prop · G6033 · 1982-12-31 00:00:00 — Några remissinstanser utgår fråndelta uttalande och knyter an lill 1982/83:3 102 vissa grenar inom stödsystemet. Sålunda anseröverbefälhavaren alt det är angeläget att värnpUktiga under grundutbildninggaranteras en ekonomisk standard på samma nivå som andra slödbehövande grupper.LO påtalar att utredningens resonemang kan uppfattas som ett argument för atl avskaffade särskilda förmåner som arbeisskadeförsäkringen ger. Ett sådant resonemangkan LO inte ställa sig bakom. Liknande synpunkter framförs av TCO ochFörsäkringsanställdas förbund. däremot sägersig ha svårt atl förslå utredningens ställningstagande att nuvarandearbetsskadeförsäkring bör kvarstå som en särskild gren inom socialförsäkringenmed den orientering bort från orsakerna till stödbehovet som i övrig präglarförslaget. anser det beklagligt alt utredningen intehar ansett möjligt att låta arbetsskadeförsäkringen omfattas av utredningenshelhetssyn i övrigt. Åtskilliga försäkringskassor anser det anmärkningsvärt attutredningen mot bakgrund av sitt resonemang om helhetssynen ändå ansett altarbetsskadeförsäkringen bör ha en högre kompensalionsnivå än andra delar avinkomstförsäkringen. 1.2.5 Värdesäkring m. m. Endasi ett fåtal remissinstanseruttalar sig beträffande denna fråga. hänvisar fill sillyttrande över betänkandet Pensionsfrågor m. m. (SOU 1977:46), där verketanfört att elt system som medför att pensionerna i princip följer denstandamlveckling som kommer den aktiva befolkningen till del har mänga fördelarjämfört med nuvarande system. a. skulle härigenom enligt verket pensionernai tider då standarden utvecklas ogynnsamt inte automatiskt räknas upp och gepensionärerna en relativt förbättrad standard. Vid motsatt standardutvecklingskulle behoven av särskilda åtgärder i standardhöjande syfte minska. Verketanser därför att frågan om värde- resp. standardsäkring av förmånerna i enallmän socialförsäkring bör ytterligare analyseras. Även LO hänvisar till sittyttrande över betänkandet Pensionsfrågor m. m., där LO som sin principiellainställning angett att de allmänna pensionerna bör standardsäkras genom enanknytning till löneutvecklingen. Med hänsyn till kostnaderna för en sådanreform är dock en prioritering nödvändig. Vid en avvägning bör enligt LO enstandardsäkring av förtidspensionerna komma i första hand. TCO anser alt förtidspensioner börstandardsäkras fram till dess all ålderspension utgår men vill inte förordanågon standardsäkring av ålderspensionerna. Skälet är främst de högakostnaderna. Förstärkningar av det ekonomiska stödet till pensionärer måste sesi relation till de förvärvs-arbelandes möjligheter atl bekosta dessa. Vidareanser TCO att taket för inkomslförsäkringen bör vara 10 basbelopp.Försäkringsanställdas förbimd förordar en höjning fill 9 basbelopp. att förtidspensionärer och pensionärer med enbart folkpensionskall garanteras en fortsatt Prop.1982/83:3 103 värdesäkring.Övriga pensionärers standardulveckling bör följa lönlagarnasstandardutveckling. framhåller alt frägan om ivilken utsträckning fortsatt värdesäkring inom socialförsäkringen är möjlig fårbli föremål för sedvanliga politiska överväganden. Utredningen har föreslagit en ökad användning avvärdesäkring genom anknytning till basbeloppet bl. a. när det gäller att avgörai vad mån förmögenheten skall beaktas vid prövning av rätt till inkomstprövadeförmåner. och flera försäkringskassor motsätter sigdetta förslag och hänvisar lill det administrafiva merarbete som detta skullemedföra i tider då basbeloppet ofta ändras. Ganska många remissinstanser gör allmännauttalanden om den föreslagna principmodellen. De allra flesta äri princippositiva till förslaget. En del gör dock den reservationen att de inte i detaljgått in pä de olika delarna av förslaget. Ganska vanligt är. att man säger atlmodellen är en bra utgångspunkt för atl skapa en mer enhetUg, överskådlig ochenklare socialförsäkring. Några remissinstanser utvecklar sina synpunkternågot. Sålunda anför försäkringsöverdomstolen alt domstolen i det väsentliga ärpositivt inställd till principmodellen såsom ett konkret slutligt mål församordningen samt fillägger: På nuvarande stadium är det emellertid svårt atl överblickakonsekvenserna av utredningens uttalanden och alltså att i alla hänseenden taställning tiU dessa. Som utredningen flerstädes uttalar krävs mera ingåendeutredningar inom olika delområden. Det kan därvid för etl delområde befinnasatt, även om samordningsintresset - såsom bör ske - fillmätts en påtagligt ökadrelativ vikt i enUghet med utredningens intentioner, andra synpunkter medföratt man väljer lösningar som innebär att man inte går så långt som utredningentänkt sig. anser att modellen uradministrativ synpunkt är tilltalande. Speciellt betydelsefull är denförenkling som uppnås genom all antalet samband mellan och inoni olika förmånerblir färre. Dock kvarstår vissa beroenden. Ytterligare förénkUngar borde därförprövas. allmänna försäkringskassa säger atl modellen i huvudsak ärbra som utgångspunkt för framlida förändringar men fillägger: Vi viU dock här göra den reservafionen alt modelleni sig inte innebär någon garanti för atl några mera betydande förenkhngar ochsamordningar skall åstadkommas. Framtida reformförslag måste enligt vår meningpå etl förutsätlningslösl säll attackera delarna i syslemel. Därvid kan de ohkaförmånerna få en substans, som härleds ur dagens och framtidens behov och inteså mycket utgår ifrån de förmåner som redan finns. Prop.1982/83:3 104 läns allmännaförsäkringskassa anser att man kan dela upp systemet i två block beroende påarten av de utgående förmånerna, nämligen inkomstförsäkring ochkostnadsförsäkring eller kostnadsstöd. Barnstöd, bostadsstöd och handikappstödfår dä ses som delar av kostnadsförsäkringen/ kostnadsslödet. Etl parremissinstanser är mera tveksamma. Försäkringsrätten för känneren allmän ovisshet eUer tvekan i fråga om huruvida förslagel är genomförbart.Försäkringsrätten pekar på all innan slutmålet är uppnått och lagfäst i en heltny författning återstår en rad breda samförståndslösningar i genomgripandefrågor som berör politiska, fackliga och andra organisationer.Pensionskommittén understryker viklen av atl samordningsslrävandena inte fårbli ett självändamål och säger i anslutning härtiU att det därför kandiskuteras huruvida målsättningen bör vara atl samordna det ekonomiskatrygghetssystemet i en aUmän socialförsäkring. Synpunkter på huruvida det enaeller det andra bidraget skall ingå i modellen finns med i nästa avsnitt. 2.2 Synpunkter på vad en allmän socialförsäkring skallinnehålla Det övervägande antaletremissinslanser har inte uttryckligen kommit med synpunkter på vad en aUmänsocialförsäkring skall innehålla. De har i stället ulan alt närmare gå in påvad som skall ingå i försäkringen kommit med synpunkter på en eller flera delardärav. I vissa fall har dock utredningens förslag vad gäller själva innehålletföranlett protester från remissinstanserna. Det gäller arbetslöshetsstödet,studiestödet, värnpliktsstödet och bostadsstödet. Vidare anser enförsäkringskassa att en särskild begravningsförsäkring bör ingå i en allmänsocialförsäkring. I fråga om arbetslöshetsstödetavser de flesta synpunkterna frågan om vilken myndighet som skall administreraetl sådant slöd. Några remissinslanser kommer dock också in på frägan huruvidaarbetslöshetsstödet skall ingå i en allmän socialförsäkring eller inte.Arbetsmarknadsstyrelsen påtalar atl det är viktigt att en i och för sigangelägen ökad samordning inom socialförsäkringarna inle medför att syftet medde arbelsmarknadspolitiska åtgärderna tunnas ul. Enligt styrelsens mening harutredningen inte tillräckligt klargjort vilka konsekvenser urarbetsmarknadspoUtisk synpunkt de lagda förslagen väntas få. Detta gäller dåsärskilt en inordning av arbetslöshetsförsäkringen i en allmänsocialförsäkring. LO påpekar alt flera av bidragsgrenarna inominkomslförsäkringen har särskilda syften utöver atl ge inkomstlrygghel. a. arbetslöshetsersättningen och utbildningsbidragen vidarbetsmarknadsutbUdning. LO vUl understryka atl en sådan förändring inte fårurholka arbetslöshetsförsäkringens självständiga ställning och minska dessmöjligheter all fullgöra sin funktion som ell led i 1982/83:3 105 TCO anför liknande synpunkter.Luleå kommun (sociala centralnämnden) framhåller arbetslöshetsförsäkringensfolkrörelsekaraktär och menar all grundsynen på denna försäkringsform inle börändras. däremot påtalar särskilt atl det ärsynnerligen viktigt alt en allmän arbetslöshetsförsäkring kommer lillstånd och atl denna inordnas i socialförsäkringssystemet. Riksförsäkringsverketanser alt del kan anföras skäl både för och emot atl arbetslöshetsförsäkringeninlemmas i en allmän socialförsäkring. Verket finner dock all övervägande skältalar för atl konlanlstödel vid arbetslöshet skall ingå som en gren av denallmänna socialförsäkringen enligt de riktlinjer som förordals av utredningen. påpekaratt studiestödets ställning som ett vikfigl ulbildningspoUfiskt instrumentskulle kunna gå förlorat om detta inordnades i en allmän socialförsäkring.Särskill kritisk är centrala siudieslödsnämnden tiU utredningens förslag atlvissa delar av det statliga studiestödet, nämUgen särskilt vuxensiudiestöd ochstudiehjälp, skall överföras till en samodnad socialförsäkring medan övrigadelar av studiestödet skall hällas utanför. Etl sådant synsätt leder inte,sett ur studiestödets utgångspunkt, till en samordning. I stället splittrasstudiestödet. förordar därför i stället etlsammanhället studiesocialt sakområde vars samband med utbildningsområdetutvecklas ytterligare. i anser det som enorimlighet alt bryta ut det särskilda vuxenstudieslödel urvuxenutbildningsreformen och påpekar att hela denna reform är ett paket sominnehåller sludieledighelslagen, lim-och dagstudiestödet för korta kurser, detsärskUda vuxenstudiestödet för längre kurser samt statsbidrag för uppsökandeverksamhet på arbetsplatser. Även LO och TCO anser att det särskildavuxenstudieslödel inle bör ingå i en allmän socialförsäkring. vill däremot gå längre än utredningenhar förordat. Verket påtalar att återbetalningspliktiga studiemedel ärinkomstprövade och i princip utgår för att ersätta utebliven inkomst. Förmånenbör därför ses som en naturlig del i en inkomstförsäkring. Föreningen påtalar att frågan om atl ha med återbetalningspliktigastudiemedel i en allmän socialförsäkring ytterligare bör övervägas. Överbefälhavaren påpekar atl denföljsamhet i fråga om värdebeständighet i jämförelse med andra bidragsformersom nu saknas bättre torde kunna garanteras om dessa förmåner på föreslagetsätt inordnades under den allmänna socialförsäkringen. I konsekvens härmedborde kostnaderna för i Prop.1982/83:3 106 första hand barnstöd, bostadsstöd och familjepenning lillvärnplikfiga överföras lill socialhuvudfileln. Följden skulle då bli atl dessabidrag kommer atl priorileras och vägas gentemot andra inkomstförsäkringar istället för, som förhållandel är , inom ramen för försvarsanslagel.Försvarets civilförvaltning däremot avstyrker att samordningsutredningensbetänkande läggs lill grund för ett principbeslut beträffandefamiljebidragsverksamhetens och dagersättningens framfida innehåll ochadministrafion. Förvaltningen påpekar att tjänstgöringen inom försvarsmaktenutmärks av särskilda förhållanden. Den som fullgör värnpliktstjänstgöring hart. ex. den egna försörjningen garanterad. Hans situation kan därför inte utanvidare jämföras med vad som gäller t. ex. vid sjukdom eller arbetslöshet.Kammarrätten i är tveksam lill om man bör bygga in slödel fillvärnpliktigas m. fl. familjer i en framtida inkomstförsäkring. Kammarrättenpekar på atl reglerna om familjeslöd till värnpliktiga delvis har blivittämligen komplicerade och att därför samordning med andra fall av familjeslödkan erbjuda vissa svårigheter. , som över huvudtagel är krifisk mot inkomstprövade förmåner, anför beträffande bostadsstödetbl. a. följande: Bostadsstödet utgör en inkomstprövadsubvenfionering av viss konsumtion (boende). Den principiella karaktären hosoch konstruktionen av bostadsstödet är följaktligen helt annorlunda än den hosden allmänna socialförsäkringens övriga delar. vill ifrågasättadet motiverade i atl på detta sätt införa en terminologi som inleöverensstämmer med gängse språkbruk, enligt vilket bostadsstöd är en del av densociala bostadspolitiken och inte en del av socialförsäkringssystemet. Några remissinstanser ifrågasätterom bostadsstödet behövs som en särskild stödform. Statskontoret påpekar altsyftet med de tänkta stödformerna barnstöd och bostadsstöd i huvudsak ärdetsamma, nämligen all ge bidrag till familjer/hushall med svag ekonomi. Detbör därför prövas om inte ytterligare förenklingar ur administralionssynpunktoch för den enskilde kan åstadkommas genom att samordna barnstödel ochbostadsstödet till elt gemensamt slöd. Riksrevisionsverkel anser att man börgöra en analys av huruvida det är ändamålsenligt alt ha kvar bostadsbidragensom sådana. I en sådan analys bör ingå atl pröva möjligheten atl tillgodose defördelningspolifiska effekter som bostadsbidragen ger genom att stödet inordnasi skallesystemel eller förs till barnstödel. Genom en sådan lösning skulle denallmänna socialförsäkringen förenklas avsevärt samlidigt som förutsättningarnaför att överblicka de samlade effekterna av skatte- och bidragssystemen skulleförbättras. vid Lunds imiversitet anser atl utredningens förslag allrenodla barnstödel och bostadsstödet är välgrundat Prop.1982/83:3 107 men ifrågasätter om man inte bör gå ännu längre. Om detfinns ett särskilt barnstöd synes det enligt fakultetsnämnden omotiverat attocksä inom ramen för bostadsstödet beakta förekomsten av barn. anser att bostadsstödet skall integreras i övriga stödformer istället för att knytas tUl bostaden. har en liknandeinställning och menar atl de bitar av bostadsstödet som tillfaller barnfamiljerskulle kunna överföras fill barnstödet som slafiigl bostadsstöd tillpensionärer och värnpliktiga överförs lill inkomststödel. Här behandlas först synpunkter påde olika delarna var för sig, varefter mera generella synpunkter som gällerhela inkomstförsäkringen, t. ex. åldersgränser, nivåer m. m., las upp undersärskilda rubriker. Endast ett fåtal remissinstanserhar synpunkter pä utformningen av sjukpenningen inom inkomstförsäkringen.Försäkringsöverdomstolen anser atl lämpligheten av atl föra samman dennuvarande sjukpenningen, smittbärarersättningen och havandeskapspenningen ersättning synes diskutabel. Förslaget aktualiserar bl. a. den svåra fråganom sjukdomsbegreppets innebörd. De konsekvenser som en eventuell förändring avdetta begrepp kan föra med sig måste därför enhgt försäkringsöverdomstolen nogaanalyseras och vägas mot den samordningsvinst som förslaget innebär.Försäkringsöverdomstolen pekar vidare på alt det förekommer fall då man skulleönska sig fler möjligheter än hel eller halv sjukpenning. Även Göteborgsallmänna försäkringskassa pekar pä att det skulle vara en fördelatt kunna utge t. ex. 25 eller av hel sjukpenning. pekar på attdet karakteristiska för de situationer där ersättning enligt smitlbärarlagenutges är atl den försäkrade i omgivningens intresse underkastas inskränkningari det arbete som han får ta befattning med. Arbetsoförmågebegreppel harhittills ansetts innebära att den försäkrade saknar förmåga alt utföra arbete.Mol den bakgrunden anser verket atl en utvidgning av delta begrepp till altomfatta också smitlbärar-faUen skulle vara mindre lämplig. Enligt verketsmening bör det grundläggande villkoret för sjukpenning i en allmänsocialförsäkring i stället vara atl den försäkrade är hindrad altförvärvsarbeta. Grundrekvisitet bör sedan kompletteras med särskildaspecialvillkor för de olika situafioner där sjukpenning skall utges, t. ex. attförvärvshindret skall bero på av sjukdom orsakad arbetsoförmåga. Verket påpekarvidare att ersättning f. n. utges dels åt s. k. fillfälliga smittbärare, delsål s. k. kroniska smittbärare. Enligt verkets mening är det i första handersättning ål fillfälliga smittbärare som bör inordnas i en allmänsocialförsäkring. Det kan dock vara befogal alt i Prop.1982/83:3 108 samband härmed överväga utformningen och administrationenav stödet till kroniska smittbärare. ser däremotinget hinder i all sjukpenningen i en framtida inkomstförsäkring utvidgas tillalt omfatta även ersätlning för smitta och havandeskap. Några remissinstanser tar upp utredningensförslag atl det nuvarande vårdbidraget skall delas upp i en vårdersättningsdeloch en merkostnadsdel. Detta förslag tillstyrks uttryckligen avriksförsäkringsverket, kommunförbundet, LO och De handikappades riksförbund.Kommunförbundet påpekar atl man genom en sådan uppdelning bör kunna komma ifrånden f. n. ofta förekommande diskussionen om vad som skall anses utgöraersättning för vårdinsatsen resp. vad som utgör ersättning för merkostnader pågrund av handikappet. Försäkringsrätten för samt allmänna försäkringskassor är däremot tveksamma till en uppdelning avdel nuvarande värdbidraget. Sistnämnda försäkringskassa påpekar att gränsenmellan vårdersättningsdelen och merkostnadsdelen ofta är flytande. Några remissinstanser uttalar sigom huruvida avstående frän förvärvsarbete bör vara en förutsättning förvårdpenning. Försäkringsöverdomstolen uttalar att avstående från förvärvsarbetei och för sig är den givna utgångspunkten för en stödform inom inkomstförsäkringenmen menar att denna fråga inte är helt okomplicerad. Domstolen pekar på att deti nuvarande praxis har förekommit fall där innehav av halvfidsarbete inteansetts hindra helt vårdbidrag trots atl delta främst föranletls av altvårdbördan bedömts som mycket omfattande. Även försäkringsrätten för NorraSverige och är negativa lill ett krav på avstående frånförvärvsarbete när det gäller rätten tUl vårdpenning. Riksförsäkringsverketanser att det grundläggande rekvisilel bör utformas sä att ersättning inteutges för tid då den försäkrade förvärvsarbetar. Statens handikappråd.Handikappförbundens centralkommitté. ochHörselfrämjandet är kritiska till förslaget atl värdpenningen skall beräknas påsamma sätt som nuvarande föräldrapenning och således vara inkomstrelalerad. Depåpekar alt en renodlad inkomstrelalerad vårdpenning kommer atl innebäraavsevärda ekonomiska nackdelar för unga föräldrar och föräldrar med lågainkomster. Enstaka remissinstanser behandlarvårdpenningen i ytterligare ett par hänseenden. Sålunda anserriksförsäkringsverket det vara tveksamt om vårdpenning skall kunna ulgå föreförlossningen. pekar också på atl vårdpenningen kan kommaalt avse långvariga stödbehov, där etl bidrag som bygger pä förhållandena förvarje enskild dag skulle vara administrativt tungrott. Verket vill därför pekapä att del kan finnas skäl alt 1982/83:3 109 överväga en annan lösning för sådana fall.Riksrevisionsverket menar atl del av bl. a. ekonomiska skäl kan vara mofiveratatt skilja på kompensationsnivån mellan kortvariga resp. långvariga stödbehov. Förslaget alt vårdpenning skallkunna utgå i vissa situationer då f. n. hustmlillägg, änkepension ellerfamiljepenning enligl familjebidragslagen utgår kommenteras i allmänhet inte avremissinstanserna. a. tillslyrker dock uttryckligenförslaget. Vissa remissinstanser behandlar dock närliggande frågor i anslutningtill att handikappstödet kommenteras. Som nämndes under avsnitt 2.2 harnågra remissinstanser haft synpunkter pä huruvida arbetslöshetsförsäkringenskall inordnas i en allmän socialförsäkring. Den fråga som framför alltintresserat remissinstanserna när det gäller arbetslöshetsstödet är dockadministrationen. Dessa synpunkter återfinns under avsnitt 3.9.2. Här nedanredovisas vissa synpunkter som galleri, ex. vad den föreslagnaarbetsmarknadspenningen skall innehålla, de villkor som skall gälla m. m. är tveksam fillsammankopplingen mellan arbetslöshetsstöd och utbildningsbidrag. I ställetförordar styrelsen att utbildningsbidrag under utbildning och yrkesinriktadrehabUitering separeras från arbetsmarknadspenningen. Vidare anser styrelsenalt utbildningsbidrag skall kunna utgå under alla former av yrkesinriktadrehabilitering och även omfatta kortare kurser som syftar till atl bibehållaeller förbättra arbetsförmågan. Även anser alt utbildningsbidragetinte bör kopplas samman med arbetslöshetsstödet. 1 stället börutbildningsbidraget inordnas i bidragsgrenen vuxenstudier. Institutionen försocionomutbildning vid anser atl enarbelsmarknadspenning av det slag som skisserats i utredningen skulle vara avsynnerligen stor betydelse för den kommunala socialvården, eftersomarbetslöshet är den primära socialhjälpsgrunden. Liknande synpunkter framförsav Föreningen . allmänna försäkringskassa anseratt den föreslagna arbetsmarknadspenningen gör del möjligt atl undvikakomplicerade och svåradministrerade socialförsäkrings-fillägg, vars främstamålgrupp skulle utgöras av arbetslösa. Utredningens förslag att slopa dets. k. arbetsvillkoret behandlas av några remissinstanser. anseralt man bör slopa karensreglerna och minimera övriga inträdeshämmande reglersom utestänger framför allt yngre arbetssökande utan längre yrkeslivserfarenhetfrån arbetslöshetsförsäkringen. Även , allmännaförsäkringskassa m. fl. ansluter sig uttryckligen utredningens förslag.Pensionskommittén säger sig med intresse ha noterat att någol arbetsvillkor itraditionell mening inte skall finnas inom det nya arbetslöshetsstödet. Härigenomkan delta stöd bU 1982/83:3 110 etl värdefullt komplement fill det framtidaefterlevandeskyddel. Försäkringsöverdomstolen erinrar om alt ALF-utredningenkommil lill elt annat resultat i denna fråga än socialpolitiskasamordningsutredningen. Riksrevisionsverkel påpekar atl förslagel kan ledatill avsevärda kostnadsökningar och vill därför att konsekvenserna skallutredas innan beslut fattas. , TCO och Malmöhusallmänna försäkringskassa pekar på att det är angeläget med enhetliga nivåerför sjukpenning och arbetsmarknadspenning. Även när det gällervuxenstudieslödel har remissinstansernas intresse framför allt knutits lill omslödel över huvud tagel skall ingå i den allmänna socialförsäkringen och tillvem som skall administrera stödet. Några smärre synpunkter på utformningen hardock framförts. Utredningen diskuterade huruvidavuxenstudieslödel skulle utgöra en särskild del av inkomstförsäkringen ellerkopplas samman med arbetsmarknadspenningen. ansluter sigfill utredningens uppfattning atl vuxenstudiestödet bör utgöra en särskild delav inkomstförsäkringen. I föregående avsnitt nämndes att riksrevisionsverketvar kritiskt fill att koppla samman arbetslöshetsstöd och utbildningsbidrag. Istället vill verket alt det särskilda vuxenstudieslödel, utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och äterbetalningsplikfiga studiemedel bör samordnasi en särskild gren inom inkomstförsäkringen. Som skäl härför anges dels attsyftet med och inriktningen av stöden har ett samband, dels att olika stöd f.n. kan utgå för samma utbildning beroende på den studerandes situafion. Ensamordning underiätlas enligt verket även av atl behovet att stimulera tilllängre grundutbildning successivt avtar i takt med att utbildningsnivån isamhället stiger. påpekar däremot att detförhållandet att vuxenstudieslödel beloppsmässigt är samordnat med utbildningsbidragetoch anknyter till inkomstbortfallsprincipen inte skall las till intäkt för atlstöden har samma syften. Vuxenstudiestödsreformen har enligt nämnden ettutbildningspolitiskt syfte och inle ett arbetsmarknadspolitiskl syfte pä sättutredningen sökt visa. påpekar vad gäller syftet medvuxenstudiestödet att detta stöd bl. a. bör kunna vara ett alternativ tillsjukbidrag för de handikappade vilkas föräldrar har fått vårdbidrag. anser atlvuxenstudiestödet bör ha kvar sin nuvarande karaktär med en uppdelning i enbidrags- och en lånedel inom oförändrade ekonomiska ramar. En utökning avbidragsdelen skulle kunna leda lill alt färre vuxna fick möjlighet atl studera,vilket inle finner acceptabelt. Några remissinstanser lar uppfrågan om de skiftande nivåer som finns beträffande olika studieslöd. 1982/83:3 111