prop · G603130 · 1982-12-31 00:00:00 — I den ena delen beräknas civilbejölkningens titlförsetbehovav sådana beklädnadsvaror som ingår i krisgarderoben. - Antal plagg ikrisgarderoben - Fakfisktinnehav enligl genomförda s.k. garderobsinventeringar - Antaganden omlivslängden/hållbarheten hos kläder. På uppdrag av arbetsgruppen genomförde SCB vären 1982 ienkätform en garderobsinventering i 1000 hushåll. Genomsnittligt var innehavetföljande för krisgarderobsplaggen. Plagg (benämning i enkät) Genomsnittligt innehav för personer i - Värmande ellervindtäta ytter- 4 4 plagg ("ytterplagg") - Kavajer,dräktöverdelar och grövre tröjor ("plagg över midjan") 5 5 - Långbyxor,klänningar och kjolar 6 10 ("plagg under midjan") I underbilaga 3:1:1 redovisas vissa närmare uppgifter omgarderobsinventeringens resultat. När det gäller kläders "livslängd"/hållbarhethär ÖEF gjort bedömningar med utgångspunkt från dels en enkät genomförd år1976, i vilken frågor ställdes bl.a. om bedömd livslängd hos kläder, delssärskilda beräkningar med ledning av tillförselstatistik och uppgifter ominnehav enligt enkäten. Förenklat uttryckt tillgår behovsberäkningarna så atttilldelning först tankes ske till den del av befolkningen som enligt garderobsinventeringenhar ett innehav som är mindre än krisgarderoben. Allteftersom tiden går sliterandra delar av befolkningen successivt ner sitt innehav till krisgarderobensnivå. Dessa grupper fömlsälls då erhålla filldelning. Självfallet är det inte möjligt att konstmera ett såselektivt ransoneringssyslem som modellen förutsätter. I praktiken kan eltinslag av generell filldelning inte undvikas. I behovsberäkningarna har ÖEFdärför förutsau att högst av befolkningen skall erhålla selekfivtilldelning av viss varugrupp. Därför görs i vissa fall ransoneringsteknisktmotiverade tillägg. Åven om en ransonering har förbereUs innan en kris harinträffat är det inte möjligt att låta den träda i. tillämpning.Skälet är att reglerings- och ransoneringsmyndigheter samt handeln behöver vissförbe- 1982/83:130 46 redelse- och anpassningstid. F.n. förutsätts att enransonering kan påbörjas efter beslut och att förbrukningen/inköpenunder uppgår till av det normala. Denna åtstramning av konsumfionenåstadkoms genom vissa regleringar i handelsledet som snabbt kan sättas itillämpning. I beräkningsmodellens andra del beräknas med utgångspunktfrån ett givet tillförselbehov för civilbefolkning, försvarsmakt, teknisk texfiletc. den produktionskapacUet och beredskapslagring som behövs sedan hänsyntagits tiU fillgångar som nettoimport och minskning av de kommersieUa lagren. Datormodellens beräkning sker i produktstrukturer förflera förädlingsled (plagg, väv, garn) och för eU stort antal olika varuslag(ca 400). 5 Variation av planeringsnormer Som har nämnts i det föregående uttalade föredragandestatsrådet i prop. 1981/82:148 om åtgärder för tekoindustrin m.m. aU målet för för-söijningsuthålUgheten(krislängden) på beklädnadsomrädet inte skulle sänkas. I den variation av planeringsnormerna som arbetsgruppenlåtit utföra ingär därför ingen ändring av krislängden. Inte heUer har gjortsnågon justering av gällande antaganden om möjlig minskning av de kommersiellalagren. Skälet är aU rimliga ändringar av dessa antaganden (minskning fömtsättsf.n.) skulle ha endast obetydlig inverkan på beräkningsresultatet. Beräkningar har utförts på basis av tre alternativ för försörjningsslandardoch tre alternativ för krisfida utrikeshandel. Av de nio kombinationer avnormer som således erhålls svarar en mot nuvarande planeringsnormer medan åttautgör sänkningar av ambitionsnivån. Följande antaganden har använts för försörjningsstandardoch krisfida utrikeshandel. Krisgarderoben (personer i åldrarna ) (nuvarande norm) Män Kvinnor 1,5' 1,5' ' Halva plagg svarar mot viss försöfiningsmässigambitionsnivå som givetvis inte utgör något konkret ransoneringsaltemativ. 1982/83:130 47 InomÖEF:s beklädnadsbyrå har för andra kläder än de som ingär i krisgarderobenbedömts vilket behov som i stort kan sägas "svara mol" de tvä nedskärningsaltemativenför krisgarderobsplaggen. Det rör sig här om skydds-och överdragskläder samtvissa underkläder och barnplagg. Jämfört med alternativ 1 uppgårnedskärningarna i altemativ 2 till och i alternafiv 3 till . Övrigabehov av tekovaror är bestämda utanför beklädnadsprogrammel och omfattas därförinte av översynen. Dessa behov har därför inle varierats. Iplaneringen fömtsätts f.n. en krisimporl och krisexport som motsvarar 25 resp.20% av genomsnittet . Sedan dessa år har utrikeshandeln ökat.Samtidigt har produktsortimentet förändrats. Dethar från ÖEF framhållits att hänsyn bör tas till den successiva förändringen iproduktsortimentet. Inom ÖEF vill man därför i beredskapsplaneringen numera utgäfrän utrikeshandelssortiment. Arbetsgruppendelar ÖEF:s uppfattning att en viss successiv anpassning fill förändringen av stmkturenhos den normala fredsmässiga utrikeshandeln är motiverad. Med 1979 årsutrikeshandel som bas ger en korrigering av de ovan nämnda procentandelarna förkrisimport och krisexport frän 25 resp. till 20 resp. ingen förändringav den kristida utrikeshandelns omfattning. Beräkningarhar utförts för följande tre alternativ Krisimport och krisexport (% av kvantiteter) Somnämnts i det föregående uttrycker procenttalen inte relafionen mellan krisfidautrikeshandel och total fredsutrikeshandel. De avser i stället ett"smalare" och mer krisanpassat produktsortiment. Somnämnts ovan måste man i bötjan av en kris, innan etl ransoneringssystem harträtt i kraft, räkna med en period med enbart generell tilldelning. 1982/83:130 48 Ihittillsvarande planering har ÖEF fömtsatt att är 6 månader ochatt förbrukningen då uppgår till av den normala. ÖEF bedömer emellertid attdet med det nya ransoneringssystem, som f.n. utarbetas inom verket, kan blimöjligt att nedbringa tiden och att genom regleringar ihandelsledet begränsa tillförseln under denna fid tiU av den normala. I de beräkningar som arbetsgmppenlåtit utföra har förutsatts att elt nytt ransoneringssystem har utvecklats. Iföljande diagram redovisas utfallet av de datorkörningar som genomförts medutgångspunkt från ovan beskrivna alternativ för försörjningsstandard ochkrisimport (krisexport). För åskådlighetens skull sker redovisningen av de nioalternativen i form av kurvor. Varje enskild kurvaulvisar sambandet mellan krisimport och behov av produktion under en treårigkris förutsatt en given försörjningsstandard. Var och en av kurvorna svarar motett av de tre alternativen för försöij-ningsstandard. Hänsyn har tagits tillresultatet av den genomförda undersökningen av befolkningens innehav avkläder. I diagrammen har lagts in ÖEF:sbedömning av möjlig produktion under en treårig kris enligt rapporten ifebruari 1983. Alternativ 1 utgår från tidigare antaganden om möjlig ökning av sktftgångenoch alternativ 2 från ÖEF:s nya mer pessimistiska bedömning. Uppgifterna är förvardera fallet uttryckt som ett intervall. Behov av produktion för olika nedskärningsalt. samt möjligproduktion enligt ÖEF (kris) 10--5 -- Behov av prod. (milj. plagg) Försörjningsstandard alt. 1 Försörjningsstandard alt. 2 Försörjningsstandard alt. 3 _\Krisimport(%av 1979) ' Plagg ingående i krisgarderoben, bams och äldrepersoners behov av plagg motsvarande krisgarderoben, skydds- ochöverdragskläder samt försvarsmaktens behov av värmande plagg. 4 1982/83. Behov av prod. (milj. plagg) Möjlig produktion alt. 1 --- ) Möjlig produktion _ _ _j alt. 2 Försörjningsstandard alt. 1 Försörjningsstandard alt. 2 Försörjningsstandardalt. ' Främst skjortor, blusar och underkläder. Krisimport'C5iav 1979) Behov av prod. (milj. ' A st.) Möjlig produktion alt. 1 Möjlig produktion alt. 2 1 Försörjningsstandard alt. 2 Försörjningsstandard alt. 3 _ Krisimport {%av 1979) Behov av prod. 5 (mnj. -i alt. 1 -1 Möjlig produktion Försörjningsstandard alt. 1 Försörjningsstandard alt. 2 Försörjningsstandard alt. 3 10 X 30 X v Krisimport (X av 1979) Trikåväv (svenskt gam) Behov av * (milj. m ) --- ---- "> Möjlig produktion Försörjningsstandard alt. 1 Försörjningsstandard alt. 2 Försörjningsstandard alt. 3 Krisimport -7 (X av 1979) Möjlig produktion alt. 1 Försörjningsstandard alt. 2 Försörjningsstandard alt. 3 Möjlig produktion alt. 2 . 10 X 20 X Krisimport-> (Xav 1979) Behov av prod. (ton) /. Möjlig produktion alt. 1 Försörjningsstandard alt. 1 Försörjningsstandard alt. 2 Försörjningsstandardalt. import (Xav 1979) 7.1 Beredskapsläget under förutsättning av attplaneringsnormerna ändras Deresultat som redovisas i avsnitt 6 föranleder följande allmänna kommentarervad gäller förhällandet mellan behov av produktion och möjlig produktion(beredskapsläget).Möjlig produktion avser ÖEF:s nya mer pessimistiskabedömning. Kläder -Tung konfektion - Strumpor, strumpbyxor - Kam- och kardgarn Det bör framhållas att begreppet tung konfektion inrymmerdelområden där brist kän föreligga. Om produktionsapparatens flexibilitet inteär tillräcklig får behoven tillgodoses genom "nästbästa" alternativ. Beroende på antagen försörjnings-standard krävs enkrisimport som uppgår till av den normala importen för att behovenskall . Behoven tillgodoses endast vid kardgarnkapacitetsantagandenom lägsta försöriningsstandard och största krisimport. Sammanfattningsvis skulle med de mer restrikfivaplaneringsnormer som arbetsgmppen har prövat, beredskapsläget varatillfredsställande för väv och tung konfektion. Situationen är mer problematiskför lätt konfektion, samt kam- och kardgarn. När det gäller möjligheten att sänkaförsörjningsstandarden bör erinras om att för den väsentliga del av behovet somavser plagg i krisgarderoben är standarden uttryckt som ett minimiinnehav. Åvenom det m.h.t. dessa kläders karaktär är ganska självklart att standarden böruttryckas pä detta sätt, är det ändå inte möjligt att helt bortse från detförhållandet att de flestamänniskor i standardbegreppel (ocksä för denna typ av plagg) lägger inmöjligheten att med vissa tidsmellanrum införskaffa nya plagg. Iföljande tabell redovisas fillförselbehovet (1000-lal plagg) av kläder hörande lill"tung konfektion", dvs. krisgarderobsplagg både för den grupp förvilken försörjningsstandarden uttrycks som minimiinnehav () och övrigabehovskategorier. Delframgår av tabellen att minskningen av krisgarderoben har mycket stor effekt pätUlförselbehovet för den personkategori som berörs härav, dvs. Således medger alternativ 1 (= nuvarande planeringsnormer) entilldelning som motsvarar i genomsnitt ca 2,8 plagg under kris(här bortses från fiUförseln under de inledande tre månaderna). I alternativen2 och 3 sjunker denna siffra till ca 1 resp. ca 0,5 plagg. Alternativ 3 innebäratt endasi människor med etl på något vis dokumenterat behov kan fåtilldelning. I detta alternativ och troligen ocksä i alternativ 2 skulle detsåledes inle bli frägan om nägon generell filldelning. Fördelningenav tillförseln av tung konfektion som den redovisas i tabellen ovan avspeglaren avvägning mellan olika befolkningsgruppers behov som självfallet kandiskuteras. Således innebär alternativ 1 en betydande"tillförselmässig" prioritering av barn och ungdom (samt äldrepersoner) men, vilket är viktigt att framhålla, inte en motsvarande prioriteringav den egenfiiga försörjningsstandarden (med den definition av denna somanvänds). I nedskärningsalternafiven 2 och 3 accentueras skillnaden i beräknadtillförsel per capita mellan personer i åldern å ena sidan och övrigapersonkategorier å den andra. Det kan vara tveksamt om så stora skiUnader äracceptabla. Framställningenhar behandlat försötjningsstandarden i fråga om vad som benämns tungkonfektion. I detta sammanhang motsvarar begreppet tung konfektion huvuddelenav klädsortimentet, dvs. alla kläder utom skjortor, blusar, underkläder ochstrumpor etc. För dessa senare grupper, här benämnda lätt konfektion resp.strumpor/strumpbyxor innebär de två nedskärningsalternativen enförsörjningsstandard som för flertalet plagg är ca 10 resp. lägre än ialternativ 1. För dessa slag av kläder uppkommer inte sådana ransoneringslekniskaproblem som för plagg ingående i krisgarderoben. 1982/83:130 56 7.3 Krisimport(kristida utrikeshandel) Motbakgrund av de förutsättningar som har redovisats i det föregående innebärantaganden om en större kristida utrikeshandel beräkningsmässigt alt behovel avinhemsk produktionskapacitet för alt tillgodose det beräknade fillförselbehovetminskar. Skälet är att neltokrisimporlen alltid förutsätts vara positiv ochkvantitativt sett ökar för ökande kristida utrikeshandel. För enkelhetensskull används i det följande enbart termen krisimport för den tillgång som denkristida utrikeshandeln utgör i beräkningarna. Deförutsättningar som i beredskapsplaneringen görs om krisimport inverkar på dekonkreta beredskapsåtgärdernas omfattning. Det kommer alltid att råda osäkerhetom dessa anlaganden kan förverkligas i ett kris-läge. Man rör sig därför härmed en risk som innebär att den ambition som man satt upp för försörjningen pätekoområdet kanske inte kan realiseras i en krissituation. Redande antaganden som i nuvarande planering gäller för krisimporten innebär attdenna täcker av det totala tillförselbehovet av beklädnadsvaroruttryckt i garnvikt. Krisimporten i de olika förädlingsleden garn, väv ochkläder har härvid omräknats till garnvikt och summerats (se underbilaga 3:1:2). Deav arbetsgruppen undersökta alternativen innebär jämfört med nuvarandeplaneringsnormer sänkt försörjningsslandard och större krisimport. Den andel avkrisbehoven som skulle tillgodoses genom krisimport blir därför i dessa fallstörre än . Arbetsgruppensöversyn av planeringsnormerna för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdethar avsett civilbefolkningens försörjningsstandard i en krissituation ochomfattningen av den kristida importen. Deminskningsalternafiv som har prövats i fråga om försörjningsstandarden harfrämst gällt krisgarderoben. Det redan med nu gällande planeringsnormer lågatillförselbehovet av dessa plagg sjunker i de två redovisademinskningsalternativen till så låga nivåer att någon generell tilldelningknappast blir möjlig. TUldelning skulle i stället fä bU selekfiv, vUket teknisktmedför svåra problem. Om man m.a.o. accepterar en låg innehavsstandard för denvuxna befolkningen i slutet av en kris är de befintliga garderobstillgångarnaså stora alt den generella filldelningen till denna grupp personer inskränks till en obetydlighet eller lill noll. Häraktualiseras ocksä avvägningsfrågor gentemot övriga prioriterade försörjningsområden.Som nämnts ovan har arbetsgmppen vid jämförelse mellan dessa försöijningsområdeninte kunnat dra några slutsatser om över- eller underambition vad gällernuvarande planeringsnormer på beklädnadsomrädet. En särskild studie rörandedessa frägor skulle enligt arbetsgruppen vara önskvärd. Syftet med en sådanstudie skulle kunna vara att pröva om det är möjligt att uttrycka planeringsnormernaför de 1982/83:130 57 olika prioriterade försörjningsområdena mer likformigt änvad som gäller. ArbetsgmppenviU avslutningsvis ta upp den principiella frågan om formen för statsmakternasbeslut om planeringsnormer. har tagit detaljerad ställning till denkristida försötjningsstandarden för en del av civilbefolkningen och därvidenbart för vissa plagg som i och för sig är de "viktigaste" (krisgarderobsplaggen).Den ansvariga myndigheten, ÖEF, bör enligt arbetsgruppen få möjlighet att göravissa justeringar i fråga om den försörjningsstandard som bör gälla för olikabefolkningsgrupper allt eftersom erfarenheter erhålls under planeringen. Detbör enligt arbetsgmppens uppfattning vara tUl fyllest att mer aUmäntän tar ställning till vilken ambition som bör gälla förförsörjningsstandarden på beklädnadsområdet i en kris men ändock mer preciseratän vad som gjorts på andra områden. Antaganden om krisimportens omfattning handlar i storutsträckning om vilka risker man är beredd att ta vid dimensioneringen avberedskapsåtgärderna. Enligt arbetsgruppens mening bör det rådaöverensstämmelse mellan de antaganden som görs i detta avseende för de olikaprioriterade försörjningsområdena. Överensstämmelse behöver inte innebära attnedskärningen i förhållande tUl fredsimporten blir densamma i procent. Detväsentliga är att det finns en övergripande gmndsyn i denna fråga som kanappliceras på planeringen inom de olika försörjningsområdena. Arbetsgmppen anser att det är den gemensamma grundsynenoch inte antaganden för enskilda försörjningsområden som statsmakterna bör taställning till. Mot bakgmnd härav förordar arbetsgruppen, att en gmndsyn ifråga om krisimporten utarbetas. 5 1982/83. Vissauppgifter om den vuxna befolkningens () innehav av kläder enligtstatistiska centralbyråns garderobsenkät Andel av befolkningen med visst innehav (%) Män Kvinnor 0 1 2 3 4 5 >5 0 1 Ytterplagg Plagg över midjan Plagg under midjan 4,8 18,7 25,7 <-50,6- 2,1 5,7 7,9 13,4 15,3 54,4 0,6 1,2 8,2 13,3 21,8 54,3 0,0 4,4 3,4 3,7 0,2 0,8 «- 57,4 - 18,2 50,0 4,6 4,6 89,0 Andel av befolkningen med visst innehav (%) Män Kvinnor 12 3 4 5-10 >10 1 2 Skjortor, blusar Tröjor, jumprar Underkläder för vinterbruk Övriga underkläder Strumpor, sockor 2,7 1,7 3,2 3,8 37,9 41,8 2,1 11,8 12,6 13,7 46,9 12,8 7,5 18,5 15,2 18,8 31,2 8,9 0,8 0,8 1,9 4,5 36,7 65,3 0,8 0,0 0,0 1,2 4,2 93,8 10,5 17,8 13,0 5,0 10,1 31.0 28,5 13,9 5,0 14,7 75,6 Tekovarorunder en treårig kris. Tillförselbehov, krisimport och minskning avkommersiella lager enligt nu gällande planeringsnormer uttryckta i ton garn Iföljande tabell är samtliga behov och fillgångar i oUka förädlingsled då detgäller kard-, kam- och bomullsgarn omräknade till garn i ett enhetligt s. k. krisgarnnummer(enhetlig finlek), anpassat fill den svenska spinnings-industrinsproduktionsmöjligheter. Angivna kvantiteter uttrycker däremot inle vikten förde enskilda behovs- och tillförselkategorierna. (T.ex. kan behovet avarbetskläder inte jämföras med behovet av hemtextil.) Hänsynhar inte tagits till varor som förbmkas redan i fiberform (vadd, non wovenetc). - Äldre än Arbetskläder Hemtextil Sjukvården Försvarsmakten Teknisk textil 6100 7 100 1 100 3 300 7000 1800 4 800 1400 1900 Summa beklädnad 129700 och viss teknisk textil Krisimport Minskning av kommersiella lager Summa 69400 varav krisimport 59200 Krisimport/tillförselbehov (beklädnad och viss teknisk textil) 1982/83:130 61 Anmälantill proposition om åtgärder för tekoindustrin, m.m. Chefenför industridepartementet har i sitt anförande presenterat regeringens förslagom åtgärder för tekoindustrin, m.m. och utrikeshandels-ministem har tagit uppfrågan om åtgärder för att förbättra kontroUen av tekoimporten och föreslagit bl.a.en uppstramning av det s.k. hemtagningssystemet för licensbelagda tekovaror. Ianslutning därtUl tar jag nu upp behovet av resursförstärkningar för tullverketsamt frågan om en administrafiv straffavgift vid överträdelser avimportregleringarna på tekoområdet. kommer ca 165 000sändningar med tekovaror in i landet. Av dessa är ca 125 000 föremål för s. k.hemtagning, som innebär att importörerna får ta hem varorna efter en anmälan.Det är av väsentlig betydelse att de nya uppgifter om importlicensnummer och omvar licensen förvaras som skaU lämnas i hemtagningsanmälan vid import avtekovaror ägnas fillräcklig uppmärksamhet och stickprov görs för attkontrollera om de lämnade uppgifterna är korrekta. När uppgifter saknas ellerär oriktiga måste varorna transiteras eller läggas upp på tuUupplag, vilketkräver ökade arbetsinsatser och ökad godsexpediering. Även den godskonlroU somgörs genom öppning av och besiktning av tekovarorna måste ökas bl.a. föratt det skall kunna fastställas om lämnade uppgifter är riktiga. Närtulldeklarationen sedan granskas måste det kontrolleras att de uppgifter somhar lämnats i hemtagningsanmälan för godset i fråga är riktiga. TuUverketsökade arbetsuppgifter faller på såväl bevakningstjänstemän som påkontorspersonal och handläggare (tulltaxeringsutbildade tjänstemän). De ökadearbetsuppgifterna för den sistnämnda personalkategorin måste med hänsyn tillden långa utbildningstiden för tulltaxeringstjänste-män - tills vidare täckasgenom ytterligare prioritering. När det gäller bevakningstjänstemän ochkontorspersonal är det däremot nödvändigt att på förhållandevis kort tidåstadkomma en personalförstärkning. har räknat med alt 15bevaknings-/ kontorstjänstemän erfordras för att ge stöd åt de föreslagnaskärpta reglerna när det gäller import av tekovaror. Jag delar styrelsensuppfattning på denna punkt. 1982/83:130 62 Jaghar dock erfarit att generaltullstyrelsen vid utformandet av sitt förslag om enpersonalförslärkning har utgått från den allmänna kontroll-nivå som finnsnär det gäller godskontrollen. Med hänsyn till den betydelse som jag tillmäterkontrollen av att licenssystemet efterlevs på tekoområdet - särskilt motbakgrund av utvecklingen -finner jag det emellertid angelägetatt godskontrollen ytterligare förstärks utöver de åtgärder som blir nödvändigatill följd av de ändrade bestämmelserna. Jag förordar atttullverket tillförs ett medelstillskolt om 3 milj. kr. för /84för importkontrollen av tekovaror. Överträdelser avinförselförbud är straffbelagda enligt varusmugglings-lagen (1960:418) omgärningen har skett med uppsåt eller av grov oaktsamhet. Om åtal kommer tillstånd och den misstänkte fälls för gärningen torde påföljden i regel blidagsböter. Generaltullslyrelsen hartidigare föreslagit en komplettering av sanktionssystemet. Förslagel innebär bl.a.alt en avgifi motsvarande av importvärdet skall tas ut iadministrativ ordning vid överträdelser av importregleringar. Vidremissbehandlingen biträdde kommerskollegiet förslaget och var inte främmandeför atl avgiften i vissa fall eller pä vissa områden, t.ex. tekoområdet, skullesättas högre än styrelsen föreslagit. En sådan särskild sanktion ansågs som etlallt mer nödvändigt komplement till straffbestämmelserna i vamsmuggUngslagen.Detta förhållande skulle kvarstå även efter en ändring av reglerna omhemtagning. Förslaget borde enligt myndigheterna genomföras möjligt. Generaltullstyrelsensförslag om en ny sanktionsavgifi övervägs f. n. inom . Jag ärdärför inte beredd att i detta sammanhang föreslå att en sädan avgift införs. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atllill : Förvaltningskostnader för /84 under sjundehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop. 1982/83:100 bil. 9 punkt D 3med . förhöjt förslagsanslag av . Prop.1982/83:130 63 Anmälantill proposition om åtgärder för tekoindustrin, m.m. Underåren 1977 och 1978 minskade både sysselsättningen och produktionsvolymenkraftigt inom tekoindustrin. Antalet årsanställda minskade under dessa är med10000 personer och produktionsvolymen sjönk . uppgickantalet anställda till 31 600 personer. Minskningen i sysselsättningenfortsatte även med . Sysselsättningen inom branschen uppgårnu fill ca 29000 årsanställda. Enligt statens industriverks (SIND) bedömningkommer antalet årsanställda att fortsätta minska med ca 3%.Beträffande produkfionsut-vecklingen gör SIND bedömningen att det kommer attske en viss mindre återhämtning inom textil- och trikåindustrinoch att nedgången inom konfektionsindustrin blir mindre än de föregående åren. Arbetslöshetenbland beklädnadsarbetarnas kassamedlemmar har legat på enhög nivå. I procent räknat har arbetslösheten pendlat mellan 5,0 och 7,. Dettotala antalet arbetslösa kassamedlemmar i samfiiga industrikassor har undermotsvarande period pendlat mellan 3,2 och 4,. Den arbetslöshet som haruppmätts är den högsta under den senaste femårsperioden.Detta gäller både beklädnadskassan och den totala arbetslösheten inomindustrikassorna. Enligtkonjunkturinsfitutets konjunkturbarometer var sysselsättningeninom tekoindustrin i stort sett oförändrad under det fjärde kvartalet.Utvecklingen av antalet anstäUda väntas blinegativ. Inom samtliga branscher förväntar man sig att antalet anställda skallminska. 2 Tillfälligtsysselsättningsbidrag för tekoindustrin DettiUfäUiga sysselsättningsbidraget inom textil- och konfektionsindustrin - det s.k.äldrestödet - infördes . 1982/83:130 64