prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — har en klart högreandel pensionärer (65 är och äldre) och åldringar () än någotannat jämförbart land. är andelen barn och ungdomar i lägreän i andra länder. Totalbefolkningen iSverige förändras endast marginellt under de närmaste decenniema. Vad somdäremot inträffar är att det blir stora förskjutningar i åldersstrukturen.Fram till är 1990 kommer antalet pensionärer att öka för att sedan minska någottill . Antalet åldringar ökar kraftigt ända fram fill , men isuccessivt avtagande takt. Antalet barn i förskole- och skolåldem minskar framtill . De aktiva åldrarna ökar något . ärdet framför allt antalet åldringar som ökar kraftigt efter en viss nedgång . Totala antalet pensionärer ökar också men inte Uka kraffigt.Däremot finns det en klart sjunkande tendens i utvecklingen för övrigaäldersgmpper . Den angivna utvecklingeninnebär att trycket på de offentliga transfereringama och servicen kommer attförskjutas i riktning mot pensionärer och åldringar fram . Eftersomde aktiva gmpperna () ökar i betydligt långsammare takt går det alltfler äldre på varje aktiv. lättar tillfälligt trycket påomfördelningen från aktiva till pensionärerna men inte i fråga om åldringarna.Under första kvartsseklet av ökar dock omfördelningskraven för dessagmpper. Vidlångtidsbudgetberäkningarna har för berörda ändamål uppgifterna ombefolkningsutvecklingen använts. Under dennaperiod minskar främst andelen skolbam medan viss ökning sker för de aktivaåldrama. Gmppen åldringar uppvisar en relativt stor ökning. För att belysa betydelsenav befolkningsförändringar för olika utgiftsområden kan noteras attminskningen av antalet skolungdomar vid en klasstorlek på 25elever motsvarar rent aritmefiskt 7000 klasser. Enviktig utgångspunkt i beräkningarna av statsbudgetens inkomster är hurinkomstbortfallet som uppstår i samband med genomförandet av marginalskattereformenbeaktas. Kostnaden har totalt beräknats till ca II miljarder kr. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 10 tenskalkyler har fömtsatts att reformen i sin helhet skall finansieras.Beräkningarna utgår frän att den fastlagda löneavgiften om ligger krav underlängfidsbudgetperioden. Denna avgift skall finansiera det första steget avreformen. Det andra steget av reformen föresläs bli finansierad genom höjningarav vissa indirekta skatter. har en schablonmässig finansiering påca . lagts in i beräkningarna. Statsinkomsternasutveckling vid givna skattesatser är i aUt väsentligt beroende av de samladelöneinkomsterna, dvs. Den statliga inkomstskatten,liksom olika löneskatter, påverkas direkt av bruttoinkomstens utveckling. Andraskatter som t. ex. mervärdeskatten, påverkas däremot indirekt via den privatakonsumtionen. Isammanhanget bör också påpekas att statsinkomstemas utveckling kan uppvisavariafioner i tillväxttakten mellan olika år beroende på kassamässigaförskjutningar mellan budgetåren. Detta sammanhänger främst medavräkningssystemet för kommunalskattemedlen. Dessa uppbärs av praktiska skäl avstaten och redovisas tekniskt som en utgift på statsbudgetens inkomstsida. Föratt ge en mer rättvisande bild av hur statens inkomster utvecklas underlängtidsbudgetperioden görs i kapiflet om statsinkomsterna en bruttoredovisningför de inkomstfitlar där inkomster och utgifter normalt redovisas netto. Denstörsta differensen mellan bmtto- och nettoredovisningarna föreligger påinkomstskattens område på grund av systemet med förskott och slutavräkning påkommunalskatt. I detta fall framgår att bmttoinkomsterna nära följerutvecklingen av lönesumman. Detotala statsinkomsterna har ökat med genomsnittligt 10,under perioden1977/781981/82 i löpande priser, vilket kan jämföras med statsutgifternasökning med 14,. Under långtidsbudgetperiodenberäknas statsinkomsterna på budgeten i löpande priser öka med 3,per är. Påskatteuppbördens område har olika åtgärder aktualiserats för attskatteinkomsterna snabbare skall kunna betalas in till staten. Sådana åtgärdersom kan komma att genomföras ligger i sig utanför långtidsbudgetensbehandling. Likväl kan ändringar komma att skevilka påverkar utfallet inte . Men långsiktigt påverkarsjälvfallet en snabbare inleverans av skatteinkomsterna budgetbalansen genomminskade upplåningskostnader. Islutet av sammanfattningen redovisas vissa känslighetsanalyser avseende någraviktiga skattebaser. statsskuldräntorna ökade i oförändrad pris- och lönenivå med ca 2,perår /78-1981/82. Längtids-budgetkalkylen resulterar i enminskning med 0,ärligen. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget II priservid gjorda prisantaganden beräknas den åriiga genomsnittliga ökningen avstatsutgifterna, exkl. statsskuldräntorna, uppgåtill 3,. Det bör noteras att längtidsbudgettekniken i sig innebär enundervärdering av ökningstakten för utgifterna. Sammantaget beräknas de totalautgifterna, inkl. statsskuldräntorna, i löpande priser komma att öka med 5,1 %under långtidsbudgetperioden. Statsskuldräntornas roll berörs pä flera ställeni det följande. Fråganom automatikfaktorerna bakom statsutgifternas tillväxt har under senare årtilldragit sig stort intresse i den allmänna debatten. I syfte att illustreraomfattningen och karaktären av automatik pä statsbudgetens utgiftssida görs iårets långtidsbudget en genomgäng av de utgiftsstyrande faktorerna. Resultatetvisar att det är främst statsskuldräntornas andel av de totala statsutgifternasom ökar. Andelen utgifter som följer av separat fattade beslut ligger kvar påen nivå om av de totala utgifterna. Årets undersökning ger Hksomtidigare års undersökningar vid handen aft i grova tal av de totalastatsutgifterna ökar i takt med pris- och löneutveck-Ung. AU andelen äroförändrad jämfört med /83 beror i huvudsak pä attstatsskuldräntorna ökar sin andel av utgifterna som övriga utgiftermed fullständig automatik och pris- och löneomräknade utgifter minskar sinaandelar. Även socialförsäkringssektom har analyserats i automatikhänseende. Ca53,av transfereringarna från denna sektor är att hänföra fill gruppenfullständig automatik. Faktorerna bakom automatiken i jordbmksprisregleringenberörs också. Iett samhällsekonomiskt perspektiv är automatiken av mycket stor betydelse då deutgifter över statsbudgeten och socialförsäkringssektorn som ökar i takt medpris- och löneutvecklingen (inkl. statsskuldräntor) uppgår till somandel av bruUonafionalprodukten. Det bör därvid också observeras att det fillen helt avgörande del är historisk kostnadsutveckling som ligger fill gmnd föruppräkningarna. Denna mekanism medverkar givetvis till aft historisk inflafionfortplantar sig framåt i riden. För att belysa på vilketsätt statens utgifter direkt eller indirekt kommer att ställa anspråk på realaresurser är det av intresse att analysera utgifterna i realekonomiska termer,dvs. fördelade på konsumtion, investeringar, transfereringar och finansiellatransakfioner. I tabell 1 redovisas statsutgifternas utveckling fördelade pårealekonomiska kategorier i fasta resp. - löpande priser. I det följandekoncentreras redovisningen av utvecklingen i fasta priser om inte annat sägs. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 12 Statsutgiftemas utveckling fördelade på realekonomiska kategorier (miljarder kr.) -1987/88 r\llUd d v -1,3 -(- 3,6 -1,1 -0,8 -1-7,8 -H2,9 -1-0,5 Statensutgifter för konsumtion och investeringar, dvs. statens direkta efterfrågan påvaror och tjänster, uppgår för /84 till ca . ochutgör därmed av statsbudgetens utgifter. Enligt långtidsbudgeten kommerdessa utgifter i fasta priser att minska . Under jämförelseperiodenminskade statens utgifter pä dessa områden i fasta priser. Den lågaökningstakten i långtidsbudgetberäkningen jämfört med det historiska utfalletär i stor utsträckning en följd av långtidsbudgetens beräkningsteknik.Tillämpningen av denna beräkningsteknik, som innebär att hänsyn endast tastill fattade beslut, innebär bl. a. att investeringsutgiftema ilångtidsbudgeten minskar allteftersom beslutade investeringar slutförs. Närdet gäller den statliga konsumtionen utgår beräkningen i princip frånfömtsättningen om oförändrad ambitionsnivå. Det bör dock observeras att förmyndighetsanslag och liknande anslag har det s. k. huvudförslaget fillämpats ilöpandeprisberäkningen, vilket innebär att anslagen efter pris-ochlöneomräkning normalt minskas . I själva fastprisberäk-ningen harsålunda inget avdrag av denna typ lagts in. Transfereringaroch finansiella transaktioner, dvs. överföringar till andra sektorer avekonomin, innebär inte att staten direkt tar i anspråk resurser. Indirekt gerde dock upphov till en efterfrågan av reala resurser genom effekterna pä bl. a.mottagarnas disponibla inkomster. Transfereringar och finansiellatransaktioner beräknas för /84 fill ca . ochutgör därmed av budgetens utgifter. Liksom i tidigarelängtidsbudgetkalkyler uppvisar transfereringarna en betydligt snabbareökningstakt än konsumfions- och investeringsutgifterna. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 13 fereringarnaberäknas således öka i fasta priser jämfört med 6,underjämförelseperioden. Även beträffandetransfereringarna har långtidsbudgettekniken inneburit enundervärdering av den sedermera faktiskt realiserade utveckhngstakten. Pris-och löneomräkningar görs således endast på de anslag som genom indexbindningareller regelsystem blir föremål för automatiska justeringar, exempelvisfolkpensionerna och räntebidragen på bostadsområdet. Beträffande t. ex.barnbidragen finns inga sådana kopplingar och någon uppräkning av bambidragetsstorlek med hänsyn till prisutvecklingen har därför inte skett. Trots dettaframstår det klart att det är transfereringarna som svarar för merparten avutgiftstillväxten i långtidsbudgeten. Detta förklaras främst av den snabbaökningen av kostnadema för statsskuldräntorna. Övriga transfereringar ökarockså men inte lika snabbt. Transfereringsutgifternas utveckling underlängfidsbudgetperioden påverkas i hög grad av de antaganden som görs, främstvad avser pris- och löneutvecklingen. Densnabbast växande enskilda utgiftsposten ärstatsskuldräntoma. Enligt beräkningarna i årets långtidsbudget skulle dengenomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgå till 12,. /84 beräknas kostnaden för statsskulden komma att uppgå till ca55,. Med givna antaganden förutses motsvarande belopp /88 komma att uppgå till nära , som kommer attframgå i det följande. av de stafliga utgifterna, , utgörs av finansiellatransaktioner, dvs. lån till företag eller enskilda personer. Som exempel kannämnas lån till bostadsbyggande, studielän och regionalpolitiska lån. Definansiella transaktionerna beräknas öka med 0,5 %per år i fasta priser. Denna del av statsbudgeten kan ses som en del avkreditmarknaden, eftersom staten i denna verksamhet närmast svarar för enkreditförmedlande funktion. Med detta betraktelsesätt kan de finansiellatransaktionerna, vad avser återbetalningspliktig del av lånen, avräknas frånbudgetsaldot. Det återstående beloppet definieras som statens finansiellasparande. Huvuddelenav anslagen till finansiella transakfioner medför emellertid att anspråk ställspä samhällsekonomiska resurser. Vid ett studium av hur stor del av dessaresurser som staten tar i anspråk eller fördelar är det därför ofta intemeningsfullt att skilja mellan transfereringar och finansiella transaktioner.Det bör också framhållas att det kan vara svårt att avgöra om en utgift börbetraktas som transferering eller finansiell transaktion. Statensbudgetsaldo och finansiella sparande /84 beräknas underskottet enligt det reviderade budgetförslagetkomma att uppgå till . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 14 beräknasbudgetunderskottet /84 uppgå fill . Medutgångspunkt i gjorda beräkningsantaganden ökar budgetunderskottet underlångtidsbudgetperioden med ca . Exkl.statsskuldräntor uppgår underskottet till . budgetåret1987/88. av statsutgifterna utgörs av län till olika ändamål, s. k. finansiellatransakfioner. Budgetsaldot efter avdrag för dessa transaktioner utgör statensfinansiella sparande. senare del växte det stafligabudgetunderskottet och statens finansiella sparandeunderskott som andel av BNP.Underskottets andel av BNP, med den i långtidsbudgeten tillämpade metoden,uppskattas fill ca 13,/88 vid givna antaganden om densamhällsekonomiska utvecklingen. För /84 är motsvarande siffra12,. Statens inkomster, utgifter och flnansiella sparande budgetåren 1983/841987/88 (Miljarderkr., löpande priser) -89,9 -101,0 -109,7 -113,7 -120,3 -12,5 tioner (netto) -76,0 -105,0 -10,6 Deti långtidsbudgeten framräknade budgetunderskottet innebär natur-hgtvis attstora finansiella krav ställs pä den svenska kreditmarknaden. Hurfinansieringen sker är av stor betydelse, då ohka finansieringsvägar medförskilda samhällsekonomiska effekter, bl. a. avseende likviditetstillväxten iekonomin och räntenivån. I långtidsbudgeten diskuteras vissa sådana effekter. Somframgått av det föregående är kalkylerna i långtidsbudgeten känsliga föruppställda antaganden såväl vad avser den samhällsekonomiska bilden som i frågaom utvecklingen av enskilda utgifts- och inkomstkomponenter. Ovan angivnaresultat måste sålunda ses mot bakgmnd av de antaganden som gjorts och medbeaktande av de naturliga begränsningar som följer av långtidsbudgettekniken. Iett avslutande avsnitt diskuteras vad ändringar i dessa hänseenden betyder förkalkylresultaten. Utöversedvanliga uppdelningar av statens inkomster och utgifter görs i åretslångtidsbudget en uppdelning av statsbudgeten i verksamhetstermer Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 15 somett komplement till såväl den realekonomiska indelningen som ändamålsklassificeringen.Utgångspunkten är att redovisa de statliga åtagandena avseende såväl inkomstersom utgifter i separata verksamhetsdelar såsom rörelsedrivande verksamhet,långivning m. m. En sådan uppdelning belyser statens engagemang för derörelsegrenar som i andra uppställningar redovisas på ett flertal olika posterpå statsbudgeten. Härmed öppnas vissa möjligheter dels att ytteriigareindentifiera och kvantifiera finansiella problem i den statliga verksamheten,dels att bryta ned budgetsaldot på olika verksamhetsgrenar. Konsekvenserna församhällsekonomin och kreditmarknaden av politiska beslut som innebär aktivaingrepp i statsbudgeten kan härigenom avläsas tydligare. Den uppdelning sompresenteras i långtidsbudgeten är dock till vissa delar inte helt fullständigtgenomförd. Avsikten är att till nästa års långtidsbudget pröva fömtsättningarnaaU vidareutveckla denna ansats. Härigenom underiättas möjligheterna att belysainnebörden av budgetkalkylerna för olika intressenter. Uppdelningen har framförallt inriktats på att redovisa det samlade resultatet för affärsverksamheten,läneverksamheten och finansverksamheten. Den genomgång som verkställts visaratt affärsverksamheten i stort balanseras pä statsbudgeten. För låne- ochfinansverksamheten är däremot utgifterna större än inkomsterna. De inkomstersom redovisas emanerar dock från tidigare utgifter för investeringar iaffärsverk eller olika former av utlåning. Utgifterna som belastar budgeten bördärför bedömas från fömtsättningen att de återkommer som inbetaldaöverskott eller räntor och amorteringar. Deunderskott som uppvisas beror fill stor del på att utläningsverksamheten undersenare år ökat i omfattning. kommer inkomster i form av räntor ochamorteringar att öka i takt med att statens fordringar stiger. Det är därförviktigt att studera resultaten över en längre tidsperiod än vad som återspeglasi statsbudgeten ett enskilt budgetår. Denbokförda statsskulden har under slutet pä och 1980-talets första årökat dramafiskt. Mätt som andel av BNP har statsskulden ökat från drygt 20%under senare delen av 1960-talet till vid utgången av . Dennaökning har varit betingad dels av de successivt ökande budgetunderskotten, delsav den svaga ekonomiska tillväxten. i ett historiskt perspektiv innebärdetta att statsskulden i procent av BNP passerat de nivåer som nåddes undermitten av . förstahälft kunde underskotten i statsbudgeten till stor del finansieras inomAP-fonden. senare del avstannade den reala tillväxten iAP-fondssystemet som sparandet i den svenska ekonomin sjönk. Följdenav defta blev ett underskott i bytesbalansen, som kompenserades bl. a. genomatt en stor del av underskotten i Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 16 statsbudgetenfinansierades genom upplåning i utlandet. Detta innebar att den automatiskastabiliseringspolifiska mekanism - som fanns innan den omfattandeuflandsupplåningen inleddes i form av behovet att vidta ränte-eller växelkursjusteringar vid störte bytesbalansunderskott delvis kom attupphävas. Redovisningenav statsskulden görs utan att hänsyn tas till valutaförändringar ellerinflationens effekter. Det reala värdet på statens skulder kan således avvikafrån det bokförda. Som exempel kan nämnas att devalve-ringama av den svenskakronan och dollarkursens uppgång har inneburit att statens utlandsskuld harstigit kraftigt. Vid utgången av uppgick den bokförda uflandsskuldentill , vilket kan jämföras med utlandsskuldens värde vidnuvarande växelkurser om . Realräntomapå statsskulden var under huvuddelen av negativa. Uppgången iräntenivån kombinerat med det ökade upplåningsbehovet på kreditmarknadeninnebar att realräntorna blev positiva. En ökande andelav upplåningen placerades nu i form av korta lån eller lån med kort räntebindning.En stor del av statsskulden är dock placerad i lån med fast ränta bunden ganskamånga år fram i tiden. I fall den allmänna inflationstakten skulle avta innebärdetta att ränteutgifterna på statsskulden kommer att få enefterfrägestimulerande effekt på ekonomin, som förmögenheten i desektorer som innehar statspapper kommer att öka. Budgetunderskottetsutveckling innebär att mycket stora belopp måstefinansieras. Vid slutet av längtidsbudgetperioden beräknas statsskulden uppgåtill ca . Skuldbelopp av denna storleksordning försvårar avnaturliga skäl strävandena att motverka inflationsförväntningar och gertendenser till valutautflöden och höga realräntor. Statsskuldräntomakännetecknas av en fullständig automatik. Ökande budgetunderskott innebär attstatsskuldräntorna kommer att öka allt mer. Även om underskottet skulle förblioförändrat i löpande priser ökar statsskuldräntoma. I det fall underskottetexkl. statsskuldräntorna skulle förbli på nuvarande nivå kommer statsskuldräntoma vid periodens slut att ha ökattill ca . mot f. n. ca . Detta innebärsålunda att budgetunderskottet enbart på gmnd härav skulle öka från ca 89,9miljarder kr. En känsUghetsanalys ger vid handenatt en räntenivå på över långtidsbudgetperioden resulterar iränteutgifter slutåret på ca . och ett budgetunderskott pånärmare . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 17 Den offentliga sektorns utgifter och inkomster I ett föregående avsnitt har redovisats utvecklingen avstatens budgetsaldo och finansiella sparande. I långtidsbudgeten finns ocksåett kapitel om utvecklingen av hela den offentliga sektorns finanser i syfteatt ge en mer fullständig bild av denna sektor. Därvid redovisas hur utgifterför socialförsäkringssystemet påverkar budgetsaldot samt resultatet av enkonsolidering av statens och vissa störte fonders inkomster och utgifter. Detframkommer dä hur det sammantagna finansiella sparandet i stat ochsocialförsäkringssektor kommer att utvecklas under längfidsbudgetperioden.Särskilt utrymme ägnas ät utvecklingen av ATP-systemet. Det framgår att detfinansiella sparandet i ATP-systemet vid oförändrad avgiftsnivå efter år 1984kommer att successivt försämras och att avkastningen från AP-fonden behöver tasi anspråk för att finansiera de löpande utgifterna. Enligt förslag från bör avgiftsnivånhöjas ärligen , vilket inte beaktas i längfidsbudgeten. Enhöjning av avgifterna får realekonomiska effekter som påverkar den ekonomiskautvecklingen . Saldot /84 för den samlade statliga verksamheten,dvs. staten och socialförsäkringssektorn, blir enligt längtidsbudgetberäkningenca . Av tabell 3 framgår utvecklingen . Statens och socialförsäkringssektorns inkomster,utgifter och finansiella sparande budgetåren 1983/84- 1987/88 (Miljarder kr.,löpande priser) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Inkomster 296,8 305,3 317,7 331,8 347,8 369,4 390,1 412,9 433,7 460,0 -72,6 -84,8 -95,2 -101,9 -112,2 (netto) 13,8 14,7 15,2 15,3 15.3 Finansiellt sparande -58,8 -70,1 -80,0 -86,6 -96,9 Det finansiella sparandeunderskottet för den samladestatliga verksamheten beräknas /88 uppgå till ca 97 miljarderkr., vilket innebär en försämring med . Också utveckhngen inom den kommunala sektorn måste beaktasvid bedömningar av den offentliga sektorns utveckling. De kalkyler som har gjortsför kommunsektorns inkomster och utgifter pekar på allt störtefinansieringsproblem. Skälet till förändringen av de finansiellaförutsättningarna är bl. a. att effekterna av en minskad ekonomisk tillväxt desenaste åren nu slår igenom pä den kommunala sektorn. 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 18 Långtidsbudgetenvisar det mycket starka beroende som finns mellan staten,socialförsäkringssektorn och den kommunala sektorn bl. a. i fråga omfinansieringsförutsättningarna. En höjning av ATP-avgifterna får effekter pådet kommunala skatteunderlaget om den avräknas mot lönesumman. En höjning avkommunalskatten inverkar pä privat konsumtion, vilket i sin tur resulterar i t.ex. effekter på mervärdeskatteinkomster. Dessutom påverkastillväxtbefingelserna i samhällsekonomin och därmed ävenskatteunderlagsutvecklingen. kommer skatteunderlagsutvecklingenoch kostnadsutvecklingen att vara avgörande för hur kommunsektorns finansiellasparande kommer att te sig. Med långtidsbudgetens antaganden om pris- ochlöneutvecklingen finns det inte fömtsättningar för en påtaglig förbättringunder perioden. Sammantagetger långtidsbudgeten med givna antaganden vid handen att en försämring av denoffentliga sektorns finansiella sparande kommer att ske . Isyfte att komplettera underlaget för budgetpohtiska överväganden lämnas i åretslångtidsbudget en översiktlig redovisning av hur den disponibla inkomsten förohka hushåll beräknas utvecklas . Det rör sig om enklaframskrivningar med sedvanlig långtidsbudgetmetod. Det innebär bl. a. att vissatransfereringar som är föremål för separata beslut inte räknas upp i motsatsfill andra som är knutna till olika slag av index. Detta påverkar givetvisberäkningsresultaten för olika hushållstyper. Resultaten belyser bl. a. ocksåbetydelsen av den roll politiska beslut och indexanknutna transfereringarspelar för fördelningen av de samlade resurserna och vikten av att bådestatsbudgetens inkomstsida och dess utgiftssida beaktas samlat vid ohkabudgetpolitiska överväganden som kan få fördelningsmässiga konsekvenser.Redovisningen understryker vikten av kunskap om hur olika hushällstypersekonomi utvecklas. Långtidsbudgetenskänslighet för ändrade antaganden Dei långtidsbudgeten erhållna resultaten avseende inkomster, utgifter ochfinansiellt sparande är i hög grad beroende av bakomliggande antaganden om denekonomiska utveckhngen. I det föregående har redovisats de förutsättningar somligger till grund för beräkningarna långtidsbudget. Enligt dessaökar budgetunderskottet med totalt 30,4 miljarderkr. i löpande priser, eller med ca 7,. Denna utveckhng innebär attunderskottet som andel av BNP blir ca 13,/88 vid givnaantaganden om den samhällsekonomiska utvecklingen. En förändring av dessaantaganden får följdverkningar. I vissa fall kan sädana förändringar kraftigtpåverka budgetsaldot vid 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 19 Flertalet av de antaganden som rör centrala volymfaktorer bakomutgiftstillväxten, som exempelvis befolkningsutvecklingen, kan sägas besittaen hög grad av säkerhet. Antagandena om den ekonomiska utveckhngen är däremotförenade med en betydande osäkerhet. Föratt något belysa känsligheten i gjorda antaganden redovisas i längfidsbudgetendels effekter av ändrade antaganden inom vissa betydelsefullaverksamhetsområden, dels effekter av ändrade antaganden om den ekonomiskautvecklingen. Vidare redovisas vissa konsekvenser av ändrade antagandenrörande skattesatser o. d.