prop · G6033 · 1982-12-31 00:00:00 — Stödet kan därigenom göras enkelt att överblickaför barnfamUjerna och administrationen kan bli smidig. Utöverden generella garantinivån bör finnas ett inkomstprövat barnbidrag som utgesfill familjer med låga inkomster saml fill värnpliktiga och pensionärer medbarn och låga inkomster. Detta barnbidrag skulle beviljas oavkortat närföräldrarnas och barnets sammanlagda inkomster understiger en viss gräns. Ovangränsen bör bidraget trappas av. Bidraget skulle utges till dess barnet fyllt18 år och därefter t.o.m. det läsår då denstuderande fyller . 1982/83:3 84 Kompletterande barnbidrag skulleutges till barn när en av eller båda föräldrarna inte bidrar till barnetsförsörjning. Det gäller således om förälder har avlidit eller inte betalarunderhållsbidrag. Bidraget bör bestå dels av ell grundbelopp som är lika föralla barn, dels av ett fillägg om en avliden förälder hade rätt till ATP ellerlivränta från arbetsskadeförsäkringen. Tyngdpunkten bör, bl. a. med hänsynfill etl ändrat efterlevandestöd fill vuxna, läggas på elt förstärktgrundbelopp. Om barnet har förlorat försörjningen från båda föräldrarna börgrundbeloppet vara dubbelt. Tillägget bör dock vara beroende av hur många barndet finns i familjen. Varken grundbeloppen eller fillägget bör påverkas av detframlida stödet till efterlevande förälder. I likhet med det inkomstprövade barnbidragetbör detta kompletterande stöd beviljas fill dess barnel fyllt 18år och t. o. m. det läsår då den studerande fyller . Bostadsstöd (kap. 7) Befintliga sju kontantstöd medanknytning till bostaden uppvisar sedan gammall stora olikheter när det gällerinkomstunderlag, administration m. m. Av de olägenheter uppdelningen medförtorde den mest framträdande vara att inkomstunderlagen varierar. Etl steg molen samordning togs är 1979 med beslutet om nya regler för statsbidrag till bl.a. kommunalt bostadstill-lägg tUl pensionärer. Vi har byggt vidare på densamordning som har inletts. I syfte att förenkla dessa stöd, som detbostadspolifiska syftet bibehålls, har vi i principmodellen fört samman fyraformer av bostadsbidrag till ett enhetligt bostadsstöd. Det gällerstatskommunall bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. och motsvarande fillvissa folkpensionärer, kommunalt bostadsfillägg till folkpensionärer och bostadsbidragenhgl familjebidragslagen tiU värnpliktiga m. fl. Övriga bostadsstöd har imodellen förts till andra grenar av socialförsäkringen. Det blir då angelägel med enenhetlig åldersgräns för när ell barn upphör att räknas till familjen resp. närden unge själv får rätt alt uppbära bidrag för sin bostad. Höjs gränsen lill 18år undviker man glapp i möjligheterna att erhålla bostadsbidrag. Det samordnade bostadsstödet i principmodellen baseras påutformningen av de statskommunala bostadsbidragen. Det skulle omfatta alla somnu får bostadsstöd i en eller annan form, nämligen familjer med barn under 18år, ensamslående över 18 är och makar om någon av dem är . Stödetförblir inkomstprövat och knutet till bostadskostnaden. Reglerna ominkomslunderlag, avtrappning och beräkning av bostadskostnadens storlek ärgemensamma för alla grupperna. Inkomstgränserna för när bidraget börjarreduceras eller helt upphör varierar emellerfid efter familjestorlek. Stödet skulle enligt huvudregelnbeviljas med en viss procentandel av bostadskostnaden mellan särskilt angivnaminimi- och maximibelopp. Prop.1982/83:3 85 bostadsstödetfortfarande kommer atl vara delvis kommunah finansierat blir det kommunernassak alt bestämma maximibelopp. För folkpensionärer och värnpliktiga gälleringet minimibelopp. För värnpliktiga beviljas vidare bostadsbidrag för helabostadskostnaden upp lill ett visst maximibelopp. Handikappstöd(kap. 8) Stödet fill de handikappade är uppspUtlrat på olikaersättningsformer och huvudmän. Utöver de tidigare behandlade ersättningarnainom inkomslförsäkringen finns ersätlning för merkostnader, ersättning förvårdinsatser, förmåner inom beskattningen och olika former av social service.Uppdelningen innebär självfallet betydande samordningsproblem. Vi anser del emellertid inte givet vilka stödformersom bör inordnas i en allmän socialförsäkring. Först måste genomföras enkartläggning av stödets utformning bl. a. i landsting och kommuner. Vidareerinras om den beslutade utredningen om ersättning förvård av anhörig.De stödformer som självklart kan anses höra hemma inom socialförsäkringen ärhandikappersättningen, den del av nuvarande värdbidrag som avser merutgifteroch merkostnadsersättningen vid arbetsmarknadsutbildning. Elt enhetligt handikappstödbör vara fristående från folkpensioneringen och uppbyggt efter mönster av dennuvarande handikappersättningen. Stödet bör vara helt knutet tUl individen ochomfatta alla försäkrade, både barn och vuxna. Stödet bör inte varainkomstprövat och inte heller påverkas av andra försäkringsförmåner. Riktlinjerför ökad samordning inom olika områden (avd. III) I denna avdelning behandlar vi de viktigaste av deallmänna regler som finns inom olika bidragsformer. Vi tar ocksä upp denviktiga frågan om en enhetligare administration liksom vissa skattefrågor. Detsom behandlas här är sådant som bör kunna bli enhetligt dels för en allmänsocialförsäkring eller för vissa grenar av den, dels i viss omfattning redaninom nuvarande bidragssystem. Mycket av det som behandlas här har avgörandebetydelse för möjligheterna alt skapa en allmän socialförsäkring. Personkretsen(kap. 9) Ersättningar enligt svensksocialförsäkringslagstiflning förutsätter i allmänhet en anknytning tillSverige såsom svenskt medborgarskap, bosättning i riket eller vistelse här. Pådet sättet avgränsar man den personkrets som har rätt till en ersätlning.Styrkan i kravet på anknytning till varierar f. n. mellan olikaersättningsformer. Bosättning kan dock sägas vara del grundläggande villkoret. Vianser atl huvudregeln för anknytning till den allmänna socialförsäk- 1982/83:3 86 ringen bör vara att den som är bosalt i riket skallomfattas av försäkringen. Särbestämmelser bör finnas endast för de delar av denallmänna socialförsäkringen som motsvarar folkpension, ersättningar tillvärnpliktiga och deras familjer, arbetsskadeförsäkring och ATP. Reglerna om rätt t[\\ folkpension iform av ålderspension och förtidspension bör enUgt vår mening ansluta till deregler som gäller för dessa förmåner efter den 1 juU 1979. Detta innebär förufiändska medborgare ett krav på viss fids vistelse i för atl pensionskall beviljas. De särskilda folkpensionsförmånerna vårdbidrag, barnpensionoch handikappersättning har i vär principmodell lill en allmän socialförsäkringfrikopplats från folkpensionen. I dessa fall gäller därför huvudregeln, sominnebär enbart ett krav på bosättning i . Allmänna barnbidrag ochbidragsförskott har i principmodellen förts samman med vissa andra bidrag tillett enhetligt barnstöd. För detta skall huvudregeln gälla. Det innebär att desärskilda krav på bl. a. viss tids vistelse i som ställs påutländska barn.skulle försvinna. Det bör liksom finnas specialregler när detgäller A TP, ersättning för arbetsskada och ersättning i samband medvärnpliktstjänstgöring i . Någon motsvarighet till dennuvarande inskrivningen i försäkringskassa anser vi inte behöver finnas inomden allmänna socialförsäkringen. De ändringar i förhållande tillnuvarande regler som vi föreslår är i första hand avsedda atl genomföras försti samband med atl en allmän socialförsäkring införs. I den män del visar siglämpligl att genomföra ändringar redan inom nuvarande bidragssystem vill visärskilt framhålla den ökade jämställd-hel mellan svenska och ufiändskamedborgare som vi föreslår beträffande stöd till barn och handikappade. FamiljetUlhörighet (kap. 10) Inom nuvarande socialförsäkrings-och bidragssystem finns många stödformer som är knutna fill familjen och därsåledes regler om familjefillhörighet behövs, dvs. regler som talar om vem somskall räknas som familjemedlem. Dessa regler är inte allfid enhefiigtutformade. Följden härav kan bli atl en persons situation bedöms olika inomskilda bidragsformer. Sålunda kan ogifta som bor tillsammans i vissa falljämställas med gifta och i andra fall anses som ogifta. Ett barn kan iblandräknas som familjemedlem och i andra faU som utomstående. När det gäller vuxnasfamiljetUlhörighet anser vi att man kan uppnå flera fördelar genom atl låta ettbidrag utges oberoende av om en person är gift eUer ensamstående. Även frånsamordningssynpunkl finns det anledning framhålla alt ulveckUngen mot bidragsom inte är beroende av familjeförhållanden bör forisätta, framför allt inomde bidragsformer där familjetillhörighelen påverkar endast stödbeloppensstorlek. 1982/83:3 87 vade bidrag och för stödformer som avser atl tryggaförsörjningen vid dödsfall e. d. kommer del dock enligl vår mening ävenframdeles atl fordras regler som bestämmer vilka personer som skall anses hagemensam ekonomi och gemensamt hushåll. Äktenskapet bör liksom varautgångspunkten för att bestämma detta. Vid sidan härav bör man försökaåstadkomma enhelhga regler för när samboende icke gifta skaU likställas medgifta, dvs. vilket samboendebegrepp som man skall ha. Genom ett enhetligtsamboendebegrepp kan man undvika spekulation i fördelar och nackdelar med attbetraktas som gift eller ensamstående. Huvudregeln i en allmänsocialförsäkring bör vara den regel som finns i AFL. Med makar skall såledeslikställas de som ulan alt vara gifta lever tillsammans om de harvarit gifta med varandra eller gemensamt har barn eller har haft barn. Vi anserdock atl även ogifta som bor ihop och väntar barn fillsammans bör likställasmed gifta. Vidare bör finnas en tilläggsregel som med gifta likställer man ochkvinna som lever fillsammans under äktenskapsliknande förhållanden.Samlevnadsförhållandena bör bedömas med hänsyn fill varaktigheten avförhållandet, förekomsten av gemensam bostad och ekonomisk hushållsgemenskapsamt om barn vårdas gemensamt. När del gäller åtgärder inom nuvarande bidragssystem anservi del vara särskilt angeläget atl införa enhetliga civilståndsregler för deolika bostadsbidragen. Etl första steg skulle då bU atl införa ett utvidgatsamboendebegrepp för kommunala bostadstillägg fill folkpensionärer. Utöver vadsom-gäller f. n. skulle då också ogifta som bor tillsammans underäktenskapsUk-nande förhållanden jämställas med gifta. Vidare kan man övervägaatl införa denna regel för ålderspension och förfidspension frånfolkpensioneringen. Man kan också utvidga den huvudregel som finns inom bl.a. AFL till att omfatta inte bara samboende som har gemensamma barn utan ocksåsamboende som väntar barn fillsammans. Vi anser vidare atl enhetligabestämmelser för gifta som inte bor tillsammans bör finnas i en allmänsocialförsäkring. I fråga om det sakliga innehållet anser vi det självklart attinnebörden så långt möjligt bör överensstämma med grunderna isamboendebegreppen för icke gifta. Frågan om samboendet har upphört bör därförbedömas med utgångspunkt i ekonomisk hushåUsgemenskap, bostadsförhållanden m.m. I en s. k. normalfamilj, dvs. makarmed egna barn, uppstår i regel inga problem när det gäller alt bestämma barnensfamiljetillhörighet i bidragshänseende. Det är främst när familjeförhållandenaändras och vid placering i fosterhem som nuvarande regler kan ge ell oenhetligtutfall. Ändrade samlevnadsmönster kan därför medföra alt regler av detta slagfår ökad betydelse. Man kan som framgår av fortsättningen dela in reglerna iolika grupper. Den bidragsrättsliga samhörighetenavser bestämmelser om i förhällande lill vilka föräldrar som rätten till bidragskall prövas. Prop.1982/83:3 88 betydelse framför allt för de bidrag som i vårprincipmodell fill en allmän socialförsäkring har förts samman underbeteckningen kompletterande barnbidrag, dvs. barnpension från folkpensioneringenoch ATP, barnlivrän-la från arbetsskadeförsäkringen och bidragsförskott. Vi anser attkompletterande.barnbidrag i första hand skall kunna utges till egna barn,adoptivbarn och - vilket är en nyhet i förhällande lUl vad som gäller f n. -barn som har mottagits i adopfionssyfte men där adopfionen inle har hunnitslutföras. Ett tillägg lill denna regel som kan övervägas är alt låta ävenstyvbarn få rätt till kompletterande barnbidrag efter sina styvföräldrar. Föratt undvika alt dubbla bidrag utges måste det då finnas en avräknings-regeleller en regel som innebär alt endasi det högsta bidraget skall utges. Regler om rättssubjekt, dvs. ombarnet eller föräldrarna skaU ha rätt tUl elt bidrag, varierar inom nuvarandebidragslagsliftning. Sålunda har t. ex. barnet rätten till barnpension menföräldrarna rätten lill barnbidrag. Vi föreslår en enhetlig regel som innebärall rätten lill barnslöd skall fillkomma barnet. Genom en sädan regel bUr delenligl vår mening lättare alt låta utbetalningen av bidraget anpassas lill denfaktiska vårdsituation som barnet befinner sig i. När det gäller utbetalningen avbidrag är huvudfrågan om bidraget skall betalas ut till den eller de föräldrarsom enligt lag eller beslut av domstol har bestämmanderätten över barnel (dvs.den rättsliga vårdnaden) eller till den som faktiskt vårdar barnet. Även härförekommer varierande regler inom nuvarande bidragssystem. Vi anser atlbarnstöd, värdpenning inom inkomstförsäkringen och handikappstöd till barn börbetalas ut till den som varaktigt har den faktiska vården om barnet. Detsammabör gälla vid beräkning och utbetalning av bostadsstöd. I sistnämnda fall bördock hänsyn till barnet kunna tas både i den familj som har den fakliska vårdenoch i barnets ursprungliga familj. Om ett barn under längre lid vårdas i eninstilufion skall bidraget liksom hitliUs kunna betalas ut till den huvudmansom svarar för vården. Våra synpunkter avser i första handersättningar inom en allmän socialförsäkring. En regel om atl barn som harmottagits i adoptionssyfte skall kunna fä barnpension och barnlivränla eftersina blivande adoptivföräldrar, om någon av dem skulle avlida innan adopfionenhar kunnat fullföljas, bör dock kunna införas även inom nuvarandebidragssystem. Inkomstbegreppet (kap. 11) Behovet av ett tillförUlligtinkomstunderlag är gemensamt för många områden. Inom bidragssystemet måste manha ell inkomslunderlag för atl bestämma storleken av såväl inkomslrelateradeersättningar som inkomstprövade bidrag. Inkomstunderlag förekommer också inombeskattningen och på det kommunala området för att bestämma avgifter förbarntillsyn. 1982/83:3 89 socialhemhjälp m. m. Inom alla dessa områden behöver man således särskilda regler föralt bestämma inkomstunderlaget och man talar om att man använder del ena ellerandra inkomstbegreppet. Deolika inkomstbegrepp som f. n. finns skiljer sig åt pä väsentliga punkter.Olikheterna gäller framför allt vad som skall ingå i underlaget, hur dettaskall beräknas och vilken tidsperiod inkomsten skall avse. Demånga olika inkomstbegreppen innebär nackdelar både för den enskilde och förmyndigheterna. Del måste för den enskilde framstå som egendomligt t. ex. skall utgå från en inkomst vid beräkning av dagpenning frånarbetslöshetsförsäkringen, frän en annan vid beräkning av sjukpenning och frånen tredje vid beräkning av bostadsbidrag. Detta innebär också att den enskildeofta måste lämna uppgift om sina ekonomiska förhållanden vid flera olikatidpunkter. Olikheterna i fråga om inkomstbegrepp har vidare lett tiU all delpå senare lid har ansetts nödvändigt atl göra samkörningar i kontrollsyftemellan de dataregister som innehåller inkomstunderlaget för bostadsbidragresp, sjukpenninggrundande inkomst. Ettfill alla delar enhetligt inkomslunderlag anser vi inte möjligl alt införa.Liksom bör det finnas tvä huvudformer för inkomslunderlag, en förinkomslrelaterade ersättningar och en för inkomstprövade bidrag. I det förstnämnda underlaget bör bara ingå inkomster av arbete, eftersom enbart sådanainkomster faller bort i samband med de arbetsuppehåll av olika slag, då eninkomstrelalerad ersättning skall utges. Inkomstunderlaget för inkomstprövadebidrag bör däremot också innehålla inkomster av kapital. Sociala förmåner ochviss del av eventuell förmögenhet bör ocksä inräknas. Delta är nödvändigt föratt man på ett så rättvist sätt som möjUgt skall kunna bedöma behovet av etlinkomstprövat bidrag. Den del av inkomslunderlaget som avser arbetsinkomstenbör givetvis vara gemensam för båda huvudformerna. Vidsidan av de två nii nämnda huvudformerna av inkomstunderlag bör denpensionsgrundande inkomsten inom ATP-systemet finnas kvar för de stödformer somden nu ligger till grund för. Till skillnad från andra ersättningar, somanknyter till en aktuell inkomst beräknas nämligen ATP pä genomsnittsinkomstenunder en lång följd av år. Även i en allmän socialförsäkring bör därförunderlaget för ATP-beräkningen liksom anknyta till den taxeradeinkomsten. Vårskiss lill inkomstunderlag för inkomslrelaterade ersättningar innebär följande.Underlaget utgörs av den beräknade inkomsten av arbete under ett år.Utgångspunkten bör vara den aktuella månadsinkomsten under förulsällning altdet är fråga om en för den försäkrade normal månadsinkomst. Är så fallet och äringa förändringar kända blir då underlaget den aktuella månadsinkomsten(brutto) multiplicerad med tolv. Kända förändringar i inkomsten under detkommande året bör beaktas fr. o. m. den fidpunkt då ändringen äger rum. Iinkomstunderlaget för inkomstprövade bidrag ingår arbetsinkomsten 1982/83:3 90 med samma belopp som i underlaget för inkomslrelateradeersättningar. Till detta belopp skall läggas eventuella inkomster av kapital.Från det sammanlagda beloppet kan vissa avdrag fä göras, t. ex. förunderhållsbidrag till barn och för underskoll i förvärvskälla. Sedan skall manlägga till viss del av eventuellt kapital och vissa sociala förmåner som ärkända när uppgifterna lämnas. Det förslag fill etl enhetligtinkomstbegrepp som vi skisserar bygger pä att den enskilde själv lämnar uppgiftom sin beräknade inkomst och vissa andra ekonomiska förhållanden för elt år.Inkomslunderlaget fastställs av som också har hand om detdataregister där uppgifterna finns; Om de ekonomiska förhållandena förändrasunder året så mycket att del har betydelse för rätt fill ersätlning börunderlaget räknas om och fastställas på nytt. Frågor om den personligaintegriteten väcker ofta slor uppmärksamhet när uppgifter som gäller enskildapersoners förhållanden skall registreras på data. Självfallet är det av storvikt alt sådana frågor noga beaktas.. Vårt förslag innebär emellertid inte allnya uppgifter måste lämnas av enskilda ulan endast att alla uppgifter normallkommer atl lämnas . Detta innebär atl den enskilde befrias från att ivarje ärende som blir aktuellt lämna uppgifter om sina ekonomiska förhållanden.Vidare kan man förbättra integriteten genom att införa spärrar i dalasystemet.De kan utformas t. ex. så alt de uppgifter som behövs för att avgöra etl visstärende är åtkomliga endast för den tjänsteman som skall avgöra ärendet; Vi anser att etl i huvudsakgemensamt inkomstbegrepp för inkomslrelaterade ersättningar och inkomstprövadebidrag bör minska frestelsen att lämna orikfiga uppgifter i syfte att fä förhöga bidrag. När del gäller inkomslrelaterade ersättningar är det nämligenförmånligt alt inkomsten beräknas högt medan del i fråga om inkomstprövadebidrag är förmånligt alt inkomsten beräknas lågt. Eftersom de uppgifter somlämnas om inkomsten slår igenom beträffande både inkomslrelaterade ersättningaroch inkomstprövade bidrag, bör del normalt finnas anledning atl undvikaöverdrifter ål någondera hållet. Det är enligl vår mening angeläget att elt enhetligareinkomstunderlag införs redan inom nuvarande bidragssystem, åtmir\stone vadgäller vissa bidragsformer. Utgångspunkten bör då vara att försäkringskassornahar hand om registret, medan andra myndigheter som fattar beslul inom vissabidragsformer ges möjlighel all få uppgifter från delta. enhetligtinkomstbegrepp bUr dock lättast atl hantera om en enda myndighet fattar besluti fråga om samtliga bidrag som berörs av inkomstbegreppet. Avtrappningsregler och skatteeffekter (kap. 12) För inkomstprövning av bidrag ärinte bara utformningen av själva inkomstbegreppet utan också valet avinkomstgränser och avtrappningsreg- 1982/83:3 91 ler av stor betydelse. Etl system med avtrappningsregler,dvs. regler om hur bidraget minskas när inkomsten överstiger en viss gräns,ingår i principen för inkomstprövade bidrag. Reglerna är emellertid inteenhetligt utformade. För del ekonomiska värdet av etl inkomstprövat bidrag ärockså inkomstskatten i de inkomstskikt där avtrappningen av bidraget börjarbetydelsefullt. Eftersom skatten ökar som de inkomstprövade bidragenfaller bort uppstår vad man brukar kalla dubbla marginaleffekter, vilketinnebär att den enskilde får behålla myckel litet eller kanske ingenting allsav en inkomstökning. Vidare förstärks ofta marginaleffekterna yllerligaregenom alt avgifter för barntillsyn o. d. höjs med stigande inkomst. I sambandmed alt vi i detta kapitel behandlar avlrappningsreglerna berör vi därför ocksåkortfattat vissa skattefrågor. Genom konstruktionen av avlrappningsreglerna och valet avinkomstgränser kan man naturligtvis åstadkomma olika effekter förbidragstagarna. En konstruktion som innebär all flera bidrag minskas samlidigtoch enligt samma regler kan ge stora marginaleffekter. Detsamma gäller om dens. k. reduktionsfaklorn är hög. Därmed avses del procenttal e. d. som mananvänder för atl minska bidraget. Sker avtrappningen långsammare t. ex. genomatt reduktionsfaktorn är låg blir självfallet marginaleffekterna mindre. Enlångsam avtrappning kan dock bli kostnadskrävande för samhället och medföra atlbidrag utges fill personer med höga inkomster. Vi kommer därför fram till attvalet av avtrappningsregler och inkomslgränser mer är en fråga om politiskabedömningar av skilda slag än om reglernas tekniska utformning. Sedan väl dennapolitiska bedömning har gjorts måste emellertid bevakas att regler konstrueraspå sädanl sätt all de harmoniserar med varandra. I anslutning fillavlrappningsreglerna behandlar vi frägan om i vad mån olika socialpolitiskabidrag skall beskattas. I samband med tidigare överväganden omavtrappningsregler och marginaleffekter har man ibland diskuterat om inte debidrag som prövas mot inkomsten i stället borde göras skatlepUktiga. Vi betonar atl den samlade marginaleffekten av skatter ochbidrag ofta blir besvärande och inte minsl drabbar barnfamiljer i lämUgennormala inkomstlägen. Enligt vär mening bör man därför göra en sammanhållenanalys av skatte- och bidragseffekter och vi föreslår att en sådan kommer tillslånd. Denna analys bör innehålla en jämförelse meUan de effekter som kanförväntas utifrån gällande regler och utfallet med hänsyn till den faktiskainkomstslrukluren i befolkningen. I avvaktan pä en analys bör liksom hitliUs denu inkomstprövade bidragen inte beskattas. Ersättningar från inkomstförsäkringenbör däremot enligl vår mening i princip vara skattepliktiga. Frågan i vad mände garantibelopp som finns inom inkomstförsäkringen skall undantas frånskalleplikt bör bedömas i samband med att olika garantinivåer fastställs.Samtliga barnstöd bör vara undantagna från skatteplikten. Prop.1982/83:3 92 Provisoriska beslut och förskott (kap. 13) Enligt nuvarande ordning finns deti princip två möjligheter alt ge slöd till den enskUde innan hans ärende ärfärdigbehandlat och del sökta bidraget kan betalas ut. Ersättning kan beviljasprovisoriskt av den myndighet som handlägger bidragsfrågan. Så är fallet med t.ex. allmänna pensioner. Den andra möjligheten är atl den försäkrade vänder siglill socialförvaltningen och ansöker om socialhjälp. Förutom det faktum all det finnstvä vägar alt garantera den omedelbara försörjningen gäller att bestämmelsernapå området inte heller i övrigt är enhetliga. MöjUghet att meddela provisoriskabeslul finns nämligen endast enligt vissa författningar. Vidare saknas etlenhetligt system för avräkning när socialhjälp har beviljats. Det är ofrånkomligt alt det iblanddröjer innan slutligt beslut i elt bidragsärende kan fattas.