av statliga,kommunala och andra åtgärder. AMS får överlämna ål delegationen att i dessställe handlägga ärenden med undantag av ärenden som innebär all anslag somtilldelats arbetsmarknads- 1982/83:100 Bilaga 12 163 verket las i anspråk. Vidare innebar ändringen avinstruktionen alt de regionala styrelserna för länens ,som tidigare fanns hos länsarbetsnämnderna, pä motsvarande sätt ersätts meddelegationer i varje län för den yrkesinriktade rehabiliteringen och andra arbelsmarknadspolitiskaålgärder för handikappade. Vid ikraftträdandet av de nya reglerna den 1 juli1982 upphörde Kungl. Maj:ts ämbetsskrivelse angåendeinrätiande av en rådgivande delegation för arbetsvårdsfrågor all gälla. De tidigare styrelserna förarbetsmarknadsinstituten i länen hade en formellbeslutanderält medan de nya delegationerna har en rådgivande funktion. Inomdelegationerna finns en bred sakkunskap i frågor som rör handikapp ochyrkesinriktad rehabililering. Mol bakgrund härav är del angelägel atl detidigare styrelsernas självständiga slällning bibehålls hos delegationerna. Dessa bör liksom varaunderställda länsarbetsnämnden ochde länskanslier för regional planering av Ami-verksamhel, melodulveckling ochpersonalutbildning, som finns vid varje länsarbetsnämnd, bör varadirekt underställda länsarbetsdirektören. EnliglAMS kommer 175 arbetslag atl varaverksamma vid landels i slutet av /83. Den organisationsplan som fastställdesför arbetsmarknadsinstituten genomregeringsbeslut omfattar 188 arbetslag. AMS räknar med enfortsatt utbyggnad under /84. Styrelsens utbyggnadsförslag innebär en utökning somdelvis går utöver vad som fastställdesi organisationsplanen. Enligl AMS förslag skall bl.a. inrättas särskilda arbetslag som skall arbeia med sökandesom har ryggbesvär. I syfte all begränsaunderskottet i statens budget har alla myndigheter ålagts atl som ellhuvudförslag redovisa etl allernativ som innebär en Ivåprocentigminskning av anslaget efter uppräkning med hänsyn till pris-och löneutveckling.Denna tvaprocentiga minskning motiveras av de rationaliserings- ocheffekliveringsvinsler som bör gå atl hemföra även i offentlig verksamhel. Jaghar beräknat medel till verksamheten vid arbetsmarknadsinstituten enliglhuvudförslaget. Jag har ingenting all invända mot alt AMS genomomprioriteringar inom anslagel förstärker arbetsmarknadsin-sfiluten på vissaorter eller erbjuder ryggskadade ökade möjligheter alt fä yrkesinrikladrehabililering. Jag fömlsätler all styrelsen anmäler sådana förändringar iförhållande lill regeringsbeslutet som den önskargenomföra samt all styrelsen begär omvandling och/eller inrättande/indragning avtjänster i de fall styrelsen inte själv har atl besluta härom. Jag beräknarlönekostnaderna för Ami-organisafionen lill . under budgelårel1983/84 inberäknal L-ATF-medel. För lokalkostnader inkl. värmeberäknas . Medel lill kostnader för städning samt administrations-och driftkostnader dämtöver beräknas till . De sammantagna kostnaderna för delprogrammetArbelsmarknadsinsti- Prop.1982/83:100 Bilaga 12 164 lutuppgår därmed lill . för /84. Metodutveckling, forskningoch personalutbildning. För /83 har 2,3 milj. kr.beviljats lill utveckling och utvärderingav metoder för vägledning och rehabililering av arbetssökande invandrare medsärskilda svårigheter. AMS har utarbetat två delrapporter om projektet, bl.a. en lägesrapportVägledning och rehabilitering av arbetssökande invandrare med särskildasvårigheter. Slutlig redovisningav projektet kommer att ske . Projektverksamhetenmed inriktning på invandrare med särskilda svårigheter beräknassåledes i huvudsak bli slutförd under innevarande budgetår. Erfarenheternaskall sedan spridas fill arbetsmarknadsinstituten, sä atl instituten kan dra nytta av dem i arbetetmed arbetssökande invandrare. Invandrarprojektel har genomförts med särskildaprojektmedel. Del ekonomiska utrymmet skapades genom den besparing som detinnebar all det tidigareplanerade cenirala instiliilel för melodulveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen inle inrät- -tades.Jag delar den uppfattning som framfördes av den dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet alt resurser av del slag som dessa projektmedel ulgör bör kunna sättas in pä områden därdet finns behov av särskildautvecklingsresurser eller där det finns särskilda erfarenheter av ellproblemområde. I sinanslagsframställning har AMS bl.a. begärt alt få särskilda medel dels lill projektverksamhet medsocialmedicinskt arbetshandikappade, delsockså medel lill utredningsverksamhet rörande organisation av med särskilda resurser för olikahandikappgmpper, s.k. Ami-S. För egen del förordarjag atl,allteftersom invandrarprojektel avvecklas ochdess erfarenheter las tillvara i den ordinarie organisationen, de särskilda projektmedlen i stället las i anspråk förutvecklingsarbete rörande socialmedicinskt arbetshandikappade. Jag beräknarsärskilda projektmedel med . (- .) för utvecklingsarbete medden inriktning som jag här föreslår. Resurser för utredning rörandeomorganisation av verksamheten vidAmi-S fär skapas genom omprioriteringar inom den medelsram som AMS har förutvecklingsarbete och utbildning. För metodutvecklingberäknar jag för /. för personalutbildning (4-330000kr. Till lönemedel för personalhos AMS som handlägger frägor om melodulveckling, personalutbildning m.m. inom denyrkesinriktade rehabiliteringen beräknar jag . (- ). Medel fördelprogrammet har beräknatsenligl huvudförslaget. Vidare har hänsyn tagils till alt . av anslaget till /83 varen engångsanvisning. För delprogrammet Melodulveckling, forskning ochutbildning beräknar 1982/83:100 Bilaga 12 165 jag sammantaget för /. Vidare beräknar jag . (4- .) fill för programmetgemensammaförvaltningskostnader. Kostnaderna för programmet Yrkesinriktad rehabilitering skuUedärmed uppgå fill . Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atl lillYrkesinriktad rehabilitering för /84 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 12 166 D.INVANDRING M; M. Den minskning avinvandringen som registrerades fortsatte , dä 25500utländska medborgare kyrkobokfördes jämfört med 27000 året före, vilket har gettelt invandringsöverskott med drygt 6000.I förhällande lill de nordiska länderna redovisades ell utvandringsöverskolt, 6300 personerjämfört med 5 300 under är 1981.Invandringen av utländska medborgare framgår av följandetabell. Invandringen av utländska medborgare åren 19741982 Invandringen frånFinland fortsatte atl minska, frän 6900 lill 4800 personer. I jämförelse medtidigare år minskade den finska invandringen särskilt kraftigt för ungainvandrare. Även invandringen frän de andra nordiska länderna minskade i någonmån. Däremot ökade den utomnordiska invandringen,främst beroende på del stora anlal polska medborgare som fick uppehållstillstånd i under år 1982.Invandringen från ökade fråndrygt 1 000 lill över 4000 är 1982. Invandringen frånLatinamerika minskade under är 1982 jämfört med närmast föregående är. I förhållande tillde flesta andra länder noterades en in- och utvandring av ungefär lika stor omfattning som underär 1981. I förra årelsbudgetproposition gavs en utförlig redovisning av handläggningen avutlänningsärenden, problemen med de långa väntetiderna och de ålgärder somvidtagits eller planerats i syfte atl komma till rätta med dem. I det följande lämnasen redogörelse för utvecklingen . 1982/83:100 Bilaga 12 167 redovisade under vären 1982 sina överväganden i fråga omlämpligheten atl ändra instansordningen för ufiännings-ärendena.Övervägandena har publicerats i en rapport (DsA 1982:4) Om besvärsnämnd förutlänningsärenden. Kommittén framhåller bl.a. att en besvärsnämnd förutlänningsärenden inte är ägnad atl lösa problemen med de långa handläggningsliderna,men atl frägan om inslansordningen m.m. bör prövas först i samband med deöverväganden och förslag om riktlinjer för invandringspolitiken som kommitténlägger fram . Åtgärder har underåret vidtagits i syfte atl åstadkomma kortare handläggningslider inomramen för del regelsystem och den instansordning som gäller . De harinnefattat såväl delegering av vissa beslut från statens invandrarverk ()till polisen som omprioriteringar inom invandrarverket av resurser lill förmånför handläggningen av utlänningsärenden. Genom beslut av (AU1981/82:22, rskr 1981/82:264) har invandrarverket vidare medgetts medel för entemporär förstärkning under innevarande budgetär motsvarande trehandläggartjänster i syfte att öka möjligheterna all arbeia av ärenden där desökande väntat särskill . Även i har åtgärder vidtagits i motsvarandesyfte. Under är 1982 har också situationen vad gäller ärendebalanser ochväntetider förbättrats. De genomsnittliga handläggningsliderna iavlägsnandeärenden som går genom hela instansordningen bedöms ha minskat medungefär en Qärde-del. Iregeringskansliet har antalet balanserade icke avgjorda,ärenden minskal med hälften. lar emellertidalltför mänga ärenden för lång lid. Den på del hela taget gynnsamma utvecklingen under år1982 beror bl.a. pä att många gamla ärenden har kunnat avgöras, men ocksä pä enminskad tillströmningav nya ärenden samt på alt förhållandevis stora grupper asylsökande haft skälsom gjort all de allra flesta redan i första instans beviljats tillstånd all stanna här. Dessafaktorer har medfört elt mindre anlal besvärsärenden lill regeringen än underåret före. Situationen kan dock snabbiförändras lill det sämre, eftersom tvära förändringar i invand-ringsmönslrel erfarenhetsmässigt kanorskaka stora problem för polisen, invandrarverket och och genya ärendebalanser, längrevänlelider och högre kostnader för samhället för socialhjälp m.m. till dem som väntar. Del är mot denna bakgrund viktigtalt hålla en hög beredskap hos berörda myndigheter. I delta sammanhang bör framhållas alt utrikesministerntidigare denna dag har föreslagit att sammanlagt 1,5 milj. kr. avsätts för atl,genom utsändandeav språkkunniga tjänstemän samt genom medverkan frän invandrarverkels sidai utbildningsinsatser och vid vikariat, stärka utrikesförvaltningens resurserför handläggning av de utlänningsärenden där ansökan skall ske före inresan.Ju snabbare och säkrare dessa uppgifter kan utföras, desto slörre blirmöjlighelerna alt upprätthålla respekten för regleringen avinvandringen till . Här bör betonas alt jag efter Prop.1982/83:100 Bilaga 12 168 samråd med justitieministern förvissat mig om atlufiänningsärendenas hantering- trots de inskränkningar som del ansträngda stalsfinansiella lägel medför - så långl möjligt prioriteras avpolisen på samma säll som hitfills. Åtgärder för assyrier/syrianer Den invandring avkristna från och länder i (s.k. assyrier/syrianer) som pågått sedanmillen av 1970-lalet har under de senasteåret successivt avtagit och är nu av myckel liten omfattning. Mol den bakgmnden beslöt den förra regeringen i juni1982 atl upphäva den särbehandling avassyrier/syrianer från som gällt och som inneburit en särskill restriktiv tillämpningav utlänningslagen gentemot denna grupp. beslöt regeringen alt inleförnya den s.k. familjeålerföreningskvolenför anhöriga fill assyrier/syrianer som infördes . I samband med della beslul publicerades ell faktaunderlag (DsA 1982:8) om utvandringen av syrisk-ortodoxa ochandra kristna från och . Den särskildaarbetsgmpp som fifisattes med uppdrag atl ta inifiativ till ålgärder rörandeassyriernas/syrianernäs sociala, kulturella ochreligiösa silualion i avslutade sill arbete i och med atlen slutrapport (DsA 1982:1) lämnades till dåvarande invandrar-ministern. I rapporten föreslog arbetsgmppen -mol bakgrund av en kartläggning avarbetsmarknadssituationen för assyrier/syrianer i kommun - ensärskild satsning på all med individuellt inriktade metoder ökasysselsättningen bland assyrier/syrianer i kommunen. fickarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) i uppdrag all under innevarande budgetår ägna särskild uppmärksamhet ålsysselsätlningssiluationen bland i första hand unga assyrier/syrianer iStockholms län, främst kommun. För ändamålet disponerar AMS särskilda arbetsförmedlarresurer, och möjligheter har öppnats för en vidgadtillärnpning av arbetsmarknadskungörelsensbetämmelser om flyltningsbidrag. Verksamheten bedrivs i nära samarbete med berörda kommunala förvaltningar isyfte all få lill slånd en integrerad,tvärsektoriell behandling av de sysselsättningsproblem som många i gmppen har. Resultatet av verksamhetenskall redovisas för regeringen . Efter all underhösten 1980 ha lämnal en lägesrapport (Ds A 1980:7) presenteradearbetsgruppen under är 1981 ett anlal förslag till ålgärder, främst påutbildningsområdet, lill förmån för assyrier/syrianer. Rapporten (DsA 1981:10) hardelvis behandlats i förta årets budgetproposition (bil. 15, s. 170). Jag vill idet följande i korthet kommentera arbetsgmppens övriga förslag i dessa delar. Arbetsgmppensförslag om värvning av olika former av utbildning för vuxna med arbete, beredskapsarbele ellerannan sysselsättning belyser vikten av ennära anknytning lill arbetslivet i syfte 1982/83:100 Bilaga 12 169 all öka studiemotivationen och främja anpassningen lillsvenskt samhällsliv. De tankar som arbetsgmppen härvidlag har framfört kommeratl studeras, bl.a. vid beredningen av föreliggande förslag om den framtidautformningenav svenskundervisningen för invandrare (SFI) resp. grundutbildningen för vuxna(gmndvux). Fram till dess bör en anpassning av läroplanen för denkommunala vuxenutbildningen (komvux) kuiina ske inom ramen för gällanderegler, för atl fillgodose de syften som arbetsgruppen pekat på. Vidare har arbetsgmppen underslmkitbehovel av särskilda ålgärder och anpassningav existerande system inom ungdomsskolan. Jag vill här särskill framhållabehovel av en specialinriklad och anpassad studie- och yrkesorientering (syo) för assyriska/syrianskaelever. I regeringens proposilion (1981/82:15) om studie- ochyrkesorienteringen framhöll dåvarande chefenför alt många invandrarelever pä gmnd av sin härkomst och kulturbakgrund har svårigheteri skolarbetet och vid studie- ochyrkesvalet, vilket kan kräva särskilda insatser i del enskilda fallet. Problemen skiftar också mellan olikakommuner och olika språkgrupper. Ellnytt statsbidragssystem för verksamheten Irädde i kraft . Det ärutformat så all del nu är möjligt för den enskilda kommunen all öka sina insatser och själv avgöra hurresursen fördelas på olika insatser. Därvid kan kommunen beakta de särskillsyo-krävande eleverna. För all stödja syo-verksamhelen i kommunerna harskolöverstyrelsen (SÖ) utarbetat servicemalerialel "Samarbetekring syo för invandrarelever". Vidare börframhållas all SÖ i sin utvärdering av hemspråksklasser och sammansatta klasser,som gjorts på regeringens uppdrag, underslmkit atl vissa invandrarelevers behovav stöd i skolan är större än andras. Dit hör små språkgrupper som denassyriska/syrianska. För sådana gmpper är del angelägel all man utnyttjar demöjligheter till flexibla organisatoriska lösningar som slalsbidragssystemel tillskolan och invandrarundervisningen medger. exempel på en sådan lösning ärall organisera gmpper så alt elever som åldersmässigt tillhör 23 olikaårskurser undervisas gemensamt.Della kan vara elt sätt atl lösa problemen med att assyriska/syrianska barn inte sällan har bristfälligskolunderbyggnad i förhållande lill sin biologiska ålder, någol somarbetsgruppen särskill har framhäilit. Jag vill betona altdel arbetsgruppen anfört om behovet av riktlinjer för hemspråksträningen ochhemspråksundervisningen för assyriska/syrianskabarn nära hänger samman med del arbete som bedrivs inom språk-ochkulturarvsuiredningen (U 1981:04). I avvaktan på resultatet härav torde inga särskilda initiativ behöva tas i denriktning arbetsgruppen föreslagit.Slutligen har arbetsgruppen framhållit vikten av alt information sprids om assyriernas/syrianernäs kulturellabakgmnd och alt deras kulturella arv dokumenteras, bl.a. för att hosallmänheten skapa ökad förståelse. Dessa uppgifter ligger redan inominvandrarverkels, och 12 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 170 Ett exempel på konkretsamarbete mellan invandrarverket och i detta avseende är en nyligenpublicerad rapport om språklig, religiös och nationell, identifikation hosSveriges assyrier ochsyrianer.