prop · G6033 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt statskontoret börstudiestödsulredningens kommande förslag avvaktas i syfte att möjliggöra enhelhetssyn på det framlida studiestödet. anseratt ett inordnande av studiehjälpen i en allmän socialförsäkring skulle heltkunna utplåna studiehjälpens roll som styrinstrument för genomförandet avutbUdningspolitiska mål. Mot denna bakgrund kan nämnden inte fiUstyrka ensamordning av studiehjälpen med andra barnstöd. Däremot skulle det kunnaövervägas om inle del förlängda barnbidraget kan integreras med det allmännabarnbidraget. anser atl elt särskill friståendestudiestöd måste bibehållas vid sidan av de olika former av barnstöd somsamordningsulredningen föreslär. Som skäl härför anges all studiestödet måsteges en ekonomisk omfattning som förutom alt ge ett grundstöd till studier ocksåkan sfimulera fill sådana. Sannolikt kommer inte det föreslagna barnstödet atlkunna fä en nivå som skulle kunna motsvara elt sådant krav. Utredningens förslag fillåldersgränser tillstyrks av bl. a. , ,kommunförbundet, LO och studiestödsutredningen. Kammarrätten i anseratl del generella barnbidraget bara bör utgå till . anser all åldersgränsen bör gälla för den delav del kompletterande barnbidraget som motsvarar nuvarande bidragsförskott. Somskäl härför anges att familjerätlslig underhållsskyldighet i vissa fallföreligger till . Liknande synpunkter framförs mera resonemangsvis avensamförälderkommittén. allmänna försäkringskassa påpekar all detendast i undantagsfall förekommer atl underhållsbidrag bestäms längre än till18 år. Om kompletterande barnbidrag skall kunna utgå fill kommer dettaatt innebära att frågan om underhållsbidrag ånyo får las upp dä barnel fyller18 år och studerar, vilket kommer att innebära en ökad belastning påtingsrätter och familjerällsassistenler. ifrågasätter om samordningsutredningensförslag till enhetlig åldersgräns för barnstöd är möjligt alt genomföra,eftersom förslagel i vissa faU innebär en försämring jämfört med vad som gällerf. Vidare skulle en enhetlig åldersgräns medföra tröskeleffekler genom altsåväl grundslödel som del ATP-baserade påslaget skulle bortfalla på en gäng.Malmö allmänna försäkringskassa anser däremot atl åldersgränserna bör vara likaför alla barnslödsformerna, dvs. för den som inte studerar och längst liU19 år för den som studerar. Prop.1982/83:3 121 I anslutning till åldersgränsernakan också nämnas atl TCO och anser allbarnstöd bör utgå av året även fill den som fyllt ochstuderar. 2.4.4 Generellt och inkomstprövat barnbidrag Dessa två barnstödsformer harföranlett myckel få kommentarer. Kammarrätten i och samhällsvetenskapligafakultetsnämnden vid anser atl man bör undvika inkomstprövadebarnbidrag. anser alt familjepenning i samband medvärnpliktstjänstgöring bör inordnas i det kompletterande barnbidraget istället för i del inkomstprövade. framhåller atl delgenerella barnbidraget bör höjas och därmed minska behovet av andra stöd.Storstockholms bostadsförmedling tillslyrker uttryckligen att det statligabostadsbidraget flyttas över till barnstödel men påtalar atl detta kommer attfå konsekvenser för kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Några remissinstanser ifrågasätterom det är rättvist atl bidragsförskott inte kan utgå till barn i hela familjeroch kommer därmed också in på frågan om inkomstprövning av bidragsförskotteteller den del därav som ingår i del föreslagna kompletterande barnbidraget.Socialstyrelsen anser att del finns situafioner där man bör överväga om intebidragsförskott borde utgå i förhållande till båda föräldrarna, även om endasten av dem är vårdnadshavare för barnel. Detta kan vara motiverat i ensituafion där båda föräldrarna saknar ekonomisk förmåga att bidra till barnetsförsörjning. Denna situation är enligt styrelsen jämförbar med om bådaföräldrarna har avlidit. I vissa fall har vårdnadshavaren så god inkomst attunderhållsbidraget blir lågt på grund av fördelningen mellan makarna. Omföräldrarna gemensamt kan täcka barnels fulla behov kan del knappast vararimligt atl låta fyllnadsbidrag utgå. anser alt det börundersökas i vilken utsträckning barn i hela familjer får slöd som motsvararbidragsförskott. för etl resonemang om inkomstprövningav bidragsförskott men lar inle slällning i frågan. allmännaförsäkringskassa anser alt del ej är tillfredsställande atl man genom förslagetlill kompletterande barnbidrag permanentar nägra av bidragsförskottsinstituletssvagheter, t. ex. att barn som sammanbor med endast en av sina föräldrar gynnasi förhållande fill barn som bor ihop med båda föräldrarna. Det går ocksä atlspekulera i rätten lill bidragsförskott när det skall fastställas vilken avföräldrarna som skall ha vårdnaden om barnel vid en separafion. Utredningens förslag atl del skall finnas elt särskillpåslag lill det kompletterande barnbidraget som beräknas pä grundval avförälderns ATP resp. arbetsskadelivränla tillstyrks av ,LO och ensam- 1982/83:3 122 förälderkommittén men avstyrks av . tillstyrkervidare förslaget atl dubbel ersättning skall utges då det kompletterandebarnbidraget avser båda föräldrarna. Även finner förslagetprincipiellt riktigt men påtalar atl del avviker frän nuvarande konstruktionoch innebär en kostnadsökning. Som nämndes under avsnitt 2.2ifrågasätter vissa remissinstanser om det behövs etl särskilt bostadsstöd. Avde remissinslanser som uttalar sig ansluter sig de flesta helt tillutredningens förslag. Många betonar starkt hur angeläget det är med ensamordning beträffande bostadsstöden. a. riksförsäkringsverket.Försäkringskasseförbundet, , /SR och åtskilliga försäkringskassoransluler sig helt fill utredningens förslag. Kammarrätten i Göteborgtillslyrker all bostadsstödet för folkpensionärer samordnas med detstalskommunala bostadsbidraget lill barnfamiljer m. fl. till elt enhetligtbostadsstöd. Kammarrätten påpekar dock att om soft genomförs kan det vara skälatl överväga om inte behovet av stalskommunala bostadsbidrag i stället skuUekunna tillgodoses med soft. anser atl enbedömning av möjligheten atl samordna bostadsbidragen i en allmänsocialförsäkring bör anstå lill dess alt kommittén om en översyn avbestämmelserna om bostadsbidrag har kommil med sill betänkande. vill också vänta med sittställningstagande till dess resultatet från nyssnämnda kommitté föreligger mende betonar samlidigt att en samordning av bostadsstöden är angelägen. LO tillstyrker i huvudsak denmodell till ett enhetligt bostadsstöd som utredningen skisserar men påpekar altkommunala bostadstillägg lill folkpensionärer numera i flertalet kommunertäcker hela bostadskostnaden upp till vissa maximibelopp. LO kan därför inteacceptera utredningens förslag atl bostadsstöd till pensionärer bara skulleutgå med viss procentandel av bostadskostnaden, eftersom detta skulle innebäraen försämring för folkpensionärerna. intar enliknande ståndpunkt. anser all de nuvarandereglerna om kommunall bostadsfillägg är bättre anpassade till pensionärernasvillkor än en anslutning till del kommunala bostadsbidragssystemel skulle vara.Genom nuvarande system kan enligt riksorganisationen lokala förhållanden bällrebeaktas. 1982/83:3 123 2.5.2 Synpunkter på det stalskommunala bostadsbidragettill folkpensionärer och fleraförsäkringskassor har särskilt tagit upp den dyrbara administrationen av delstatskommunala bostadsbidraget till folkpensionärer () och anför detta somelt slarki skäl för en samordning av bostadsbidragen. Försäkringskasseförbundetpåpekar att allt fler pensionärer numera fär sina bostadskostnader läckta medkommunall bostadslillägg.,Trols delta måste försäkringskassorna pröva eventuellrätt fill SKBF vid handläggningen av alla bostadsstödsärenden. läns allmänna försäkringskassa upplyser om attantalet pensionärer med SKBF i endasi utgör av allapensionärer med kommunalt bostadsfillägg. Mänadsbeloppet per pensionär uppgårtiU . För hela riket är rnotsvarande siffror resp. 64 kr.SKBF-handläggningen beräknas la av handläggningsfiden för bostadsstöd somär . Mot denna bakgrund anser Gävleborgs-kassan atl ensamordning måste ske. Del kan enligt kassan inte vara rimligl altnuvarande förhållande skall få bestå till dess alt den bostadsstöds-reform somnu föreslås kan träda i kraft. a. och länsallmänna försäkringskassor, omtalar alt SKBF sällan ulgår eller ulgår medmyckel små belopp och framhåller atl åtgärder bör vidtas för att rättatill detta missförhållande. Även förslaget lill ett samordnathandikappstöd har mottagits i stort sett positivt av de remissinslanser somullalal sig. Positiva är t.ex. , ,, . och flera försäkringskassor. ochriksförsäkringsverket framhåller dock atl utredningen inte tillräckligt klartuppmärksammat att den nuvarande handikappersättningen inle är någon renodladmerkostnadsersältning. Utredningens förslag att en närmarekarlläggning bör göras av handikappstöd hos kommuner och landsting harmottagits mycket posifivl av niänga remissinslanser. Etl par av dem beklagaratt utredningen behandlat handikappstödet så kortfattat. De samordningsproblem som f. n.finns mellan handikappersättningen och framför aUt hemsjukvårdsbidragel påtalasockså av åtskilliga remissinstanser. Försäkringsöverdomstolen anser delangeläget att det görs klart, vilken betydelse som vid tillämpningen avsocialförsäkringen skall tillmätas det faktum atl ell närliggande kommunaltslöd åtnjuts eller kan åtnjutas. Försäkringsrätten för påtalaratt det vid prövningen av besvär i mål om handikappersättning visat sig vara ennackdel atl frågor om bidrag och lån till anskaffande av motorfordon prövas iannan ordning än stödet lill 1982/83:3 124 Försäkringsrätten för atl en skilje-Unje bör dras mellan sådana handikappslöd som harengångskaraktär och sådana som utges löpande. Handikappstödet bör begränsaslill löpande ersättningar, vilka samtUga bör regleras förfaltningsvägen,således även primär- och sekundärkommunala ersättningar. En sanering iförmånsfloran för undvikande av eventuell överkompensation skulle därmed enligtförsäkringsrätten kunna åstadkommas. omtalar atllandstingsförbundet, kommunförbundet, och har redovisatresultatet av ett gemensamt utredningsarbete och föreslagit alt hemsjukvärdenoch den sociala skall byggas ut och resurserna samordnas så enskilde får de insatser av värd och service som han har behov av. Skullehemsjukvården och den sociala fä den utformning och omfattning somföreslagits av nämnda myndigheter behövs ingen ersättning för hjälpbehov inomramen för handikappstödet. Enligt verkets mening förutsätter en problemfritillämpning av del föreslagna handikappslödet att man kan utforma en lösningenligt dessa linjer och att de förmåner som administreras av kommuner ochlandsting endast behöver beaktas genom alt avgifter för sociala tjänster m. m.ingår i underlaget för bedömningen av merutgifter. pekar päde dubbelersättningar som kan förekomma genom atl en försäkrad samlidigt harhemsjukvård och handikappersättning. Ett annat exempel på överlappning mellanolika former av handikappstöd är kommunalt bostadstillägg fill handikappadeenligt kommunförbundels rekommendationer samfidigt som kostnader för extra storbostad på grund av handikappet beaktas vid prövning av rätten till handikappersättning.Motsvarande problem har tagits upp av flera försäkringskassor. anseri och för sig atl en samordning av åtgärder frän olika myndigheter när delgäller merkostnader och service för handikappade självklart är värdefull. Omförsäkringskassorna skall räkna av belopp för hemhjälp, färdtjänst,hemsjukvårdsbidrag etc. skulle dock delta medföra att handikappersättningenmåste räknas upp till mycket höga belopp. Några delaljspörsmål las också uppav etl par remissinslanser. Sålunda framhåller Hörselfrämjandet atl del ärmycket viktigt atl döva och gravt hörselskadade även i fortsättningen färgenerell rätt till handikappstöd. Vidare bör handikappslödet utvidgas att gällaäven personer som fåll sin skada mellan 65 och 70 är. allmännaförsäkringskassa tar upp en helt annan sak och anser att man bör undersöka omdel kan ulgå bidrag och skatteförmån för atl läcka samma kostnader. 1982/83:3 125 3 Riktlinjer för ökad samordning inom olika områden Åtskilliga remissinslanser uttalarsig allmänt posifivl om utredningens förslag till mer enhetliga regler inomolika bidragsformer. Även myndigheter som anser atl deras resp. bidragsområdeninle skall inlemmas i en allmän socialförsäkring ultalar sig för alt vissaregler blir enhetliga inom hela bidragssystemet. Det gäller t. ex.centralasludiestödsnämnden som anser det vara värdefullt om t. ex. regler ominkomstbegreppet, personkretsen, familjetillhörighelen m. m. konstrueras så attde blir användbara inom hela bidragssystemet. Försvarets civilförvaltning görsamma bedömning. vidGöteborgs universitet och anser det beklagligt atlutredningen inte behandlat sjukdomsbegreppet. /SR anser atl del varitönskvärt om utredningen sett över och analyserat avtrappningsregler ochskatteeffekter inom olika bidragsformer. Flertalet av de remissinstanser somuttalat sig om personkretsen har utan närmare kommentarer anslutit sig fillutredningens förslag alt huvudregeln för anknytning till den allmänna socialförsä kringen bör vara bosättning i riket. Även förslagel lill undantag fränhuvudregeln har i allmänhet accepterats av remissinslanserna.Försäkringsöverdomstolen, . , ,TCO och hör lill de remissinslanser som tillstyrkerförslaget. Detsamma gäller de flesta försäkringskassor, som dock ofta betonarvikten av att bosättningsbegreppet preciseras genom tillämpningsföreskrifter e.d. Försäkringsrätten för anser all en lagfäst eller på annatsätt författningsförankrad definition av bosättningsbegreppet skulle kunna ledatill en mera enhetlig rättstillämpning. Kammarrätten i tillstyrkerockså förslaget och pekar på atl bosältningsbegreppet bör knytas tillmotsvarande begrepp inom folkbokföringen och inte till det skatlerättsligabosättningsbegreppet. Liknande synpunkt framförs av allmännaförsäkringskassa. påpekar alt del ibland förflyter viss fidinnan en inflyttande gör anmälan om kyrkobokföring. Del kan därför finnas behovav atl i vissa situationer beakta den fakliska bosättningen. tillstyrkerutredningens förslag att jämställa utländska och svenska medborgare vad gällernuvarande barnbidrag, bidragsförskott, värdbidrag, handikappersättning ochbarnpension samt framhåller atl ändringarna bör genomföras . Beträffandefolkpensionen anser invandrarverket atl alla i bosatta utländskamedborgare skall ha likartade villkor och atl dessa skall överensstämma med vadsom gäller för 1982/83:3 126 Rätlen all exportera folkpension börslå i förhällande fill antalet bosättningsär i stället för antalet intjänadeATP-år. ser inga principiella hinder altslopa kravet pä sex månaders vistelse i landet för rätt'till bidragsförskottmen påpekar att denna förändring kan komma att innebära alt försäkringskassanfår slörre problem i fråga om sin utredning om rätten lill bidragsförskott ietl läge där ärenden om uppehållslillsländ och svensk folkbokföring ännubefinner sig under utredning hos andra myndigheter. Kommittén påpekar också atlenligt nuvarande beslämmelser upphör rätten till bidragsförskott om enutomlands bosatt underhällsskyldig avlider. Rätt lill barnpension inträder i ensädan situafion först sedan den efterlevande varit bosatt i i fem äreller blivit svensk medborgare. Förslaget alt någon motsvarighetfill den nuvarande inskrivningen i försäkringskass a inte skall finnas inom denallmänna socialförsäkringen har endast kommenterats av elt fåtalremissinstanser. Flertalet av dessa är negativa. Försäkringsöverdomstolen sägersig vara tveksam lill förslaget och ifrågasätter om elt slopande avinskrivningssystemet i praktiken filialer någon påtaglig administralivförenkling av kassornas arbete. Försäkringsrätten för anser attden administrativa uppdelningen på olika försäkringskassor och den praktiskahanteringen av socialförsäkringen förutsätter elt inskrivningskriterium inom ivart faU sjuk- och föräldraförsäkringen. I annat fall tvingas kassorna utredaden försäkrades bosättnings-förhållande innan utbetalning av viss ersättningkan ske. Vidare är inskrivningskassan för flertalet förmåner det exklusivabeslutsorganet i första ledet av besluts- och besvärskedjan. länsallmänna försäkringskassa utgår från atl någon form av registrering, som geranslutning lill den administrafiva indelningen mellan kassorna såsom bärare avförsäkringen, måste finnas även i ett framlida försäkringssystem. Ytterligareelt par försäkringskassor framför liknande synpunkter. anser däremot attbegreppet inskriven hos försäkringskassa bör slopas. Avgörande för vilkenkassa som skall handlägga ärenden för en viss person bör i stället varabosättningen. Genom att vidta en sådan åtgärd förenklas enligtALLFA-utredningen administrafionen i huvuddelen av fallen. Frägan om ett enhelUglsamboendebegrepp har behandlats i ett stort antal remissvar. I allmänhettillstyrks utredningens förslag, dock sällan helt reservationslösl. Framförallt betonar många remissinstanser de utrednings-och tillämpningssvärighelersom kan uppstå vid en utvidgning av den allmänna försäkringenssamboendebegrepp. Prop.1982/83:3 127 riktarsig i allmänhet mot att införa begreppet äktenskapsUknande förhållanden närdet gäller att bedöma om ogifta skall anses likställda med gifta. Någon kritikriktas däremot i allmänhet inte mol förslaget alt samboendebegreppet enliglAFL skall utvidgas att gälla även dem som väntar barn fillsammans. Detsammagäller förslaget att äktenskapet skall vara utgångspunkten för att bestämmafamiljefillhörigheten. I de flesta fall understryks behovet av eltenhefiigt samboendebegrepp. Undantag finns dock. Försäkringsrätten för SödraSverige kan t. ex. tänka sig alt man på vissa bidragsområden bör ha skUdasamboendebegrepp med olika fasta rekvisit. framhåUer att deljämslälldhetsbegrepp som del kan finnas skäl för när dét gäller en inkomst-eller behovsprövad förmän kanske inte är det lämpligaste när det gäller enannan slags förmån. Hänsyn måste nämligen tas fill de olika reglernas syfte.Ensamförälderkommiltén framför liknande synpunkter och påpekar attfamiljetillhörigheten torde vara det område som ur saklig synpunkt är svårastatl samordna. Del är inte säkert att utfallet av en likformigfamiljefillhörighetsregel enligl SSU:s modell skulle upplevas som principielltrikfigt i alla lägen. T. ex. en ensamboende vårdnadshavare med inkomstprövadebostads- och barnstöd-skulle, om en ny partner med hög inkomst flyttar in ihennes bostad, förlora båda stöden. Atl bostadsstödet försvinner kan mofiverasmed att samhälle-Ugl bostadsstöd inte bör utgå för en bostad som i sin helhet -i samboende med andra - används av någon med inkomst över behovsprövningsgräns.Beträffande barnstödet däremot kan man mofivera utfallel endasi om man -motbakgrund av ovanstående diskussion om att ett ställningstagande måste ske ifråga om det ekonomiska ansvaret för barn - medvetet går in för alt låtakostnaderna för barn bäras av en ny samboende i stället för att samhällsstödges. Ett par remissinstanser är av den meningen att ettenhetligt samboendebegrepp inom bidragssystemet inte är tillräckligt.Riksförsäkringsverket anser bl. a. mot bakgrund av de administrafivasvårigheter som är förenade med utredningens förslag alt det är angeläget attfrågan löses enligl samma principer inom socialförsäkringen som inom familje-och skatterätten. Etl slutligt ställningstagande bör därför enligt verketsmening anslå lill dess man kan göra en samlad bedömning av regleringen inomsamtliga tre rättsområden. EnUgt familjeekono/niska kommittén är det önskvärtatt såsom nu ha samma likslällighetsregler inom den allmänna socialförsäkringenoch skatte-syslemel. Om lilläggsregeln införs inom den allmänna försäkringenskulle denna princip frångås. Alternativt skulle i sådant faU regeln kunnainföras även inom skattesystemet. Kommillén anser emellertid altmissbruksrisker och administrationskostnader sannolikt skulle bli myckel högaoch är därför tveksam fill atl tilläggsregeln införs. Positiva utan större reservationer ärsocialstyrelsen, riksrevisionsverkel, , Malmökommun (sociala centralnämnden) och nägra försäkringskassor. Prop.1982/83:3 128 tillämpningssvårigheter vara ringa under förutsättning atlman i övrigt följer utredningens förslag angående samordning avuppgiftsinhämlandet för såväl samlevnadsförhållanden som inkomstförhällanden.Eftersom alla former av familjeanknulna förmåner skall bygga på etl och sammauppgiflsunderlag har även den bidragssökande etl eget intresse av atlunderlaget överensstämmer med de fakliska förhållandena. Riksrevisionsverketmenar atl del utvidgade samboendebegreppet bör fä en sådan definition attförhållandet kan fastställas genom presumtion utgående frän uppgifter som ärtillgängliga hos myndigheterna. Samma begrepp bör därför användas också förfolkbokföring och taxering. menar atlnuvarande bestämmelser vad avser bostadsbidragen är tillfredsställande. Någonsvårighet alt tolka bestämmelsen känner man inle fill. Däremot finnsbidragssökande som medvetet undanhåller uppgifter om familjetillhörighet. I princip positiva men med vissareservationer eller fillägg är t. ex. kammarrätten i ,. , , , och vissa försäkringskassor. Kammarrätten i föreslår en annanteknisk uppbyggnad av regeln än den som finns i betänkandet. Enligtkammarrättens mening bör som grundprincip slås fast all den som sammanbor underäktenskapsliknande förhållanden skall anses som gift. Därefter slås fast vadsom avses med äktenskapsliknande förhållanden. Följande lagtekniska utformningföresläs: De som har gemensam bostad skall iregel anses sammanbo under äktenskapsliknande förhållanden, om 1. de har varitgifta med varandra 2. de har ellerhar haft barn tillsammans 3. de väntar barntillsammans eller 4. de skulle kunnagifta sig med varandra och har hushällsgemenskap sedan minsl . ifrågasätter ominte lill den föreslagna filläggsregeln borde knytas en presumtion för att ettsamlevnadsförhållande är för handen om parterna har gemensam bostad. Verketomtalar också att det f. n. pågår en undersökning av möjlighelerna atl i folkbokföringenredovisa de boende i samma lägenhet och inte som f. n. endast redovisa boendepå fastighet. I övrigt betonas i remissvaren nödvändigheten av atl reglerna omfamiljelill-hörighel blir enkla och klart preciserade. Några remissinslanser är heltnegativa lill all med gifta liksläUa man och kvinna som stadigvarande leversamman under äktenskapsliknande förhållanden. Försäkringsrätten förMellansverige pekar på alt en regel av detta slag gällde före den 1 juli 1960beträffande rätt till ålders- och förtidspension fill folkpensionärer.Erfarenheten visade dock att del i rällslillämpningen blev svårt alt tolkabegreppet äktenskapsUknande förhållanden. För atl undvikafillämpningssvårigheter anser försäkringsrätten därför angeläget att etl aUmänlrekvisit av typen äktenskapsliknande förhållanden inte används. Prop.1982/83:3 129 det används bör det i lagtexten-noga preciseras vilkadessa förhållanden är.-Liknande synpunkter framförs av försäkringsrätten förNorra och några försäkringskassor'. vidt//7p5a/a««jVer5(7e( är också kritisk. Nämnden framhåller att det ingalunda ärhelt givet att de nuvarande s. k. jämstäUdhetsreglerna i en samordnad framlidaförsäkring bör kompletteras med de ifrågasatta filläggsbeslämmelserna avseendeogifta samboende som väntar barn :fillsammans resp.kontrahenter som stadigvarandelever samman under äktenskapsUknande förhållanden. En av huvud-: intenfionernabakom förslagel är ju enligt fakultetsnämnden alt åstadkomma förenkling och ensådan torde näppeligen stå att finna genom atl bereda ökat utrymme åtelasfiska, svårlillämpade rekvisit. . . En utvidgning av utredningensförslag föreslås också av etl par remissinstanser. Sålunda anser utredningen omde homosexuellas situation i samhället och atl begreppet äktenskapsliknande samlevnad bör kunnafillämpas även på homosexuellas samboende. anseratt för två vänner som stadigvarande lever samman under äktenskapsliknandeförhållanden bör, oberoende av kön, bidragsregler för gifta tUlämpas. kommerockså i anslutning till det nämnda in på frägan om ökad individualiseringav bidragen.