prop · G603143 · 1982-12-31 00:00:00 — om ändrad indelning avförsvarsmaktens personal, m. m.; Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokollför de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemstäUan. Ipropositionen föreslås atl den nuvarande indelningen av försvarsmaktenspersonal i militär, civilmilitär och civil personal ändras så att det i fortsättningenbara kommer atl finnas militär och civil personal i organisationen. De somingår i krigsorganisationen (de väpnade styrkoma) kommer därvid uteslutande attutgöras av militär personal. Utmönstringen av begreppet civilmilitär personalföranleder formella ändringar i vissa lagar. Ipropositionen tas också upp frågor om ökad allmänmUitär utbildning av viss frivUligpersonal m. fl. i försvarsmaktens krigsorganisation. Dennya befälsordningen inom försvarsmakten innebär alt vissa begrepp i bl. a.brottsbalken bör ändras. Propositionen innehåller förslag om delta. 1982/83:143 2 Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 21 kap. 20 § skall ha nedan angivna lydelse. 21 kap. 20 §' Krigsmänär enligl denna balk de vilka såsom regementsofftcerare, kompaniofficerare,plutonsofficerare, gruppchefer, reservofficerare eller meniga är ansläUda vidförsvarsmakten, kvinnor som genomgår utbildning för att fä anställning somofficerare vid försvarsmakten, värnpliktiga som ej fått tiUstånd till vapenfritjänst samt hemvärnsmän och hemvärnsrekryter, samtliga under den lid de isådan egenskap är tjänstgöringsskyldiga. Krigsmän är också, i den mänregeringen med hänsyn liU behovet av befälsföring och övriga tjänstgöringsförhållandenså förordnar, de som eljest är anställda vid försvarsmakten eller förbundit sigatl såsom friviUiga fullgöra krigstjänst, de i sådan egenskap är Ijänstgö-ringsskyldiga.Om nägon åtnjuter ledighet som ej är begränsad till kortare lid än ,anses han icke tjänslgöringsskyldig. När-mjue beslämmelser om vad som avses medförsvarsmakten meddelas av regeringen. Krigsmänär enligt denna balk de vilka som yrkesofficerare, reservofficerare ellermeniga är anställda vid försvarsmakten, kvinnor som genomgår utbUdning för atlfä anställning som officerare vid försvarsmakten, värnpliktiga som ej fått lillständtUl vapenfri tjänst samt hemvärnsmän och hemvärnsrek-ryler, samtliga under den fidde i sådan egenskap är tjänstgöringsskyldiga. Krigsmän är också, i den mänregeringen med hänsyn tiU behovet av befälsföring och övrigatjänstgöringsförhållanden så förordnar, de som eljest är anställda vidförsvarsmakten eller förbundit sig att säsom frivilliga fullgöra krigstjänst,under den lid de i sädan egenskap är tjänstgöringsskyldiga. Om någon åtnjuterledighet som ej är begränsad fill kortare lid än tvä månader, anses han icketjänstgöringsskyldig. Närmare beslämmelser om vad som avses med försvarsmaktenmeddelas av regering- De som avses i första stycket skaU, förutom under lid dätjänstgöringsskyldighet föreligger, anses såsom krigsmän då de i anslutning fillsädan tid vårdas på miUlärsjukhus, då de är intagna i militärhäkte samt då deinom område eller utrymme som nyttjas av försvarsmakten eUer eljest offentligenuppträder i militär Ijänsledräkl ävensom såvill angår fullgörandet av demåliggande anmälningsskyldighet eUer annan särskild tjänsteplikt. Krigsman, som har befälsräll över annan krigsman, ärdennes förman. Krigsman, över vilken annan krigsman har befälsräll, ärunderlydande i förhållande till denne. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1980: 1022. 1982/83:143 3 Lag om ändring i militära rättegångslagen (1948:472) Härigenom föreskrivs atl 12, 13, 16, 17, 24 och 66 §§militära rältegångslagen (1948:472) skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12§' Bestraffningsrätt i disciplinmål tillkommer nedannämndabefattningshavare, envar över den personal som står under hans befål, nämligen 1. chefen förförsvarsstaben, mi- 1. cheferna för försvarsstabens lilärbefälhavareoch chef för mili- operationsledning och planerings-tärområdesslab samt chefenför ledning, mililärbefälhavare och militärkommando; chef för mUilärområdesslab; 2. chefen förarmén, chefen för arméstaben, rikshemvämschefen och försvarsområdesbefälhavare; 3. chefenför marinen, chefen för 3.chefen för marinen, chefen för marinstaben, chefen för kustflol- marinslaben,chefen för kustflottan, chef för örlogsbas, chef för tan, chef förörlogsbas oc/i chef för kuslartUleriförsvar och chefen för kustartUleriförsvar;sjövärnskåren; 4. chefen förflygvapnet, chefen för flygstaben och chefen för första flygeskadern; samt 5. den som inneharbefäl över nu nämnda befattningshavare. 13 § Befogenhet som i I2§ sägs lill- Befogenhetsom i 12§ sägs tiU kommer ock, även om det ej följer kommerock, även om del ej följer redan av nämnda paragraf, följande redanav nämnda paragraf, följande befattningshavare där de äro av befattningshavaredär de har lägst lägst överstelöjtnants eller kom- överstelöjtnantseller kommendör- mendörkaptens grad eller tJäns- kaptenstjänstegrad, nämligen lektass, nämligen 1. garnisonschef,cheferna för 1. garnisonschef och chef för försvarsmaktens centrala förvalt- myndighetenligt försvarsmaktens ningsmyndigheter, gemensamma indelningi fred; institutioner och gemensamma utbildningsanstalter, chefför tyg-, tygverkstads- eller intendenturför-valtning inom militärområde ochmilitärkommando samt chef för anstalt som lyder under central förvaltningsmyndighet; 2. personalkårchef och chef för förband enligt försvarsmaktens in delning i fred; ' Senaste lydelse 1968:330. Senaste lydelse 1976:512. 2. chef för luflförsvarssektor, chef för marint bevakningsområde samt chef för fartygsförband, fartyg eUer örlogsdepå; 3. chef för kommendering som ej tiUhör visst förband inom försvarsmakten och chef för avdelning av förband som är varaktigt förlagd på annan ort än förbandet; saml 4. i de faU regeringen bestämmer annan befattningshavare vid försvarsmakten. Har befattningshavare som avses i första stycket 1 - 4 lägre tjänstegrad än överstelöjtnant eller kommendörkapten, må försvarsgrenschefen uppdraga åt annan befattningshavare av lägst sådan grad alt, utan hinder av alt denne icke äger befälsräll över den personal varom är fräga, utöva bestraffningsrätt över personalen. Skulle detta med hänsyn tiU tjänstgöringsförhållandena medföra avsevärd olägenhet och har den lägre befattningshavaren majors eller örlogskaptens tjänstegrad, må bestraffningsrätten anförtros åt honom, om del finnes lämpligen kunne ske. 3. chefför luflförsvarssektor, chef för marint bevakningsomräde samt chef för fartygsförband, fartyg eller örlogsdepå; 4. chef för kommendering som ej fillhörvisst förband inom försvarsmakten och chef för avdelning av förband som ärvaraktigt förlagd på annan ort än förbandet; saml 5. i de fall regeringen bestämmer annanbefattningshavare vid försvarsmakten. Harbefattningshavare som avses i första stycket I 5 lägre grad ellertjänsteklass än överstelöjtnant eller kommendörkapten, mä försvarsgrenschefenuppdraga ät annan befattningshavare av lägst sädan grad eller tjänsteklassalt, utan hinder av att denne icke äger befälsrätt över den personal varom ärfråga, utöva bestraffningsrätt över personalen. SkuUe detta med hänsyn tilltjänstgöringsförhållandena medföra avsevärd olägenhet och har den lägrebefattningshavaren majors eller örlogskaplens grad eller tjänsteklass, måbestraffningsrätten anförtros ät honom, om det finnes lämpligen kunna ske. Befogenhetsom avses i andra stycket tillkommer överbefälhavaren i fråga ombefattningshavare över vilken försvarsgrenschef icke har befälsrätt. 16§'Vad i är stadgal om jäv mot domare skall i tillämpliga delargälla i fråga om beslraffningsberättigad befattningshavare. Är chef å fartyg, som befinner sig i främmande farvatten, av jäv hindrad att utöva honom tillkommande bestraffningsrätt och finnes ej där högre beslraffningsberättigad chef må bestraffningsrätten i stället utövas av närmast lägre å fartyget tjänstgörande förman där denne är av minst örlogskaplens grad eller tjänsteklass. Ärchef å fartyg, som befinner sig i främmande farvatten, av jäv hindrad attutöva honom tillkommande bestraffningsrätt och finnes ej där högre beslraffningsberättigadchef må bestraffningsrätten i stället utövas av närmast lägre å fartygettjänstgörande förman där denne är av minst örlogskaptens tjänstegrad. ' Senaste lydelse 1972:363. Regeringen äger, i den mänförhållandena därtill föranleda, förordna att befattningshavare som har lägst/änriÄ:5grad eller tjänsté-klass skall under beredskapsliUslånd och dä riket är i krigäga bestraffningsrätt i disciplinmål över underlydande personal, ändå atl sådanrätt icke eljest tillkommer honom. Regeringenäger, i den män förhållandena därtill föranleda, förordna atlbefattningshavare som har lägst kaptens tjänstegrad skall underberedskapstillstånd och då riket är i krig äga bestraffningsrätt i disciplinmålöver underlydande personal, ändå att sådan rätt icke eljest tUlkommer honom. Förhöret hålles av bestraffnings-berättigad befattningshavare eller den han i aUmänhet eller för visst fall förordnal. Sådant förordnande bör i första hand lämnas åt bataljonschef eller den söm har motsvarande befattning. Förhörsledaren skall i varje fall ha högre tjänstegrad än den med vilken förhöret hålles och lägst kompanichefs eUer likställd befattning. 24§" Militärförhör skall äga mm så snart Förhöret hålles avbestraffnings-berättigad befattningshavare eller den han i allmänhet eller förvisst fall förordnal. Sådant förordnande bör i första hand lämnas ål bataljonschefeller den som har motsvarande befattning. Förhörsledaren skall i vaije fallhava högre grad eller tjänsteklass än den med vilken förhöret håUes och lägstkompanichefs eller UkstäUd befattning. Vidförhöret skall den misstänkte få tillfaUe alt förklara sig; i övrigt skall iakttagasvad som erfordras för utredning av brottets beskaffenhet och prövning av fråganom påföljd för brottet. Där så ske kan, bör någon av den misstänktes förmäneller med honom jämställda närvara vid förhöret. Överförhöret skall föras protokoll. Den som häller förhöret är ansvarig förprotokollets riktighet. Närmarebestämmelser om militärförhör meddelas av regeringen. 66 §"Rätt atl ålägga tillrättavisning enligt 17 § lagen om disciplinstraff för krigsmäntiUkommer de befattningshavare som äga bestraffningsrätt i disciplinmål, envari fråga om den personal över vilken han har sådan rätt. TiUrätlavisningsrätl mot underlydande tillkommer även den som, ulan all äga bestraffningsrätt i disciplinmål, innehar ovan i 13 § första stycket omförmäld befattning och har lägst kaptens tjänstegrad, så ock chef för bataljon eller däremot svarande avdelning. TUlrättavisningsrättmot underlydande tiUkommer även den som, utan att äga bestraffningsrätt idisciplinmål, innehar ovan i 13 § första stycket omförmäld befallning och harlägst fänriks grad eller tjänsteklass, så ock chef för bataljon eller däremotsvarande avdelning. *Senaste lydelse 1975:671. Prop, 1982/83:143 Såvittangår underlydande som innehar högst furirs tjänstegrad eller tjänsteklass må tUlrättavisningock åläggas av chef för kompani eller däremot svarande avdelning, chef förutbildningsanstalt, sekond å fartyg vars chef innehar lägst kommendörkaptensgrad och i de fall regeringen bestämmer annan befattningshavare vidförsvarsmak-len. Vad i detta stycke stadgas skall icke äga tillämpning å hemvämel. Såvittangår underlydande som innehar högsl furirs tjånstegrad må lilhättavisning ockåläggas av chef för kompani eller däremot svarande avdelning, chef för ulbUdningsan-stall,sekond ä fartyg vars chef innehar lägst kommendörkaptens grad och i de fallregeringen bestämmer annan befattningshavare vid försvarsmakten. Vad i dettastycke stadgas skall icke äga tiUämpning å hemvärnet. Dennalag träder i krafl . Lagom ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenomföreskrivs atl 1 kap. 6§ och 4 kap. 2§ lagen (1976:600) om offentliganställning' skall ha nedan angivna lydelse. Lagen gäller intearbetstagare som har anvisats beredskapsarbete eller skyddat arbete. Lagen gäller inte arbetstagare som har anvisats beredskapsarbete. Om svenskt medborgarskapsom villkor för innehav eller utövande av slallig tjänst gäller vad som ärföreskrivet i regeringsformen eller annan lag. Vidare gäller alt endast svenskmedborgare får inneha eller utöva militär eller civilmiUtär tjänst eller tjänstsom åklagare eller polisman. Regeringen äger i övrigt föreskriva eller försärskilt fall besluta att endasi svensk medborgare fär inneha eller utöva Om svenskt medborgarskapsom villkor för innehav eller utövande av statlig tjänst gäller vad som ärföreskrivet i regeringsformen eller annan lag. Vidare gäller att endasi svenskmedborgare fär inneha eUer utöva militär tjänst eller tjänst som åklagare ellerpolisman. Regeringen äger i övrigt föreskriva eller för särskill fall beslutaalt endasi svensk medborgare får inneha eller utöva 1. tjänst i regeringskanslieteller utrikesförvaltningen, 2. slallig tjänst med vilken kanvara förenad myndighetsutövning eUer 'Lagen omtryckt 1982:100. 1982/83:143 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse handläggning av frågor vilka rör förhållandet till annanstat eller meUan-folklig organisation, 3. statligtjänst som kan medföra kännedom om förhållande, som är av belydelse för riketssäkerhet eller som rör betydelsefullt, allmänt eller enskilt ekonomisktintresse. Om andra särskUda villkor för innehav eller utövande avtjänst än sådana, som anges i första stycket eller som avser pensionsåldereller viss lägsta levnadsålder, gäller vad som är föreskrivet i lag eller annanförfattning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs atl 6§ och 27 § I mom.värnpliktslagen (1941:967) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6§' Vämpliklig skall uttagas för utbildning a) vidförsvarsgren eller vid truppslag eller vapenslag inom försvarsgren, b) i särskildtjänst eller till särskild tjänstgöring, c) till befattningeller gmpp av befattningar samt d) vid förband eUer utbildningsanstalt. Befattning för menig, grupp-. Värnpliktig som uttagils för plutons-eller kompanibefäl avser, grundutbildning till befattning för om ej annat följer av bestämmel- menig fördelas pä någon av kalego- serna i denna paragraf eller av 27 § rierna G, F och E eller placeras i / mom., miUtär, civilmiUtär eller ci- bevaknings- eller depåtjänst. Värnpliktig som utta- gUs för gmndutbildning fill befatt ning för menig fördelas på någon av kategorierna G, F och E eller pla ceras i bevaknings- eUer depåtjänsl. Uttagning för utbildning till mili- Uttagning för utbildning lill be far befattning för kompanibefäl vid fattningför kompanibefäl enligt marinen eller flygvapnet får icke 27§I mom. A andra -fiärde styck- ske utan den värnpliktiges medgi- enafår icke ske utan den värnplik- vande. För uttagning för annan be- tigesmedgivande. För uttagning för fattning fordras medgivande av den annanbefattning fordras medgivan- vämpliktige endast om uttagningen deav den värnpUkfige endasi om ändras efter inskrivningen och den uttagningenändras efter inskriv ändrade uttagningen medför atl ti- ningenoch den ändrade uttagning- den för gmndutbildningen för- enmedför att tiden för grundutbild- ' Senaste lydelse 1982:470. Prop.1982/83:143 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ändrad uttagning från ut- ningen förlänges: Om den värnplik- bildningtill militär befattning till tige före ändringen är uttagen för utbildningför civilmilitär eller civil utbildning till särskild befattning befattningeller från utbildning tiU enligt27§ I mom. A femte stycket civilmilitäreller civil befattning till eller genom ändringen tas ut för militärbefattning får dock ske utan utbildning tiU sådan befattning fordrasinte hans medgivande. För ändrad uttagning efter avslutad gmndutbildning fordrasej medgivande av den vämpliktige. Vämpliklig skall såvitt möjligt uttagas för den utbildningför vilken han kan anses bäst lämpad. I den mån det kan ske skall hänsyn tagastill den värnpliktiges önskemål. Vämpliklig bör ej uttagas för utbildning tillbefattning, för vilken fordras längre gmndutbildning än ell år, om han visar atldetta medför särskilt svåra olägenheter för honom eller för nära anhörig lillhonom som är beroende av hans arbete. 27 § I. Vämpliktsutbildningen utgöres av gmndutbildning och repetitionsulbildning.Repefitionsutbildningen kan utgöras av krigsförbandsövningar, särskildaövningar, fackövningar, särskilda fackövningar och mobiliseringsövningar. Värnpliktig, som uttagits för A. Värnpliktig,som uttagits för utbildning //// militär befattning vid utbildning vidarmén, skall fullgöra armén, skall fullgöra gmndutbild- gmndutbildning somomfattar för ning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 220 och högst 245dagar, 2. menig kategori Eminsl 290 och högsl eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst325 och , 3. gmppbefäl minsl290 och högsl , 4. plutonsbefälminst 325 och högsl eller, i särskill kvalificerad befattning, minst395 och , 5. kompanibefäl som för plulonsbefäl samlytterligare . Vämpliklig, som uttagits för ul- Värnpliktig, som uttagits för ut- bildning till militär befattning vid bildning vidflottan, skall fullgöra flottan, skall fullgöra gmndutbild- gmndutbildningsom omfattar för ning som omfattar för 1. menig kategoriG minst 285 och , 2. menig kategori Fminst 325 och , 3. menig kategori Eminsl 415 och , 4. gmppbefäl minst325 och högsl , 5. plulonsbefälminst 380 och eller, om den värnpliktige har avlagt sjökaptens-eUer sjöingenjörsexamen, minst 325 och , 6. kompanibefalsamma tid som för plulonsbefäl samt . -Senaste lydelse 1982:470. 1982/83:143 9 Värnpliktig,som uttagils för ul- Värnpliktig, som uttagils för ut- bildningtiU militär befattning vid bildning vid kustartilleriet, skall kuslartiUeriel, skall fullgöra gmnd- fullgöra gmndulbUdning som om- utbildning som omfaltar för fattar för 1. menig kategori G eUer F minsl225 och , 2. menig kategori E minst 290 och högsl315 dagar, 3. gmppbefäl minsl 290 och högst315 dagar, 4. plutonsbefäl minst 380 ochhögst eller, i stabstjänstbefatl-ning, minst 320 och högsl , 5. kompanibefäl sammatid som för plutonsbefäl saml ytteriigare . Vämpliklig,som uttagits för ul- Värnpliktig, som uttagits för ut bUdning /(// miUtär befattning vid bildning vid flygvapnet, skall full flygvapnet, skall fullgöra grundut- göra gmndutbildning som omfaltar bildning som omfattar för för 1. menigkategori G eller F minst 225 och , 2. menig kategori E minsl 325 och högsl350 dagar, 3. gmppbefäl minst 325 och högst350 dagar eller, i särskild befattning i underhåUs- eller underrättelsetjänst,minst 260 och , 4. plulonsbefäl minst 335 ochhögst , 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl saml ytteriigare . Värnpliktig,som uttagits för ut- Värnpliktig, som uttagils för ut- bildningtill civilmilitär befattning, bildning till någon av följande sår- skall fullgöra grundulbildning som skilda befattningar, skall fullgöra omfattar för gmndutbildning som omfattar för 1. apotekareminst 200 och , 2. läkare minst 200 och högsl 225dagar, 3. läkarassistent minsl 230 ochhögst , 4. personalvårdsassistenl minst320 och , 5. tekniker vid armén och kustartUlerietminst 320 och , 6. systemtekniker vid flygvapnetminst 340 och , 7. meteorolog minst 340 och högst365 dagar. Värnpliktig,som uttagils fill bevaknings- eller depåtjänst, skall fullgöra gmndutbildningsom omfattar vid 1. armén minst 220 och högst 245dagar, 2. flottan minst 285 och högst 310dagar, 3. kustartilleriet minst 220 ochhögst , 4. flygvapnet minsl 310 och högst335 dagar. B. Vämplikligskall fullgöra högst fem krigsförbandsövningar. KrigsförbandsövningskaU vid armén och marinen omfatta för värnpliktig i befattning för 1. menig högst 21 eUer, i befattning för menig pä stamstridsfartygvid flottan eller i särskUt kvalificerad befattning för menig, , 2. gmppbefäl högst 25 eller, i befattning för gmppbefälpå stamstridsfartyg vid flottan, högsl , 3. plutons- eller kompanibefäl högsl32 dagar. Krigsförbandsövningskall vid flygvapnet omfatta för värnpliktig i befattning för Prop.1982/83:143 10 1. menig , 2. gmppbefäl högst 15 eller, isärskilt kvalificerad befattning för gmppbefäl, , 3. plutons- eller kompanibefäl högsl22 dagar. För värnplikfigvid flottan i befattning för menig på sådant hjälpfartyg som det krävsspeciella åtgärder för att rusta får krigsförbandsövningen utsträckas attomfatta . För värnpliktig vid flottan i befattning som menig radiosignalisleller, pä stamstridsfartyg, i annan kvalificerad befattning, liksom förvärnpliktig i befattning för menig pä sådant stamstridsfartyg som det krävsspeciella ålgärder för all msta får krigsförbandsövningen utsträckas till attomfatta . Förvärnplikfig i befattning som kompanichef eller kompanikvartermästare eller i motsvarandebefattning eller med uppgift som materielredogö-rare kan tiden för krigsförbandsövningenutsträckas liU atl omfatta utöver den lid den värnpliktigeeljest skall tjänstgöra. Tidenför en krigsförbandsövning får tagas i anspråk för en fackövning. En krigsförbandsövningför vämpliklig i befattning på stamstridsfartyg vid flottan får uppdelas ihögst fyra delövningar. C.Värnpliktig i befattning för plutons- eller kompanibefäl samt värnpliktig isärskilt kvalificerad befattning för menig eller gmppbefäl kan åläggas attfullgöra högsl fem särskilda övningar. Särskildövning skall omfatta vid armén och marinen samt högst fyradagar vid flygvapnet. Vämplikfig,som vid förband skall fullgöra uppgift av särskild betydelse för genomförandeav förbandets mobilisering eller som är krigsplacerad vid förband, varsmobilisering är avsedd att kunna genomföras pä avsevärt kortare lid än somgäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband, kan åläggas att fullgöra högstfem mobiUseringsövningar om sammanlagt . Tidenför särskild övning fär tagas i anspräk för särskild fackövning. Vidflygvapnet får särskild övning uppdelas i två delövningar, om den vämpUkfigemedger det. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1974:613) och handläggningen av vissa Härigenomföreskrivs att lagen (1974:613) om handläggningen av vissa regeringsärendenskall ha nedan angivna lydelse. Regeringsärendefår handläggas i Regeringsärende får handläggas i denordning som anges i 7 kap. 3§ den ordning som anges i 7 kap. 3§ andrap//nA7en regeringsformen, om andra meningen regeringsformen, ärendet angår om ärendet angår 1.föreskrifter rörande försvarsmaktens mobilisering. 1982/83:143 II 2. kommendering och placering 2. kommenderingoch placering av militär och civilmilitär personal, avmilitär personal, 3. tjänsfiedighet för militär och 3.tjänstledighet för militär perso-civ(/»i//(/är personal, nal, 4. värnpUktigas ochreservpersonals inkallelse och tjänstgöring, 5. tillträde till militäraskyddsföremål, 6. svenska örlogsbesök i ufiandet saml svenskamilitära transport- och övningsflygningar fill ullandel, 7. fiUträde lill svensktterritorium av annan stats örlogsfartyg, militära svävare eller militäraluftfartyg samt av fartyg, svävare eller luftfartyg som äges eUer bmkas avannan slal och nyttjas för annat än enbart affärsdrift, 8. försvarsmaktens deltagande vidofficiella ceremonier och i allmännyttig verksamhet. Dennalag träder i kraft . Prop.1982/83:143 12 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , , R. , , Propositionom ändrad indelning av försvarsmaktens personal, m.m. 1Ändrad kategoriindelning m. m. Regeringenbemyndigade chefen för försvarsdepartementet alt tillkalla ensärskild utredare' för atl utreda frågan om kalegoritillhörighel, rekryteringoch utbUdning för viss civilmilitär personal m. m. Utredaren arbetade underbenämningen civilmilitämtredningen (CMU). CMUlämnade sitt betänkande (SOU 1982:48) Försvarsmaktenspersonalkategorier. CMU:s sammanfattning av betänkandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1.