prop · G60356 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83:56 omändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landghypoteksföreningar,m- m.; Regeringenföreslår all anta de förslag som tagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås alt allmänna hypoteksbank får rätt att låna uppmedel för sin verksamhet inte bara som f. n. mot obligationer utan även motkapitalmarknadsreverser. Vidare föreslås en mindrevidgning av den ram som gäller för tillämpningen ay likviditetskrav enligllagen (1974:922) om kredilpolitiska medel. 1982/83. Prop.1982/83:56 2 Lag om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbankoch om landshypoleksföreningar Härigenom föreskrivs atl 18 och 25 §§ lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoleksföreningar skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagna lydelse Banken anskaffar medel för sin Banken anskaffar medel för sin verksamhel genom län mol obliga- verksamhelgenom lån mot obliga tioner. Sammanlagda beloppet av tioner ochandra skuldförbindelser. bankens utelöpande obligationer Sammanlagdabeloppet av bankens får icke uppgå till mera än tio ulelöpandeobligationer och andra gånger beloppet av den i 27 § an- skuldförbindelserfår icke uppgå till givna grundfonden. mera än tio gånger beloppet av den i 27 § angivna grundfonden. Nedgår grundfonden genom förluster ellermera, får banken ej upptaga nytt lån förrän grundfonden återställts till sittursprungliga belopp. Om ordinarie delägarsammankomst ej ska hållas inom enmånad från det sådan nedgång skedde, skall föreningarna kallas lill extrasammankomst för all besluta om de åtgärder som påkallas av omständigheterna. Förening ansvarar för atl dess skuld lill banken ständigtmotsvaras av lånefordringar för vilka finns säkerhet enligl denna lag eller avtillgodohavande hos bank eller av kontanta medel. Banken övervakar attföreningen uppfyller detta ansvar. Banken ansvarar för all dess Banken ansvarar för alt dess fordringarhos föreningarna vid var- fordringar hos föreningarna vid var je tidpunkt svarar mot lägst sam- je tidpunkt svarar mol lägst sam manlagda beloppet av bankens ute- maniagda beloppet av bankens upp- töpande obligationer. låningsskutd enligt 18 §. Denna lag träder i kraft den . Prop.1982/83:56 3 Lagom ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivsalt 8 § lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel skall ha nedan angivnalydelse. Medlikviditetskrav avses all bankinsliluis likvida medel skalluppgå lill ell belopp som svarar mot viss andel, högsl , avinstitutets förbindelser med de avdrag och undantag som anger enligl9 § 4 och 5. Medlikviditetskrav avses atl bankinsliluis likvida medel vid viss lidpunkt skalluppgå lill ell belopp som svarar mol viss andel, högsl , avinstitutets förbindelser med de avdrag och undantag som angerenligt 9 §4 och 5. Dennalag träder i kraft . Prop.1982/83:56 4 Närvarande: slalsminislern , statsråden I. ,, , , , , , , , , , Bodslröm, B. , , . Föredragande: statsrådet . Proposition om ändring i lagen (1970: 65) om Sverigesallmänna hypoteksbank och om landshypoleksföreningar, m. m. Landshypoteksinstitutionen beslår av allmänna hypoteksbankoch landshypoleksföreningar. Hypoteksföreningarna har lill uppgift all -var ochen inom sill lokala verksamhetsområde - lämna långfristiga lån mol säkerhet ijordegendom och andra lån för jordbruks- och skogsbruksändamål. Hypoteksbankenanskaffar medel för verksamheten genom obli-galionsupplåning och lånar i sintur ut medlen till föreningarna. I en skrivelse den II har hypoteksbanken hemställt altbanken genom en ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbankoch om landshypoleksföreningar får möjlighel alt låna upp långfristigt kapitalockså mot s.k. kapitalmarknadsreverser. Skrivelsen har remissbehandlats. Till protokollet i delta ärende bör fogas dets hypoleksbankensskrivelse som bUaga 1. dets en sammanslällning av remissyttrandena över skrivelsensom bilaga 2. Förutom nu berörda fråga om hypoleksbankens upplåningavser jag alt här ta upp en fråga om ändring i reglerna om likviditetskrav ilagen (1974:922) om kredilpolitiska medel. Hypoteksbanken anskaffar genom lån mot obligationer medelför hypo-teksföreningarnas utlåning till jordbruket. Del sammanlagda beloppetav bankens ulelöpande obligationer får inle överskrida elt belopp molsvaran- 1982/83:56 5 detio gånger bankens grundfond. Denna består av en av riksgäldsfullmäktigeutfärdad garantiförbindelse, som f. n. uppgår till I . Förtillfälliga behov fär banken dessutom på kort bestämd tid eller på kort tids uppsägningla upp lån även på annat sätt (se 18 och 19 §§ lagen (1970:65) om Sverigesallmänna hypoteksbank). Bankens obligationer är prioriterade enliglbestämmelserna om likviditetskrav i lagen (1974:922) om kredit-politiska medel. Hypoteksbanken har begärtall hypoleksbankslagen ändras så all banken kan låna upp medel mot reverser vidsidan av den upplåning som får ske mol obligationer. Bakgrunden lillframställningen är atl tillgången på prioriterat långfristigt kapital som slår lilljordbrukets förfogande är begränsad. Lånekön omfattar ett totalt belopp om ca 6miljarder kr. Den genomsnittliga väntetiden för utbetalning av lån är mellan 3och . Enligt hypoleksbankens mening finns det skäl atl pröva om väntetidenskulle kunna minskas genom etl långfristigt kapilalutrymme vid sidan av del somställs lill lantbrukarnas förfogande via den obligalionsupplåning som hypoteksbankenmedges av . Man kan visserligen enligl bankens uppfattning hysa Iveksamhetom landshypoteksinstitutionen skall gå in på reversmarknaden men ett sådantlångfristigt kapilalutrymme bör åstadkommas genom alt medel för utlåninganskaffas mot s. k. kapitalmarknadsreverser. Hypoteksbanken erinrar om altutlåningsverksamhet med medel som anskaffats på detta sätt bedrivs bl.a. av de bostadsfinansierandekreditinstituten, när det gäller del oprioriterade byggandet. Hypoteksbankenmenar att del kan länkas fall, där lantbrukare fäster stor vikl vid en snabbkreditbehandling och en lämplig löplid och därför kan vara beredda alt godtaden slörre räntekostnaden som år förbunden med reversupplåning. Yttrandenöver hypoleksbankens skrivelse har efter remiss avgetls av bankinspektionen ochfullmäktige i riksbank. De har tillstyrkt hypoleksbankens framställning.Fullmäktige i riksbank har bl.a påpekat att nästan hälften av hypoleksbankensutlåning sker för finansiering av fastighetsöverlåtelser och att del ärangelägel atl de medel, som säljarna av en jordbruksfastighet får, återförs tillkapitalmarknaden. skulle kunna ske om säljarna lill en del fickköpeskillingen i form av långa reverser utställda av hypoteksbanken. Vidare harfullmäktige anfört atl tillväxten av del statliga budgetunderskottet medförtall den prioriterade kreditmarknaden fått svårhanterliga proportioner och atltillgången på pengar på marknaden utanför de institut som förvärvarprioriterade obligationer ökat. gör del enligt fullmäktiges meningangeläget alt kanalisera efterfrågan på krediter till denna marknad på del sällsom skett på bosladskreditområdet. Föregen det får jag anföra följande. Utredningen om jordbrukels kapitalförsörjninghar i betänkandet (Ds E 1981:14) Jordbrukets kapilalför-söijning behandlat bl.a.landshypoleksinslilutionens låneverksamhet. 1982/83:56 6 redningenhar därvid lagl fram förslag till åtgärder som har lill syfte all minska dennuvarande lånekön inom institutionen, dock inle förslag av den art som hypoteksbankenframfört i sin skrivelse. Utredningens förslag bereds f. n. inom ekonomideparlemenleloch jag är inle beredd all nu lägga fram några förslag med anledning avbelänkandet. Hypoleksbankens förslag att öppna möjlighet för banken atl lånaupp medel för sin verksamhel också genom s. k. kapitalmarknadsreverser har inlesådant samband med utredningsförslagen att del inle kan behandlas i särskildordning. Enligt min mening finns det - som närmare framgår av vad banken och remissinslansernahar anfört i saken - goda skäl för all inle dröja med atl införa den uppläningsmöjlighelför hypoteksbanken som det här är fråga om. Jag förordar följaktligen all de författningsmässigahinder som finns för hypoteksbanken atl låna upp långfristigt kapital motandra skuldförbindelser än obligationer undanröjs. Mitt förslag föranlederändringar i 18 och 25 §§ lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank ochom landshypoleksföreningar. Någon ändring i 19 § anser jag i motsats lill hypoteksbankeninte vara behövlig. 3 Likviditetskravet enligt lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Jagvill i della sammanhang också la upp frågan om en ändring i reglerna omlikviditetskrav i lagen om kredilpolitiska medel. Regeringen kan enligt dessaregler (7-10 §§) förordna om likviditetskrav avseende bankinstilut. Medlikviditetskrav avses att bankinsliluis likvida medel skalluppgå lill ell belopp som svarar mol viss andel, högsl , av institutetsförbindelser. anger närmare regler för beräkning och tillämpning avlikviditetskravet. Som likvida medel skall alltid räknas placeringar istatspapper, prioriterade bostadsöbligationer samt obligationer utgivna avSveriges allmänna hypoteksbank. Delhögsta tillåtna likviditetskravet har alltsedan lagens tillkomst uppgått . Till följd av det stora underskottet i statsbudgeten har bankernasfaktiska likviditetskvot kommit atl nå upp till och för vissa banker t.o.m.överskrida denna nivå. Möjligheterna alt med nuvarande utformning av reglernautnyttja likviditetskravet som ell medel atl långsiktigt styra bankernas kreditgivningtill allmänheten har därigenom beskurits. Omden samhällsekonomiska balansen skall kunna återställas är del av storbetydelse att kreditpoliliken kan bedrivas på etl effektivt sätt. Den statligakommitté (E 1980:03) som har i uppdrag atl se över kreditpoliliken och den kredilpolitiskalagstiftningen väntas lägga fram sitt slutbetänkande. Iutredningsuppdraget ingår atl pröva vilka ändringar som bör göras i den nugällande lagen om kreditpolitiska medel mot bakgrund 1982/83:56 7 bådeav tidigare erfarenheter och av de uppgifter som kreditpolitiken kan komma attställas inför framöver. Frågan om vilka kredilpolitiska medel sompä bör användas får övervägas när utredningens betänkandeföreligger och har remissbehandlats. I avvaktan härpå får de medel som stårtill förfogande utnyttjas. Förall likviditetskrav skall få avsedd effekt som kreditpoliliskl medel är detenligt min mening nödvändigt atl höja gränsen för högsta tillåtna krav från 50till . Samlidigt vill jag understryka att det är angeläget alt statsskuldspolilikeni allt högre grad inriktas på all öka staisupplåningen på marknaden utanförbankerna, så all behovet av fortsatta höjningar av likviditetskraven minskas.Betydelsefulla steg i den riktningen har tagils genom introduktionen av de s.k. statsskuldväxlarna. Del är angelägel alt också få lill Sländ en kraftigökning av statens upplåning från hushållen. Jagförordar alt 8 § lagen (1974:922) om kredilpolitiska medel ändras i enlighetmed vad jag nu har anfört. Deföreslagna lagändringarna får anses vara av så enkel beskaffenhet att lagrådetshörande inle är påkallat. Jaghemställer alt regeringen föreslår att anta inom ekonomidepartementetupprättade förslag till 1. lagom ändring i lagen (1970:65)om allmänna hypoteksbank och om landshypoleksföreningar, 2. lag om ändring i lagen(1974:922) om kredilpolitiska medel. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposilionföreslå all anla de föreslag föredraganden lagl fram. Prop.1982/83:56 8 Skrivelse från allmänna hypoteksbank medhemställan om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank ochom tandshypoteksföreningar. Från sida har framförtsönskemål om alt allmänna hypoteksbank närmare undersöker förutsällningarnaför reversupplåning vid sidan av bankens obligalionsupplåning. Efter överläggningarmed bl.a. hypoteksföreningarna och () har Hypoteksbankenbeslutat all verka för atl formella möjligheter skall föreligga för banken atllåna upp kapital även mol säkerhet av reverser. De skäl som kan anföras för enutvidgad kapitalanskaffningsmöj-lighel för Hypoteksbanken är följande. Förnärvarande anskaffar banken medel för sin verksamhet uteslutande genom lån motobligationer. Det sammanlagda beloppet av bankens ulelöpande obligationer får inleuppgå lill mera än tio gånger beloppet av bankens grundfond (grundfonden uppgårf.n. Enligl 20 § lagen (1970; 65) om allmänna hypoteksbankoch om landshypoleksföreningar har banken ensam rätt att mot obligationer lånaupp medel för utlåning mot säkerhet i jordegendom. De medel som bankenanskaffar genom obligationsutgivningen lånas ut till de tio landshypoleksföreningarsom är bankens delägare och som har lill syfte atl inom sill verksamhetsområdelämna dels långfristiga lån till fast ränla mot säkerhet i jordegendom, delsandra lån för jordbruks- och skogsbruksändamål, för vilkas fulla betalning statenansvarar (garanlilån) saml all driva annan verksamhel som slår i sambanddärmed. får belåna jordegendom, som utgör en självständigproduktionsenhet och huvudsakligen används för jordbruk med binäringar ellerskogsbruk, eller för sädan trädgårdsskötsel, specialodling eller annan därmedjämförlig produktion, som drivs i slörre omfattning på öppen jord somsjälvständig näring. Hypoteksbankens obligationer har i den särskildakreditpolitiska lagstiftningen i prioriteringshänseende jämställts med stats-och bostadsobligationer. Hos bankerna har de liksom nämnda obligationer fållsärställning i likviditetsberäkningshänseende. bestämmer deemissionsramar som ligger till grund för prioriterade placeringar. För 1981gällde en emissionsvolym pä 1600 milj. kr. harRiksbanken fastställt limiten för obligalionsutgivning lill 1 500 milj. kr. samlmedgivit Hypoteksbanken tillstånd atl därutöver låna upp 500 milj. kr. molkapitalmarknadsreverser varav hälften skall placeras utanför Prop.1982/83:56 9 bank-, försäkrings- och AP-fondseklorn som förutsättningför atl den andra hälften skall få placeras inom denna sektor. Långfristig utlåningsverksamhel med medel som anskaffasgenom kapitalmarknadsreverser bedrivs hl. a. av flera bostadsfinansierandeinstitut, varvid lånen lämnas till icke prioriterade objekt, dvs. objekt som inlekan erhålla sedvanliga bottenlån. Låneformen används t.ex. vid finansiering avöverlåtelse av äldre villafastigheler, varvid låntagaren får en del av lånevalulan(f. n. ) i form av en lO-årig kapitalmarknadsrevers, som han lämnar lillsäljaren såsom en del av köpeskillingen. Räntan för lån som lämnas ut med medelsom härrör från reversupplåningen ligger f. n. högre än förboltenlån som härrör från prioriterade obligationer. Lantbruket har länge intagit slällning som den frånförsörjnings- och beredskapssynpunkt viktigaste näringsgrenen (modernäringen).Dess existens och upprätthållande har varit livsnödvändiga för landet och ärdel än . Låga kostnader i alla avseenden, inte minsl lågakapitalkostnader, är av väsentlig betydelse när del gäller prisbildningen pålantbrukets produkter. Det är därför av centralt intresse all de lantbrukaresom är beroende av lån för sin verksamhel erhåller sä billiga krediter sommöjligt och med längsta möjliga löptid. Del är också landshypoteksinslitulionenshuvuduppgift atl verka för atl sådana krediter kommer lantbruket till del. Detär emellertid även av största betydelse all lantbruket inle hindras i sin verksamheleller får denna försvårad lill följd av knapphet på långfristigt kapital. F.n. råder en kösituation på den långa kreditmarknadeninom jordbruket. Storleken av kön uppgår till , vilketinnebär att den genomsnittliga väntetiden för utbetalning av lånen nu är mellan3 och . Det är givetvis otillfredsställande med en lång lånekö. Även ombrislen på långfristigt kapital generellt sett inte kan anses ha medfört hindernär det gäller lantbruksseklorns utveckling och effektivitet eller lett tillalt angelägna investeringar inte kommit till slånd, innebär i de enskildafallen kösituationen ändå för många lantbrukare allvarliga problem när delgäller möjlighelerna att erhålla för rörelsen förmånliga krediter. Kreditbehoven kan variera från olika synpunkter för denenskilde lantbrukaren. För flertalet är kostnadsaspekten avgörande. Del kanemellertid inte uteslutas atl en del lantbrukare kan länkas fästa slörre viktvid en snabb kreditbehandling och en för krediten lämpligt anpassad löptid.Detta kan sammanhänga med vilket slag av investering det är fråga om och denfinansiella situationen för lantbrukaren totalt selt. Lantbrukaren kan befinnasig i ett utvecklingsskede för den typ av lantbruk som just han bedriver. I ensådan situation kan en snabb tillgång till långfristigt kapital vara avväsentlig betydelse för honom. Ett lågt fastighetspris vid exempelvis ett släklförvärvkan ocksä bidraga till att göra räntenivån eller kostnadsaspekten mindrerelevant från lönsamhelssynpunkt. Prop.1982/83:56 10 Olika vägar att få ned köerna måste under alla förhållandenövervägas och övervägs ocksä f. n. genom skilda utredningar. Huruvida utökadekreditmöjligheter i nu berörda avseenden skulle nämnvärt inverka positivt päkösituationen är svårt atl nu bedöma. Del finns dock mol bakgrund av detanförda, skäl all pröva om elt ökat långfristigt kapilalutrymme, som ställstill lantbrukarnas förfogande vid sidan av det som tillhandahålls p.g.a.obligationsupplåningen, skulle leda lill ell sådant positivt resultat. Även ommånga lantbrukare i dagens situation föredrar att vänta på de förmånligare hypolekslånenoch under liden skaffar tillfälliga bankkrediter, kan en sådan situationsnabbt förändras och möjlighelerna lill banklån bli svårare. De relativt långaväntetiderna, under vilka slörre svårigheter än f. n. skulle kunna länkasföreligga alt få tillfälliga banklån, kan därvid motivera atl annat kapitalfinns tillgängligt på den länga lånemarknaden. Anskaffande av medel molkapitalmarknadsreverser kan därvid vara en möjlighel. Reverslån kan alltså länkas vara all föredra i de falllåntagaren önskar en snabbare utbetalning av den långa krediten. Reverslåneformenskulle emellertid också kunna länkas komma lill användning i samband medkrediter för vissa ändamål, t ex läckdikningslån. Reversen bör kunna överlåtasoch vara belåningsbar. Utgivande av reverslån är av tekniskt delvis kompliceradnatur och kräver särskild administration. Elt genomförande av etl sådant lånesyslemförutsätter givelvis också bl. a. all banken inle sätter sig i skuld förkapital som inte går alt låna ut. För all en sådan situation inle skallinträffa kommer hypoteksföreningarna alt bland lånlagarna undersöka förutsällningarnaför att dessa skulle vara villiga att ta reverslån i stället för att väntarelativt pä avlyft. Föreningarna avser också all undersöka i vilkenomfattning kapital kan tänkas försvinna från lanibrukssektorn i samband medförsäljning av jordbruksfastigheter. Reverslåneformen erbjuder inle någon för landshypoteksinstitutionentypisk låneverksamhel. Inle heller har Hypoteksbanken f.n. någon klaruppfattning om omfattningen av en eventuell kommande reversupplåning eller ombehovet av alternativa reversformer beträffande löptid och villkor i övrigt. Dellatorde framgå klarare först sedan resultatet föreligger av föreningarnas nyssnämnda undersökningar. Man kan redan på denna grund hysa tveksamhet, om landshypoteksinstitutionenskall gå in pä reversmarknaden. Å andra sidan kan, på skäl som anförts i delföregående, inte uteslutas atl behov kan visas föreligga av ell snabbttillgängligt, långfristigt kapital - låt vara till ett högre pris. Den väg somhärvid står till buds är reversupplåningen. För atl förbereda möjlighelerna förHypoteksbanken atl skaffa kapital via reversupplåning bör därför redan nu enändring i lagstiftningen komma lill stånd genom en komplettering av 18 § förstapunkten lag av innebörd all Hypoteksbanken anskaffar medel för sin verksamhelgenom lån mot obligationer eller reverser. 1982/83:56 II följdändringbör ske av 19 § första stycket samma lag. Någon anledning att i deltasammanhang begära en ökning av grundfonden föreligger inte. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Förslag till lagtext beträffande de nyabestämmelserna fogas som bilaga till denna skrivelse. I handläggningen av dettaärende har deltagit ordföranden , vice ordföranden , ledamöterna ochverkställande direktören saml följande representanter för hypoteksföreningarna,nämligen för , förSmålands m.fl. provinsers hypoleksförening, för ,;son för , hypoleksför-eningen, för m. fl. läns hypoleksförening,för , Per för ,Axel för och för läns hypoleksförening. FörStyrelsen över Allmänna Hypoteksbank Prop.1982/83:56 12 Lag om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbankoch om landshypoleksföreningar Härigenom föreskrivs att 18 och 19 §§ lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoleksföreningar skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Banken anskaffar medel för sin Banken anskaffar medel för sin verksamhel genom lån mol obliga- verksamhelgenom lån mol obliga tioner. Sammanlagda beloppet av tioner ochreverser. Sammanlagda bankens utelöpande obligationer beloppet avbankens ulelöpande får icke uppgå till mera än tio obligationeroch reverser får icke gånger beloppet av den i 27 § an- uppgålill mera än tio gånger belop- givna grundfonden. pel av den i 27 § angivna grundfon den. Nedgår grundfonden genom förluster ellermera, får banken ej upptaga nytt lån förrän grundfonden återställts lill sittursprungliga belopp. Om ordinarie delägarsammankomst ej skall hållas inom enmånad från det sådan nedgång skedde, skall föreningarna kallas till extrasammankomst för alt besluta om de åtgärder som påkallas av omständigheterna. För tillfälligt behov av rörelseme- För tillfäliigt behov av rörelseme- del eller annat tillfälligt behov får del eller annattillfälligt behov fär banken på annat sätt än mot obliga- banken på annat säll än mot obliga tioner laga upp lån på kort bestämd tioner och reverser laga upp lån på lid eller på kort tids uppsägning. kortbestämd tid eller på kort tids Banken får taga upp lån mol säkerhet av inteckning ifaslighet, som äges av banken. Denna lag träder i kraft den . 1982/83:56 13 Iskrivelsen har hypoteksbanken diskuterat de skäl som kan anföras för att bankenskall få lagliga möjligheter atl låna upp kapital även mot säkerhet avreverser. anskaffar banken medel för sin verksamhet uteslutandegenom obligationslån. Som banken anför bör emellertid olika vägar prövas föratt minska länekön och väntetiden för landshypo-tekslån. En upplåning av medelmot kapilalmarknadsreverser kan därvid vara en möjlighet. har för år1982 utöver en emissionsvolym för obligationer på I 500 miljoner kronormedgivit hypoteksbanken att låna upp mol kapilalmarknadsreverser,varav hälften skall placeras utanför bank-, försäkrings- och AP-fondseklorn. Bankinspektionen finnerdel tveksamt om del under den närmaste framtiden kan bli någon slörreefterfrågan på de lån som erbjuds pä grundval av reversuppläningen, bl. a. medhänsyn till den räntekänslighet som lånekunderna inom lantbruksnäringen kanantas visa. Inspektionen kan emellertid dela de synpunkter som hypoteksbankenhar anfört i frågan om reversupplåning. Landshypoteksinslitulionen bör hasamma formella möjligheter lill sådan upplåning som redan finns för stadshypoteksinslitutionenoch bostadsfinansierande kreditakliebolag. Tänkbart är, atl sådana möjligheterkan visa sig vara betydelsefulla på . Inspektionen tillstyrker därförhypoteksbankens framställning och förslag lill lagändringar. Inspektionenvill slutligen påpeka alt den reversuppläning som kan ske, om förslagelbifalls, med hänsyn till löptid och andra villkor givetvis bör medföra enanpassning i fråga om villkoren för motsvarande utlåning från landshypoleksföreningarnassida.