prop · G60323 · 1982-12-31 00:00:00 — För den regionala anställningsutbildningen samtutryckningsledarutbildningen av deltidsanställtbrandbefäl föreslås, att staten träffar överenskommelsemed tio kommuner om att till deras brandförsvar,"utbildningsbrandkårer", förlägga dennautbildning. Vid den genomsnittliga utbildningsbrandkåren kommer att erfordras lokalresurser motsvarandeen investering pä ca , fordon och annanmateriel till en kostnad av ca samt personella resursermotsvarande 5 ärsbefattningar på brandingenjörs-/brandmästarnivä. Beträffande samordningen mellan brandförsvars- och civilförsvarsutbildningen hänvisas tillsärskilt yttrande i bilaga Q. Kostnader (kapitel 11) För staten beräknas det totala investeringsbehovet till ca 172,5miljoner kronor och den ärliga driftkostnaden till 32,8miljoner kronor. Väsentliga delar av såvälinvesterings- som driftkostnaderna ären följd av redan fattat lokaliseringsbeslut. 1982/83:23 143 Enligt de sakkunnigas beräkningar kommer kommuner nas totala personalkostnader för brandförsvaretatt öka med ca 1,6 - som en följd av förslaget. Uppbyggnadstakt (kapitel 12) De sakkunniga föreslär, att förslagettill ändrad brandförsvarsutbildning genomföres i tre etapper, 1.5, 3.5 respektive 5.5 är efter det att behandlat den avutredningen föranledda propositionen. Statens investeringskostnader kommer enligt förslaget företapp 1 att uppgå till O kronor, för etapp 2 till och för etapp 3 till . Statens driftkostnader.enligt förslaget uppgårför etapp 1 (inklusive dagensdriftkostnader) till ca , för etapp 2 (inklusive dagens kostnader och kostnaderna för etapp 1) till och för etapp 3 (inklusive dagens kostnader ochkostnaderna för etapp 1 och 2) till 32,8 miljonerkronor. 1982/83:23 144 SAWANSTÄLLNmG AVREMISSYTTRANDEN t5VER BETÄNKANDET (Ds Kn 1979:5) BRANDFÖRSVARSUTBILDNINGEN Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ,överbefälhavaren, ,, , , ,luftfartsverket, statskontoret, , , universitets- och högskoleämbetet,generaltullstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsen, statens planverk, statens brandnämnd, länsstyrelsemai , , , , , ,och , , ,, Västernorriands, Jämtlandsoch . Svenska brandbefälets riksförbund.Svenska kommunalarbetareförbundet, , ,. Centralorganisationen /SR,i , samt civilingen jörsförbund. Universitets- och högskoleämbetet har bifogat yttranden frän tekniska högskolani och i . Länsstyrelsemahar bifogat yttranden frän , , , , , ,, , , , , ,, , , , Arjängs,, , , CX'anåkers, , , , , och kommuner samt fränSvenska kommunförbundets länsavdel- Prop.1982/83:23 145 ningar i och . i har därjämte bifogat ett yttrande frän skorstensfejarmäs-tarenEric B. Aström, . Svenska kommunförbundethar bifogat yttranden från sina länsavdelningar i Örebrooch . Yttrande över betänkandet har dessutom avgetts av kommun. De sak'kunniga förövers>'n av brandförs\'arsutbildningen m.m. föreslår en kraftigförbättring av utbildningen av den hel-och deltidsanställda brandpersonalen samt personalen i sotningsväsendet. Brandchef skall enligt förslaget endast kimna vara den som har avlagt lägst brand-ästarexairenoch genomgått viss kompletterande utbildning.De sa'Kkinniga föreslår en utvidgning av personalen vid statens brandnämnds utbildningserJiet. Denna flyttas i enlighet medriksdagens beslut ut till i kommun. Det ökade lärarbehovetvid utbildnings-enlieten avses bl.a. bli tillgodosett genom att personal lånas in till utbildningsenheten från det kommunala brandförsvaret. Viss utbildning skall vidare förläggas till tio utbildnings-brandkårer. Utredningsförslagetavses bli genomfört i tre etapper pä fem och ett halvt är efter beslut. Ett inte obetydligt antal remissinstanser, bl.a. statensbrandnämnd, länsstyrelsema i , och Jämtlandslän, och kommuner. ,, ,och länsavdelningav anser reformen angelägen och att den börgenomföras så sk>'ndsamt som möjligt. i och kommun ifrågasätter dock ominte utredningen inriktat utbildningen påen alltför hög ambitionsnivåeller att förslaget ärorealistiskt ur kostnadss>'npunkt. Civilförsvarsstyrelsenanser att man i förslaget inte i tillräcklig ut-sträclcninghar tillvaratagit möjlighetema till ökad integration 10 1982/83. 1982/83:23 146 mellan freds- och krigsräddningstjänst samt att det krävs ytterli gare studier och undersökningar i detta avseende. Regeringens ställningstagande till den framtida brandförsvarsutbildningen bör enligt styrelsens mening ske bl.a. med utgångspunkt fråncivilförsvarsstyrelsens studier av civilförsvarets utveckling och försvarskommittés prövning av studiemas resultat. De sakkunniga anser att statens brandnämnds utbildningsenhet även skall ha hand om brandförsvarsutbildningen. Förutom en treveckors anställningsutbildning för alla vid någonav tio utbildningsbrandkårer och praktik vid brandkår avses enligt förslagetbrandmannautbildningen bli koncentrerad till brandskolan. , 1ands t ings förbundet och (majoriteten) anser att utbildningen avpersonal inom brandväsendet bör anordnas av det allmänna skolväsendet. föreslår att brandmannautbildningeninordnas som en tvåårig specialkurs i g>'mnasieskolandit elever kan söka direkt från . Utbildningen kan enligt förbundet för-. läggas i anslutning till de blivande utbildningsbrandkärema. Den teoretiska undervisningen föreslås blianordnad i gymnasieskolan på dessa orteroch kompletterad med praktiska tillämpningarpå utbildnings'orandkårema. Den direkt 1 läroplanen ingående handledda praktiken anordnas enligtförbundets förslag som s.k. inbyggd utbildning enligt skolförordningen i varje län, t.ex. hos brandförsvaret på elevens hemort. framhålleratt för inbyggd utbildning måste statsbidrag utgå motsvarande vad gällerför industriella yrkesutbildningartill kommunerna för att täcka de merkostnader som uppkommer underpraktik-tiden. - anser att gymnasieskolans lärare kan utnyttjas i de allmänna ämnena ochatt i kommunen kan medverka i denbrandtekniska delen. Den nuvarande fordonsparken, utrustningen och övningsanordningama kan enligt kommunförbundets 1982/83:23 147 mening utnyttjas ävenför utbildning så att man tillvaratar de befintliga resursema på ett rationellt och ekonomiskt sätt. Om någonkomplettering av utrustningen vid utbildningsbrandkärema ändå måste skeanser kommunförbundet ätt visst statsbidrag bör utgå. - Förbundet anser vidare att grundutbildningen av brandpersonal såsom inte bör vara koncentrerad till ett ställe.Genom detta förslag ökas möjlighetemaatt erhålla utbildad brandpersonal i olikaregioner vilket medför att en bredare rekrytering kommertill stånd. Denna utbildning kan enligt förbundets mening ävenvara lämplig för andra områdenän enbart för det kommunala brandförsvaret, t.ex. för industribrandförsvaret och statliga verksbrandförsvaret. Bland övrigaremissinstanser tar endast kommun och brand- och civilförsvarsnämndeni kommun upp frågan om att utbildningen bör ske inom ramen för gymnasieskolan. Vidare framhållerSveriges skorstensfejarem.ästares riksförbund att skor-stensfejaryrket är ett sådantudda yrke att det inte ryms inom ramen förgymnasieskolan. De sakkunniga föreslår att utbildningen pä sju terminer av brandingenjörerskall bestå av anställningsutbildning vid utbildningsbrandkår, praktikårvid kommunalt brandförsvar, ett läsår vidteknisk högskola och övrig utbildning vid brandskolan. Flertalet av de remissinstanser sora yttrar sig i dennadel anser att teknisk högskola bör utnyttjas i brandingenjörsutbildningen och då i högre grad än vad utredningen föreslär. Till dessa remissinstanser hör Universitets- och högskoleämbetet, kcjiimun, kommun, , Svenska brandförsvarsföreningenoch Centralorganisationen /SR. Svenska brandfir.svarsfnreninpen förordar såledesatt tekniska högskolan i blir huvudman för brandingenjörsutbildningenoch att utbildningen organiseras som särskildutbildningslinje eller studieriktning vid högskolan.Detta skulle enligt före- 1982/83:23 148 ningen möjliggöra en bredare utbildning och rekrytering av brandingenjörer till försäkringsverksamhet och annan förebyggande verksamhet utan att detta behöver ske pådet kommunala brandförsvarets bekostnad. Föreningen anföratt genom en förläggning till teknisk högskolaskulle en nära koppling till tekniskt-vetenskapligtutvecklingsarbete möjliggöras. Den kunskapsmässigabakgrunden till skyddsinsatser som görsmåste enligt brandförsvarsföreningensmening alltid hällas i nivå med den tekniska utvecklingen i övxigt. Enligt föreningenär det sannolikt att detta kan uppnås endast med en i den tekniska utbildningen i övrigt välintegrerad utbildning i brandförsvarstekniskafrågor. Föreningen framhålleratt även vid den här föreslagna lösningen ärdel naturligt att de resurser och den speciella kompetens som. kommer attfinnas i den föreslagna bra.-.dskolan utnyttjas sä att delar av brandingenjörsutbildningen fcrläggs till brandskolan. Med knytningen till teknisk högskola ar:Ser föreningen-attdet bör vara möjligt att väsentligtreducera ger.crrförandetiden. /SR anser i motsats tillutredningens förslag att brandingenjörsutbildningen skall brytas ut ur den ut-tildr.ingsom är förlagd till statens brandnämndsutbildningsenhet cch i stället överflyttas till teknisk högskolaoch där utgöra en särskild civilingenjörsutbildning. Detta liindrar dock inte att vissadirekt brandförsvarsbetonade utbildningsmoment förläggs tillstatens brandnämnds utbildningsenhet. -Brandingenjöremas verksamhet inom samhällets brand- och räddningstjänst har avgörande betydelse förstora delar av samhällsuppbyggnaden. Brandingenjöremas uppfattning präglar stadsplanerna, byggnaders konsti"ulöretags utformning osv. Brandingenjöremas ställningstagandeni dessa för samhällsuppbyggnaden sä avgörande frågor kommer därför att få-ekonomiska konsekvenser, som är av storbetydelse för samhället, bostadsbyggandet, industrierskonkurrenskraft, försäkringspremier osv. Ur samhälletssynpunkt är det därför av största vikt att brandingenjör sgruppens utbildning förbättras ochatt detta "snabbt genomförs. Motbakgrund av brandingenjöremas ansvarsförhållandeninnebär en bättre utbildning också möjligheter att skapa en bättre arbetsmiljöför brandpersonalen. - En överflyttning av Prop.1982/83:23 149 brandingenjörsutbildningentill tekniska högskolan medger en direkt knytningmellan vardagslivets arbete och forskning, som inom brandförsvaret ärmycket eftersatt, överflyttningen får fördelaktigakonsekvenser genom att den samverkan som sker i det praktiska livet mellanbrandingenjören och andra ledande befattningari samhället, förbättras på grund av en gemensam utbildningsbakgrund.Brandingenjören får härigenom ocksä möjlighet direkt uppföljning av utvecklingen inom andragrenar av samhällslivet. Den brandtekniska forskningenkan bli ett naturligt led i samband med brandingenjörs utbildningen på tekniska högskolan och tillfredsställa det starka behovet av att samordna brandtekniskoch annan högre teknisk forskning ochutveckling. - /SR anser att en överflyttningav brandingenjörsutbildningen till teknisk högskola utan någrastörre kostnader kan genomföras . S.ACO/SR föreslår att dettainitiativ sker i form av s.k. uppdragsutbildning för att såsmåningom helt integreras i högskolans kontinuerliga undervisning, varvidbrandingenjörsutbildningen blir enutbildningslinje. övrigaremissinstanser har i hu\-udsak inte haft någraerinringar mot utredningsförslaget i denna del. anför dock att förbundetkan acceptera att den allmäntekniska delen av brandingenjörsutbildningen förläggs till teknisk högskola men menar att strävanbör vara att en särskild brandingenjörslinje ändå inrättas. Även möjlighetenatt senare helt förlägga denna till brandskolan börenligt förbundets mening prövas. 5 Samordning med bl.a. civilförsvaret De sakkunnig.-i hänvisarbeträffande samordningen mellan brandförsvar- och civilförsvarsutbildningen till ett särskiltyttrande av expert iutredningen. Utbildningen av brandpersonal för civilförsvaretsundsättnings-organisation bygger enligtyttrandet i princip pä den förutsättningenatt personalen redan har erforderliga kunskaper i brand- Prop.1982/83:23 150 Civilförsvarsutbildningen som är en tväveckorskxirsuppges ta sikte på att ge kunskaper om undsättningsplutonens verksamhet, planering av insatser,ledning, taktik och teknik, samt samverkan inom och utom den egna plutonen.Enligt expert finns detför närvarande inga skäl som talar för en samordning av brandförsvarsutbildningen med civilförsvarsutbildningen. Av utredningsförslagetframgår att samlokaliseringen av och statens brandnämnds centrala utbildning kan gerationaliseringsvinster genom att civilförsvarsstyrelsensservice-, förråds- och intematresurser påRosersberg utnyttjas i största möjliga utsträckningoch att statens brandnämnd får möjlighet att "köpa" vissa tjänsterav . Lokaliseringentill medför emellertid enligt förslaget behov av omfattande investeringar ibyggnader för administration, undervisning, förläggning och utspisning. Civilförsvarsstyrelsenframhåller att börmöjlighetema att integrera det föreslagna utbildningssystemet med civilförsvarsutbildning tillvaratas i större omfattning. De civilförsvarsinslag som då bör ingå i utbildningen måste enligt styrelsen utökas vilket synes möjligt inom ramen för en totaltsett oförändrad utbildningstid. Enligt civilförsvarsstyrelsensmening bör alltså målsättningen pålängre sikt vara att brandpersonal sorahar genoragått utbildning i fredstida räddningstjänsti princip bör kunna placeras i undsättningsbefattningar utan kompletterande civilförsvarsutbildning. Vid fortsatt planering och fysiskutbyggnad av utbildningsanläggningar för räddningstjänst anser civilförsvarsstyrelsenatt en total samordning bör koimia till stånd omfattande hela samhällets behov av dylika anläggningar. En mer fullständig integration kommer enligt styrelsens uppfattningatt förhindra att kostnadskrävande utbildningsanläggningar utvecklas i olika riktningar med påföljanderisker för onödiga investeringar. Sjöfartsverketanser, att då nya övningsanläggningar planeras för brandmansutbildningen bör beaktas att sjöfartensbrandskyddskommitté samt sjömans- och sjöbefälsskoloma kan ha behov av att utnyttja sådana ;ml.ägg- 1982/83:23 151 delar utredningens uppfattning omnödvändigheten av en bättresamordning av samhällets resurser för särskilda kxirservid sidan av kompetensutbildningén. Verketser positivt på en ökad samverkan med statens brandnämndinom utbildningsområdet flygplansbrand. Statskontoretpekar på vikten av att investeringsbeslutenavseende etappemia två och tre baseras på en i särskildordning verkställd undersökning eftersom de föreslagna investeringarna ärså stora. Härvid börenligt statskontorets mening resursanspråkenytterligare prövas liksom förutsättningarna för att i störreutsträckning än vad som har föreslagitsutnyttja brandförsvarets och civilförsvarets anläggningarför praktiska utbildningsmoment.Byggnadsst>Telsen anför att styrelsen i enlighet med ettuppdrag från Kungl. Maj:t bedriver en utredning tillsammans med ,, brandnämnden, försvarsmaktenoch luftfartsverket i syfte bl.a. att ge ett underlag för en utbyggnadsplan för Rosersbergs-området. Utbyggnadsplanen torde enligtstyrelsen vara klar . framliåller att en sådanutbyggnadsplan kommer att underlätta såväl enframtida planering för brandnämndens blivande anläggningar i som en bedömningi vad mån en saraordning av brandförsvarsutbildningen med civilförsvarsutbildningen och eventuellt även med luftfartsverkets brandkårsutbildning kan ägarum. anser att fråganom behov av utbildning förbrandbekämpning till sjöss kan tillgodoses genom deltagande i vissa delarav den föreslagna utbildningsverksamheten bör studeras närmare.Ntotsvarande synpunkter kan enligt generaltullstyrelsen även framförasbeträffande behov avutbildning inom kemikalieskyddsområdet.Länsstyrelsen i anser att fräganom en samordnad brandförsvars- och civilförsvarsutbildning bör prövas ytterligare. Bl.a. skulleenligt en samordning avutbildningen kunna medföra minskade kostnader totalt sett för freds- och krigsräddningstjänsten. Vidare medför enligt länsstyrelsensuppfattning en samordning också att de olägenlieter som uppstår vid brandförsvaren i samband med attpersonalen inkallas till civilförsvarsövningar elimineras. i ifrågasätter om inte ett bättre samutnyttjande av tillgängligaoch tillkommande resurser i börk-unna uppnäs än vad som har framgått av ut- 1982/83:23 152 redningens förslag.Länsstyrelsen i anser att m.an bör tillvarata möjlighetema av en samordning av brandförsvarsutbildningen och utbildningen av civilförsvarspersonal. Behovet av speciell civilförsvarsutbildning bör enligt kunjia inplaneras ochgenomföras inom ramen för den föreslagnatiden för brandförsvarsutbildningen. Enligt uppfattning bör målsättningen vara att brandpersonal som har genom.gått utbildning i framtida räddningstjänstkan placeras i civilförsvaret utan kompletterande civilförsvarsutbildning. De sakkunniga föreslär att den regionala kompetensutbildningen förläggs till tioutbildningsbrandkårer vilka ges bästa möjligageografiska spridning. Antalet utbildningsbrandkårer anges vara gi-undat pådet beräknade elevunderlaget. I yttrandet i betänkandetfrän exjiert anförs att det kan fimias skäl att överväga att utforma de regionala ö\Tiingsanläggningamaför brandförsvaren såatt de även kan ar.vändas förcivilförsvarets undsättningsövningar.De merkostnader för investering som en sädan samordning medför uppvägs enligt e:cperten av inbesparingar av resekostnader och civilförsvarspenning. Enligt yttrandet är det angelägetatt m.öjlighe-tema för utnyttjande av ävenövriga regionala övningsfältför civilförsvarsöviiingarbeaktas innan planerade anläggningarkommer till utförande. Civilförsvarsstyrelsentillstyrker att viss brandförsvarsut-b Idningskall genomföras regionalt vid s.k.utbildningsbrandkårer. Enlig': styrelsen kan öveivägas huiijvidaytterligare ut-bildningsverksamliet börförläggas regionalt i stället för att sammanförastill en central utbildningsanstalt av stort format, som i sådant fall mer kan ges karaktären av befälsskola.Civilförsvarsstyrelsen anför att regionala utbildningskårer synes komma att bli av visst värde-vid skärptberedskap dvs. då civilförsvarsstyrclsens fasta anläggningar förutbildning och öxoiing kan bli otillräc! ;liga i antal. Att samordna brandförsvarsutbildningen .Tiod utbil-biingcii av civilforLJvarspersorialsynes enligt Prop.1982/83:23 153 i av skilda skälinte vara ändamålsenligt. anser det däremot angelägetatt de övningsanläggningar som byggs upp vid de föreslagna utbildningsbrandkärema och vid andra brandkårer samnyttjas med de anordningar civilförsvaret behöverför sina undsättningsövningar.Enligt är det fördelaktigtför civilförsvaret med hänsyntill de mycket korta övningstidema att kunna bedriva övningarna utan alltför länga resvägar och det ärlämligt för brandkåremaom övningarna sker inom kommunens gränser. Bådebrandväsendet och civilförsvaret, har därför enligt länsstyrelsensmening gemensamma intressen av lokala övningsfält. Länsstyrelseni framhåller att vid utbyggnaden av de regionala övningsanläggningamabör även civilförsvarets behov av dylika anläggningar beaktas. Beträffande förslagetom regional utbildning synes detta enligt länsstyrelseni helt överensstämma med målsättningen att sälångt möjligt utnyttja befintliga personal-, materiel- och anläggningsresurser. anser att en frågasom inte i tillräcklig grad har belysts avutredningen är möjligheten att lägga all brandmannaklassutbildningtill de regionala utbildnings-kårerna. En fördel skulle därvidenligt mening nås genom att den centrala utbildningen i Rosersbergkunde koncentreras till befälsutbildningoch att anläggningen där härigenom fickbli enbart en befälsskola. biträderförslaget att de regionala övningsanläggningamabör utformas sä att de ävenkan användas för civilförsvaretsundsättningsövningar. Länsstyrelseni framhålleratt för ett samutnyttjande av anläggningar förcivilförsvars- och brandförsvarsutbildning talar - förutom ekonomiska skäl - det alltmer påtagliga intresset för att sökafä ett till det fredliga räddningsarbetet bättreanknutet civilförsvar. i Jämtlandslän anför att de föreslagna regionala utbildningsbrandkärema torde utgöraett verksamt hjälpmedel att främja en god rekrytering och fortbildning. Man bör enligt länsstyrelsenundersöka om inte ytterligare Icurser vidsidan om de föreslagna kan förläggas tillregionala utbildningsbrandkärer i stället förtill den centrala utbildningsenheten. Enligt kommun bör detbeaktas att det kan finnas skäl att överväga attutforma de regionala övningsanläggningama förbrandförsvaren så att de ävenkan användas för civilförsvarets Prop.1982/83:23 154 Det börvidare enligt kommunen undersökas om inte forsvarsnaktenhar behov av att för viss utbildning nyttja föreslagna regionala anläggningar eller lokaler. Enligt utredningsförslagetskall, förutom brandingenjörer, brandmästaresom har kompletterat sin brandmästarexamenoch sin särskilda utbildning i förebyggande åtgärder mot brand med en särskild förvaltningsutbildningkunna inneha befattning som brandchef eller vice brandchef. Även fördeltidsanställd brandchef uppställs enligt förslagetdessa krav pä kompetens. i anser att brandchefstjänsten börvara en heltidssyssla. Vidare ansluter sig länsstyrelsentill utredningsförslaget om heltidsanställd branddief gemensam för två eller flerakomir.uner men anser att bör varje kommun ha egen heltidsanställd brandchef. kommun föreslär attdeltidsanställda brandchefer och vicebrandchefer i kommuner upp till ett visst invånareantal som har flera åri sin tjänst, är väl inarbetade i sina resp. kommuneroch ofta är ganska långt uppkomna i årenbör kunna få behålla sin behörighet tills naturlig avgång sker och dåersättas med befäl sora har kompetens enligt utredningsförslaget. En påbyggnadskursi räddningstjänst och förebyggandebrandförsvar skulle enligt kommunensmening kunna genomföras. Då det gällerdet administrativa arbetet anser kommunen att de bör vara tillräckligtväl förtrogna med detta. I fräga omkompetenskrav på brandchef delar l;insstyrelsen iMalmöhus län helt utredningens uppfattning om samhällsutvecklingens inverkan påbrandförsvaret. De framförda synpunkterna gör det dock enligt länsstyrelsensmening mycket tveksamt ora man frän tillsynsmyndighetens sida kan acceptera deltidsanställda brand-cliefer. undantar härvid detfall att vederbörande är anställdpå heltid i annan kommun och att kommunernaavtalat om gemensam brandchef. Utredningsförslagetbeträffande vice brandchef biträds av länsstyrelsen.Karlstads kommun-anscr att det är enutveckling i rätt riktning att deltidsanställda brandcliefer försvinner och ersätts med heltidsanställda. Enligt koivjpunen innebär förändringen ökadelönekostnader för 1982/83:23 155 mindre kommuner som har deltidsanställda brandchefer men att man i gengäld får enkvalificerad kraft för brandförsvarets förvaltning.Brandchefens utbildning har enligt kommunen med gällande avtal dock bekostats av annan (större) kommun. Arjängskommun påpekar att förhållandet att dendeltidsanställda brandchefen får lämna plats för heltidsanställdmedför en ökad kostnad men ger naturligtvis kommunen tillgäng till en mera kvali- . ficerad kraft för brandförsvaretsförvaltning. i Jämtlandslän anser att samhället börunderlätta för deltidsanställd brandpersonal att skaffa sigutbildning till brandchef och vice brandchef samt för deltidsanställdabefäl att förkovra sig till heltidsbefattningar. Enligt Are kommunhar den genom-, förda komraunsammanläggningen ökatuppgiftema för brandchefema vilket har gjort detallt svårare för den deltidsanställdabrandchefen att klara uppgiftema. Detta har enligt kommunen medfört att brandchefema i allt större utsträckningblir heltidsanställda. Med hänsyn till den successiva övergäng tillheltidsanställda brandchefer som har skett ipraktiken anser kommunen att utredningens förslagbör godtas. Are kommun framhåller att heltidsanställda brandchefer för mindrekommuner kommer att rekryteras bland brandmästaresom har skaffat sig erforderlig tilläggsutbildning.Detta gör det enligt kommunen inte möjligt att rekrytera brandchef inom det egna brandförsvaret med endast deltidsanställd personal.