prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För de ungdomar som inte deltar i reguljär utbildning eller har arbete bör enligtbudgetförslaget individuella planerupprättas för hela den tid somomfattas av skolstyrelsernas uppföljningsansvar, dvs. upp till 18 är. Systemet med ungdomsplatser byggsut och förstärks med undervisningsinslag och en samlad resurs för uppföljning. Den s.k. yrkesintroduktionenavvecklas. För alt erbjuda de ungdomar som inte kommer in igymnasieskolan en ytteriigare möjlighet anordnas en extra intagning också pålinjer somnormall enbart har höstlerminsintagning. Därigenom ökar gymnasieskolans totalakapacitet. För /84 föreslås att denna höga planeringsnivåbibehålls och att inriktningen ytterligare anpassas till utsikterna påarbetsmarknaden. Möjligheter till ökad utbildningskapacitet inom gymnasieskolan utanför gymnasieorter har redanbeslutats av . Den höjningav stimulansbidraget för kostsamma utbildningar inom industri och hantverk som beslutat för våren1983 föreslås beslå. Det kommer då att vara möjligt att nå fler ungd-jmar som ett ökat antalkommuner kan ta ansvar för sina egna ungdomar. Genom dessa åtgärder ges kommunernas uppföljningsansvar en merreell innebörd. Under våren 1982presenterades för riktlinjer för dimensioneringen av dengmndläggande högskoleutbildningen innebärande enökning med sammanlagt 23000 nybörjarplatser under 1980-lalet. Ibudgetförslaget fullföljs dessa riktlinjer.- Förslagen tillkapacitetsökningar avser utbildningsom leder till yrkesverksamhet inom områden av betydelse för näringsliv ochoffentlig förvaltning. Det är viktigt att utveckla kortare yrkesinriktad utbildning för dem som lämnar gymnasieskolans linjer med en i huvudsakteoretisk utbildning. Dit hör lokalalinjer och enstaka kurser inom högskolan och högre specialkurser i gymnasieskolan.En strävan är att i ökad utsträckning försöka tillgodose de stora ungdomskullarnas behov av yrkesinriktad utbildning genomhögre specialkurser. I fråga omforskning och forskarutbildning uppgår ökningarna tillca 125 milj. kr. En förstärkning föreslåsav basresurserna för forskning och forskamtbildning inom högskolan. 1982/83:100 Bilaga 10 5 ut med 22 tjänster som professor. Studiefinansieringeninom forskamtbildningen tillförs 12,9 milj. kr. vilket gör det möjligt attinrätta ca 190 nya utbildningsbidragför doktorander. Vidare, ökas medlen för doktorandtjänster vid forskningsråden med 6,4 milj. kr., vilket motsvararkostnadema för ca 52 sådana tjänster. Anslagen till forskningsrådsnämnden och forskningsråden inomutbildningsdepartementets områderäknas upp med sammanlagt ca 86 milj. kr. Medlen för dyrbar vetenskapligutmstning ökas med 18 milj. kr. I forskningspropositionen 1982 angavs vissa prioriterade forskningsområden. Föråtgärder inom dessa beräknas 7,3 milj. kr. Investeringsprogrammet för högskolan omfattar - iöverensstämmelse med vad regeringen har föreslagit - tidigareläggningav prioriterade byggnadsobjekt till en kostnad av ca 150 milj. kr., en särskild en-gångssatsning om 20 milj. kr. till utrustning förgmndläggande högskoleutbildningsamt ökade resurser för inredning och utrustning till enskilda byggnadsobjekt. I somkaraktäriseras av ekonomiska svårigheter är barn en grupp som riskerar atthamna i en utsatt position. Jämsides med frågor som rör arbetsmarknad,ekonomisk utveckling och fördelning av resurser m.m. har därför ibudgetförslaget barns uppväxtvillkor tillmätts stor vikt. Ett antal ungdomar lämnar utan fullständiggrundutbildning. Enligt uppgifter från är denna andelanmärkningsvärtstor och ökande. Uppgifter från antyder en lägre omfattningmen en anmärkningsvärt stor variation mellan kommunerna. En arbetsgmpphar tillkallats för att kartlägga hur många elever som inte gått igenomgmndskolan på det sätt som avsetls samt vilka skillnader som finns mellankommunerna och mellan elever med olika bakgrund. Arbetsgmppen skall ävenkartlägga vilka effekter i fräga om fortsatt utbildning och arbete somuppkommit för elever som varit i liknande situation. Arbetet skallbedrivas skyndsamt och i detta avseende ge underlag för regeringens fortsatta arbete med denna fråga. harflera tecken på en försvårad undervisningssituation på lågstadiet visat sig.Oro och bristande koncentrationsförmåga har blivit allt vanligare blandnybörjarna. Den mycket stora betydelsen av att dessa svårigheterbemästras inom skolan är skälet till alt särskilda medel för lokalt utvecklingsarbete inriktat på lågstadietsproblem föreslås utgå . Barnensuppväxtvillkor påverkas av politiska beslut och den allmänna utvecklingen på deflesta samhällsområden. Inom område gäller detta skol-, kultur-och medieområdena. Dessa tre områden måstefungera i ett växelspel med varandra. 1 skolan får alla barn en gmndtill ett personligt förhållningssätt till musik, bild, dans eller prop.1982/83:100 Bilaga 10 6 rörelse, litteratur och teater. Det är också i skolansom alla barn skall få hjälp att bearbeta den mängd intryck som väller över demgenom TV-sändningar och videogram. För att klara detta måste skolan vara öppenmot och samverkamed kulturlivet och medierna. Det är nödvändigt atl barnteater, konserter,balett och god litteratur når barnen i och genom skolan.och att barnen självasjunger, spelar, dansar och spelar teater i skolan, förskolan, musikskola,ungdomsorganisationer eller bildningsförbund. En aktiv samverkan är här en självklarhetsamtidigt som det krävs en balans mellan atl ta del av etl kvalitativthögtstående kultumtbud och en egen aktiviteteller eget skapande. Kulturlivet under80-talel blir starkt beroende av utvecklingen på massmedieområdet. Dennya tekniken rymmer möjligheter till en total förändring av mediesituationen. Videotekniken är redan i allmänt bruk och därigenomhar en ny distributionskanal för populära filmer skapats. Kabeltekniken utvecklas snabbt. kan manvidare räkna med ett genombrott för satellitsändningar. Satelliterna sprängernationella gränser på TV-området och den inhemska televisionens genomslagskraflriskerar därigenom atl minska. I Utnyttjandet avden nya massmedietekniken finns starka kommersiella intressen. Dessa fårdock inle bli styrande för utvecklingen. Denna måste präglas avkulturpolitiska ambitioner. Inför den nya mediesituationen är det viktigt att slåvakt om den inhemska produkfionen av filmer, TV-program och videogramoch att skapa garantier för att alla medborgare får möjligheter att tadel av ett programutbud som har både bredd och kvalitet. Mediepolitiken fårunder 80-talet en allt mer central roll i samhällets kulturpolitik.Behovet av klilturpolitiska insatser i mer gängse mening kvarstår docksjälvfallet. Stödet till lokala kulturaktiviteter blir knappast mindre angelägel närdet blir möjligt att ta emot ett internationellt massme-diembud. Deregionala teatrarna, de fria konstnärsgrupperna, musiken i skolorna och de uddaförfattarna behövs som motvikt till TV-skärmens utbud. Strävan att frigöra människorsaktivitet i kulturverksamhet och folkbildningsarbeteblir allt viktigare för att motverka massmediernas passivisering. Teatrar, bibliotek. Folkets Hus ochfritidsgårdar som ger rum för socialgemenskap behövs som alternativ lill den privatisering som den nyatekniken kan föra med sig. Därför har deambitioner som präglar riksdagsbeslut om den statligakulturpolitiken giltighet också under 80-lalet. Men de mäste förenas med en aktivmediepolitik. Riktlinjerna för en sådan skall dras upp i massmedieutredningen. De förslag somläggs fram för /84 innebär en fortsatt utveckling efter deriktlinjer som gäller för kulturpolitiken. Insatserna har inriktats pä en fortsattutbyggnad av stödet till regionala Prop.1982/83:100 Bilaga 10 7 kulturinstitutioner samt ansträngningar för att skapaarbefstiUfäJJen för konstnärer och vidga människors deltagande i kulturlivet.Omfattande nybyggnaderföreslås för . Sammanställningar m. m. Totalbeloppen för deolika anslagsgrupperna framgår av nedanstående tabell. De redovisadebeloppen inkluderar inte medel anvisade i tilläggsbudget. Det bör vidarepåpekas all beloppen för budgetåren 1982/83 och 1983/84 inte är heltjämförbara eftersom vissa anslag tillkommit resp. utgått. Vidare har överföringar gjorts mellan olikaanslag. Bland förändringarna kan nämnas attstatsbidrag till folkbibliotek /84 redovisas under littera C Massmedier m.m. Vidare bör noteras att medel för lotterinämnden,redovisats underhandelsdepartementets bilaga i budgetpropositionen, nu ingår som en del avlittera B, avsnittet Allmän kulturverksamhet m. m. Under littera D föreslås ett nytt anslag. Bidrag till åtgärderinom kommunernas uppföljningsansvarför ungdom m. m. Under anslagen till myndigheter har kostnaderna för bevakning och lokalvårdflyttats från anslagsposten Lokalkostnader lill anslagspostenFörvaltningskostnader. Övriga förändringar framgår under resp. anslag. Under budgetåret1981/82 har ur behållningen av de särskilda lotterier som anordnats tillförmån för konst, teater och andra kulturella ändamål beviljats bidragmed , varav . avser byggnadsarbeten och utmstninginom teater-, dans- och musikområdet, . avserinvesleringsändamål inom musei- och arkivområdet samt . avser restaurerings-och byggnadsarbeten inom kulturminnesvårdsområdet. B. Kulturverksamhet m.m. Teater, dans och musik Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Radio och television , Centrala och regionala myndig- heter m. m. För skolväsendet gemensamma frågor Gymnasiala skolor m. m. Centrala och regionala myndigheter för högskolan m. m. Utbildning och forskning inom högskolan m. m. Vissa inom verksamhetsområde gemensamma -1-2040,0 1 föreliggande bilaga avbudgetpropositionen redovisas ett antal förslag från kommittéer m. m. samtsammanställningar av remissyttrandena över förslagen. Dessa förslag ochsammanställningar redovisas som särskilda bilagor. 1982/83:100 Bilaga 10 Föredragande: statsrådet såvittavser frågorna under littera A, D dels Vissa gemensamma frågor punkten 4 delspunkterna 18-27, E utom vad avser punkterna 29-37 och 39-40, F, G, H och 1; statsrådet avser frågorna under littera B, C samt D utom vad avser dels Vissagemensamma frågor punkten 4 dels punkterna 18-27. statsrådet såvitt avser frågornaunder littera E punkterna 29-37 och 39-40. Anmälan till statsbudgetenför /84 såvitt avser utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) 28182000 (25115000) -1-214000 (-1- 16000) -(-214000 Under innevarandebudgetår har viss kommittépersonal (17 personer) givits fast anställning i departementet.Lönekostnaderna för denna personal belastar anslaget A 2, Kommittéer m.m. 1982/83:100 Bilaga 10 10 Med hänvisning lill sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid beräknat enbesparing enligt huvudalternativet på . Jag hemställer att regeringenföreslår alt tillUtbildningsdeparlementet för /84 anvisa ett förslagsanslag av28396000 kr. Kommittéer m. m. 1981/82 Utgift 21155136 Reservation 301492 1982/83 Anslag 17590000 1983/84 Förslag 16000000 Det hårt ansträngda ekonomiska läget medförbl.a. att utrymmet för utredningsverksamhet minskar. Detta innebär attresursramarna för kommittéer masta prövas mycket restriktivt. Jag anser detdock nödvändigt att vissa nya utredningar tillsätts. Jag beräknar anslaget förnästa budgetår till . Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att till KommUtéer m.m. för /84 anvisa ettreservationsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med609 0(X) kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifterför /84 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 11 B. KULTURVERKSAMHET M.M. Vissagemensamma frågor Regering ochriksdag log slällning till riktlinjema för den statliga kulturpolitiken, riktlinjer som igångsatte ettomfattande reformarbete. Det är angeläget att även i nuvarande ekonomiskasituation föra en framåtsyftande och aktiv kulturpolitik. De förslag lill förbättringar jag tar upp har i förstahand följande inriktning. En jämnare geografisk fördelning av den samhällsstöddakulturverksamheten är ett verksamt medel i strävandena att åstadkomma jämlikhet i kulturiivet. Enfortsatt utbyggnad av det regionala stödet lill teaterverksamheten bör därför komma till stånd. Medelföreslås för en fortsalt utbyggnad av folkteatern i . RiksteaternsÖrebroensemble övergår till regionalt huvudmannaskap och lealerlivet iregionen får därmed ökade resurser. Konstnärer och kulturarbetare i övrigt har en viktigroll för kulturlivets utveckling. Det är därför angeläget att kulturpolitikenmedverkar till att skapa nya arbetstillfä och minska riskerna för arbetslöshet. Mina förslag i detta avseende innebär bl. a. attstödet till de fria gmpperna förstärksoch att resurserna för barnteaterverksamhel ökar. Särskilda medel ges lillRiksteatern för dansevenemang på i , som byggs om för att kunna utnyttjas för TV-sändningaroch som gästspelsscen för dans. En huvudlinje i kulturpolitiken bör vara att den skallsyfta till att vidgadeltagandet i kulturlivet. Det är angeläget att på olika vägar nå ut tillmänniskor som haft små möjligheter att utnyttja de insatser som görs. Kulturarbetet inom folkrörelserna har hären viktig roll. Det finns ett starkt behov att utveckla kulturen i närmiljönoch därmed att förbättra situationenför barn och ungdom. fortsätter sitt utvecklings-ochutredningsarbete på detta område. På kulturområdet liksom på övriga samhällsområden är delangeläget att tillgängliga resurser utnyttjas effektivt. Rationaliseringsslrävandenaför stalsförvallningensom helhet har bl.a. tagit sig uttryck i atl det s.k.huvudförslaget i myndigheternasanslagsframställningar, dvs. en minskning om , skall vara styrande förresurstilldelningen. Huvudförslaget, sombygger på fömtsältningen att det finns rationaliseringsvinster alt göra i stalsförvallningen och som därför bör möjliggöraoförändrad verksamhet till mindre kostnad, kommer att ligga till gmnd förmedelsberäkningen 1982/83:100 Bilaga 10 12 även för nästa budgetår. Kulturinstitutionerna är dock iflera avseenden särpräglade i jämförelse med förvaltningen i övrigt. Mänga kulturinstitutioner är mycket små och flertalet verkari speciellt utformade lokaler. Detta har beaktats i förevarande budgetförslag. Som min företrädareanmälde i förra årets budgetproposition har regeringen tagit olika initiativ för attgenom rationaliseringar effektivisera och om möjligt minska behovel av resurser för administrationoch förvaltning på kulturområdet. Från den utgångspunkten har bl. a. en reduktiongjorts avde resurser som står fill förfogande för förvaltnings- ochutredningsinsatser redan för innevarande budgetår. Resurserna harom-prioriterats till andra ändamål inom kulturområdet. Någon ytterligare särskild begränsningav resurser bör enligt min mening f. n. inte ske. Jag kommer attnärmare behandla frågan under anslaget till . En översyn avarkivfrågorna har genomförts. Jag återkommer senare fill detta. Som ett led i strävan attrationalisera och förbättra administration ochresursutnyttjande inom museiväsendet tillkallades i febmari 1982 en organisationskommitté (U 1982:1) för utredning avfrågor om samverkan mellan de centrala museerna. En översyn har påbörjats ifråga om möjligheterna tillsamverkan mellan olika institutioner om rekvisita m. m. Operan, Dramatiska teatern. Svenska ,och Svenska filminstUutet medverkar i översynen. Det är i rådandestatsfinansiella läge viktigt att också kulturinstitutionerna prövar olikavägar för att höja intäkterna och därmed minska behovet av statligt bidrag. Från statsbudgeten utbetalas bidrag m. m. av betydandeomfattningtill olika icke-stafiiga verksamhetsområden. Bestämmelserna för utbetalning av dessa bidrag påverkarstatens räntekostnader. Därför bör dessaregler utformas så att räntekostnaderna minskar. För ett antal bidragsanslag inom kulturområdet genomfördes fr. o.m. innevarande budgetår förändringar av utbetalningsmlinerna. För huvuddelenav resterande bidragsanslag räknarjag med en successiv anpassning till ett läge där bidragen utbetalas med en Qärdedel per kvartal iförskott. Den snabbatillväxten av arkiven under saml lUlkomsien av nyainformafionsmedier som ADB och mikrofilm har inom arkivseklorn skapatstora problem. En särskild arbetsgrupp har gjort en översyn av gällanderegler m. m. för den statliga arkivverksamheten.Den har avlämnat rapporten(Ds U 1981:21) Samhällets arkivproblem. Rapporten har remissbehandlats. Jag delararbetsgmppens uppfattning att en ökad restriktivitet i bevarandet av handlingarmåste åstadkommas. Detta bör kunna ske inom ramen för gällanderegelsystem för arkivverksamheten. Under arkivavsnittet redovisar jag vissariktlinjer som bör gälla för arkivverksamheten. En förbättring föreslås av den tekniska kvaliteten på deTV-sändningar Prop.1982/83:100 Bilaga 10 13 som bevaras hos arkivet för ljud och bild.Därmed skulle upptagningarna kunna användas - utom till forskning -även för att sända repriser. Detta kan påsikt medföra betydande samhällsekonomiska vinster. Föremålssamlingarnavid de statliga och statsunderstödda museerna växer snabbt. Som ett led i strävan att nå en bättrebalans mellan bevarandeambitionerna å ena sidan och konserverings- ochlokalresurser å andra sidan har inom en promemoria(Ds U 1982: 1) om urvalsbegränsning och gallring utarbetats. Promemorian, som har remissbehandlats, syftarhuvudsakligen lill att skapa reella möjligheter för sådana åtgärder. Under innevarandebudgetår ulgår särskilda medel för utveckling av före mål svärden vid museerna samt för ett fortsatt utvecklingsarbete för att skapa ett gemensamt dokumentationssystem för museerna. Detta arbete är av stor betydelse för helamuseisektorn. Jag har av denanledningen beräknat medel för ändamålet även under nästa budgetår med 300000kr. Kulturarvet i organiserades för att bereda sysselsättning ät arbetshandikappade.Verksamheten har inriktats på vård avkulturhistoriska föremål. Efter förslag av regeringen beslöt är 1982 (prop. 1981/82: 100 bU. 130-131, KrU 1981/82:230) att vissa delar av verksamheten vid Kulturarvetskulle frikopplas från det arbetsmarknadspolitiskaområdet och ges en permanent organisation inom kulturområdet. Huvudmannaskapsfrågan liksom frågan om den närmareutformningen av Kulturarvets framtida organisation förutsattes dock kräva ett ytterligare beredningsarbete. Dettaberedningsarbete är ännu inte avslutat.Jag avser därför att senare återkomma till regeringen med förslag i denna fräga. Som ett stöd förmuseiverksamheten vid Marionetteatern beräknar jagett belopp av . Sedan mitten av1970-talet har humanistiska forskningsrådet, numera humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, aktualiserat frågor om permanenining av vissa forskningsprojekt av långsiktig natur. har också ett antal sådana företag knutits till olika myndigheterinom kultursektorn. För nästa budgetår föreslår jag att (Répertoire Internationald'Iconographie Musicale) permanentas inom myndigheten statens musiksamlingar.Vidare föreslås att medel för radiomelrisk datering förs över frånnaturvetenskapliga forskningsrådet till . Budgetförslagetomfattar också vissa byggnads- och underhållsåtgärder. För del föreslås en nyscenteknisk utrustning och för vissa akuta underhållsåtgärder på fasligheter beräknar jag vidare ett belopp av 150000kr. God formgivning ingår som en naturlig del i denproduktutveckling som 1982/83:100 Bilaga 10 14 bidrar till atl höja svenska produkters kvalitet ochkonkurrenskraft inom och utom landet. Från olika håll har behovet av samverkanmellan formgivare/konstnärer och näringsliv, myndigheter samt organisationer efterlysts. Regeringenhar därför efter framställning från och Föreningen form uppdragit åtstatens industriverk att överväga olikaåtgärder som kan främja formgivningsverksamheten. Vidarekartläggs f. n. konsthantverkets och konsthantverkarnas situation av statenskulturråd. har på uppdrag av regeringen utrettregionmusikens och Rikskonserters roll i den regionala musikverksamheten.Kulturrådet har redovisat sina förslag i två betänkanden, nämligen Musik i försvaret(Kulturrådetsrapport 1981:5) och Regional musikpolitik (1981:6).Rapporterna har remissbehandlats. Remissopinionen är delvis splittrad. Detfinns därför anledning att bereda dessa frågor ytterligare, bl.a.genom kontakter med berörda intressenter. Jag avser att återkomma fillregeringen när denna beredning är avslutad. Handläggningen av ärenden om föreningslotterier förs över från tillutbildningsdepartementet. Fr.o.m. den Ijanuari1983 gäller en ny lotlerilag. Den nya lagen medför förenklingar för bl. a. delotlerianordnande föreningarna. , som varit provisoriskt inrättad, permanentas. Nämnden kommer attfrån regeringen överta tillståndsprövningen av bl.a. de s.k. rikslotterierna. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 1981/82 Utgift 16012296' Reservation 71975 1982/83 Anslag 14558000 1983/84 Förslag 15215000 ' Anslagen Statenskulturråd: Förvaltningskostnader och : Utrednings-, utvecklings- ochinformationsverksamhet. Anslaget Statenskulturråd: Utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhet. Enligt förordningen(1974:644, omtryckt 1982:604) med instmktion för siatens kulturråd skall rådetfrämja förverkligandet av målen för den statliga kulturpolitiken. Rådethandlägger ärenden om statliga åtgärder som rör teater, dans och musik,Utleralur och folkbibliotek samt konst, museer och utställningar. I anslutningtill sin egen anslagsframställning skall rådet granska förslag tillsådana framställningar från andra myndigheter och organ inom nämnda delar avkulturområdet samt göra en sammanfattande bedömning av anslagsbehoven. Rädet leds av en styrelsebestående av en ordförande och högst 14 andra ledamöter. Inom rådet finns sområdgivande och beredande organ tre nämnder. Från anslaget bestrids kostnader i samband medutredningar, forsknings- och utvecklingsverksamhet, informationsverksamhetresp. kontakl-och konferensverksamhet inom statens kulturråds ansvarsområde. Beräknad ändring 1983/84 -(-1 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Utrednings- och utvecklingsverksamhet inom bamkulturomrädet (-(- 490000) (- 49000) Prop.1982/83:100 Bilaga 10 16 Rapport om statens kulturråds organisation ochredovisning av uppdrag att utreda möjligheterna tiU nedskärningar i statenskulturråds förvaltningskostnadsanslag Statens kulturtäd har påeget initiativ genomfört en översyn av rådels verksamhet och organisation.Våren 1982 överlämnades resultatet av denna översyn till regeringen. Samtidigtöverlämnades en särskild skrivelse med redovisning av regeringens uppdrag den10 att utreda möjligheterna att åstadkomma besparingar iutgifterna för rådets verksamhet. En sammanfattning av organisationsöversynenoch den särskilda skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 10.6. Yttranden över rapporten och den särskildaskrivelsen har avgivits av statskontoret, (), statensarbetsgivarverk (SAV), talboks- och (TPB),och statens historiska museer (RAÄ), livmslkammaren.Skoklosters slott och (LSH), ,museet, (), Operan, Rikskonserter, regionmusiken.Nordiska museet, allmänna biblioteksförening (SAB), , (),i (LO), (),Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), samt (). En sammanställning av remissyttrandena bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 10.7. Pris- och löneomräkning991 . Som en följd av förslageni den interna organisationsöversynen begär medel för att inrätta entjänst som chef för planerings-och adminislrationsavdelningen (-1- 180000kr. 3.1organisationsöversynen föreslås att en nänrind för folkbildnings- och folkrörelsefrågor inrättas. Denna nämndskall ersätta den niivarande folkbildningskommittén. För den nya nämnden begärkulturrådet en nettoökning av arvodes- och resekostnaderna. (-1-25000 kr.resp.- .) För att kunna återbesättaen vakant tjänst som bibliotekskonsulentbegär . Kostnader för arvoden ochresor för arbetsgrupper och lektorerhar i viss utsträckning bekostats frän berörda sakanslag t.ex.litteraturstödet, stöden till fria teater-, dans- och musikgrupper, stödet tillsceniskt verk.