prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Den föreslagnauppräkningen motsvarar endasi inträffade och aviserade prishöjningar ochförutsälter en fortsatt minskning av resandefrekvensen. En dylik minskninghar redan uppnåtts genom en begränsning av antalet utresande deltagare iinternationella möten och förhandlingar. I görligaste mån används utsändpersonal vid utlandsmyndigheterna för deltagande i och bevakning avinternationella möten och förhandlingar. Den senare möjligheten kan dockpå sikt komma att begränsas genom de indragningar och omdisponeringar av utsänd personalsom har gjorts eller kan bli aktuella inom ramen för besparingsprogrammel. 2 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 5 18 Med hänsyn till stigande kostnader samtinträffade valutakursförändringar bör anslaget räknas upp med 4 845 000 kr.Jag hemställer atl regeringen föreslår alt lill SärskildaförhandUngar med annan stat eller inom internationell organisation /84 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för nordiskt samarbete' 1981/82 (Utgift 1982/83 (Anslag 1983/84 Förslag ' Anslaget har /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. Från anslaget bestrids kostnader för Sverigesdeltagande i samarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet(samarbetsministrarna) och nordiska ministertådets slällföreträdarkommittésamt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland detsvensk-norska samarbetet. Jag beräknar medelsbehovel för nästa budgetår till600 . Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Kostnader förnordiskt samarbete för /84 anvisa elt förslagsanslag av 600 000kr. Kostnader för vissa nämnder m.m.' 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag ' Anslaget A 8. /83. ' Varav 300 000 kr.överförts från . Anslaget används för atlbestrida kostnaderna för bl.a. sjöfolks- ochsjöfartsärenden, antagningsnämnd samt möbleringsrådet. Av det föreslagnabeloppet avser . Delta inrättades den 1 juli1975 genom avtal mellan svenska staten och . Etl nyttavtal, som reglerar rådels verksamhel, trädde i kraft och gäUert.o.m. 1979/80 bil. 14, NU 1979/80:34, rskr1979/80:224). Enligt avtalet skall staten bidra med . per år.Näringslivets bidrag är av samma storleksordning. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Kostnader förvissa nämnder m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 500 000kr. 1982/83:100 Bilaga 5 19 1981/82 Utgift 1000672 Reservation 890381 1982/83 Anslag 900000 1983/84 Förslag 2100000 ' Anslaget A 9. /83. ' Varav I 300 000 kr.överförts från . Anslaget används för attbestrida kostnaderna för bl.a. den nyinrättade arbelsgivardelegationen förutrikesdepartementet, folkrättsdelegationen, nedruslningsdelegalionen saml förbrådskande utredningar på nedrustningsområdet. Av del föreslagnabeloppet avser . kommittéer inom utrikeshandeln och exportframjandetbl.a. sydafrikakommittén, beredningsgruppen för översyn av tullagstiftningensaml två utredningar inom exporlfräm-jandets område. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till Kommittéer m.m.för /84 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag ' Anslaget A 10. /83. ' Varav 165 000 kr.överförts från . Anslaget används för atlbestrida vissa utgifter som ej kan belasta andra anslag till exempelutmärkelser och ordnar, vissa konferenser och seminarier. Av det föreslagnabeloppet har . överförts från avseende extrakostnader på utrikeshandelns och exportfrämjandels områden. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Extra utgifterför /84 anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader för officiella besök m. 1981/82 Utgift 5467508 1982/83 Anslag 4300000 1983/84 Förslag 5000000 ' Anslaget A 11. t.o.m. /83. Anslaget utnyttjas förkostnader i samband med besök i av utländska statschefer,regeringsmedlemmar och andra personer, som bör 1982/83:100 Bilaga 5 20 visasuppmärksamhet och gästfrihet från officiellt svenskt håll samt för vissakostnader i samband med svenska officiella besök och statsbesök i utlandet. Anslaget bör med hänsyn denförväntade belastningen räknas upp med . Jag hemställer atlregeringen föreslår att till Kostnader för officiella besökm.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Lån till personal inom utrikesförvaltningen m. 1981/82 Utlåning 4146830 Reservafion 4965461 Ränteinkomst 673935 1982/83Anslag 7700000 1983/84 Förslag 7700000 ' Anslaget A 12. t.o.m. /83. Utlandslönesyslemelförutsätter att tjänstemännens behov av kredit i samband med omstationering skall kunnatillgodoses genom lån (prop. 100, SU 1963:125, rskr 1963:298). Merparten av medlendisponeras för s.k. allmänna lån om högsl . i samband med tjänstemansförflyttning utomlands eller mellan två utrikes stationeringar. Då synnerligaskäl föreligger får lån beviljas även för medelsbehov som har uppkommit underlöpande stationering utomlands utan direkt samband med förflyttning. Lånenskall amorteras och löper f.n. med en räntesats på riksbankensdiskonto plus . - En mindre del avanslaget disponeras för särskilda lån om högst . fill tjänstemän iutrikesförvaltningen för inköp av möbler och andra inventarier (s.k.möbellån). Längsta amorteringslid är , men i övrigt gäller samma villkorsom för de s.k. allmänna lånen. Det totala lånebeloppet för de tvålåneformerna får tillsammans normalt ej överskrida . Jag anser all dessalån ulgör ett betydelsefullt personalpolitiskt instrument. Lånebehovenbetingas helt av utlandstjänstens krav och uppkommer genom detförflytlningssystem som är en förutsättning för utrikesförvaltningensverksamhet. Hänsyn till dessa faktorer bör tas vid fastställandet av lånevillkor och lånebelopp. Mot denna bakgrundhar regeringen beslutat atl höja högstbeloppen för de s.k. allmännalånen från . samt för de s.k. möbellånen från . införs en uppläggningsavgifl för nya lån. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 21 Anslagetkan, trots de höjda lånebeloppen, föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Lån tillpersonal inom utrikesförvaltningen m.m. för /84 anvisaelt reservationsanslag av . Vissa förvaltningskostnader för utrikeshandel ochexportfrämjande m.m.' 1981/82 (Utgift 16146124)' 1982/83 (Anslag 16015000)' 1983/84 Förslag 16015000 ' Nytt anslag som t.o.m. /83 benämndes A1. Med anledning av atlförslag om vissa ändringar i departemenlsorganisa-fionen kommer altbehandlas har anslaget förts upp med oförändrat belopp. Isamband med dessa förändringar kommer anslaget atl fördelas på berörda huvudUllar. Med hänvisning tillvad jag i del föregående anfört, hemställer jag att regeringen föreslår atl, i avvaktan påsärskild proposilion i ämnet, lill Vissa förvaUningskostnader för utrikeshandel ochexportfrämjande m.m. för /84 beräkna etl förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 5 22 BIDRAG TILL VISSAINTERNATIONELLA ORGANISATIONER 1981/82 Utgift 71313222 1982/83 Anslag 59340000 1983/84 Förslag 129010000 ordinarie bidraglill FN:s reguljära budget för har ännu inte fastställts menberäknas lill 59,5 milj. kr. med en oförändrad bidragsandel om 1,31 procent.Denna andel kan komma all justeras något, då fastställeren ny bidragsskala. Under samma förulsällning kan del svenska bidraget för år1984, dvs. /84, uppräknas till 64,4 milj. kr. Kostnaderna för denvaktstyrka i (UNDOF), som på beslut av FN:s säkerhetsrådupprättades och som har en svensk chef,har beräknats till knappt 32 milj. dollar för . För /84beräknas kostnaderna för del uppgå lill 3,4 milj. kr. beslutadeFN:s säkerhetsråd alt sända en fredsstyrka fill södra (UNIFIL). Ifebruari 1982 beslöt säkerhetsrådet atl utöka truppstyrkan i från 6 000till 7 000 man. Den totala kostnaden har för beräknats till . På grund av den rådande situationen i kan inget säkert sägasom fredsstyrkans framtida ställning och uppgifter. Under förutsättning att enmandatförlängning kommer till stånd, kan bidrag för /84beräknas uppgå till 20,3 milj. kr. Finansieringen av FN:sfredsbevarande verksamhet på (UNFI-CYP) har länge varitotillfredsställande och trots frivilliga bidrag från flera länder, däriblandSverige, samt vissa kostnadsbesparingar och rafionalise-ringar har FN ettväxande underskott för denna verksamhel. harkostnaderna för UNFICYP fyrdubblats, medan det svenska bidraget varitoförändrat. Totala kostnaden beräknas till närmare 110 milj. dollar.Mot denna bakgrund bör det svenska bidraget för /84 räknas uppmed till motsvarande ca 3,2 milj. kr. för ett frittNamibia kan komma att förverkligas, i vilket fall en fredskår (UNTAG) med bådecivila och militära enheter kommer atl insättas för övervakning avvapenstillestånd, genomförande av val m.m. Kostnaderna för UNTAG torde kommaatt ligga i storleksordningen 400 milj. dollar . Det svenska bidragetför budgetåret, 1983/84 kan preliminärt beräknas uppgå till 37,8 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 23 Eftersom Sverigesåtaganden om bidrag till FN alltid görs.i US dollar är anslagetsvårberäknat. Förutom den nya Namibia-insatsen föreligger ett uppräkningsbehovsom huvudsakligen är alt hänföra till höjd dollarkurs och nedskrivningen av den svenska kronan.Enbart devalveringen ger upphov fill en merkostnad av ca 18,4 milj. kr. Anslaget bör medhänsyn till vad jag i det föregående anfört räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslär atl lill /84 anvisa elt förslagsanslag av . Nordiska ministerrådets allmänna budget' 1981/82 (Utgift 52 106 774)' 1982/83 (Anslag 59 200 000)' 1983/84 Förslag 59 200 000 ' Anslaget har t.o.m. /83 redovisats ihandelsdepartementets bilaga tillbudgetpropositionen. För innevarandebudgetår har till Nordiska ministerrådets allmänna budget anvisats ett förslagsanslag av 59 200 000 kr.Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar etl budgetår somsammanfaller med kalenderåret. fastställde den 24 mars1982 ministerrådets allmänna budget för . I statsbudgelen för /83harmedel anvisats för all bestrida andel av kostnaderna för ministertådetsallmänna budget (prop. 1981/82:208, UU 1981/82:24, rskr1981/82:348). Budgeten för kommer att behandlas under våren 1983inom Nordiska ministerådet. Jag avser senare att föreslå regeringen alt vid1982/lägga fram en särskild proposilion om anslag för altbestrida andel av kostnaderna för ministerrådets allmänna budgetunder . I avvaktan härpå bör anslaget föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer därför att regeringen föreslår atl, i avvaktan påsärskild proposilion i ämnel, lill Nordiska ministerrådets aUmännabudget för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 24 1981/82 Utgift 9 453 847 1982/83 Anslag 12 448 000 1983/84 Förslag 13 900 000 ' Anslaget B 4. t.o.m. /83. Storleken avSveriges bidrag till den ordinarie budgeten för /84 kan beräknas till ca 11 milj. kr. Förutom bidrag tillEuroparådets ordinarie budget tillkommer utgifter för amortering avbyggnadslån, obligatoriska och frivilliga bidrag lill europeiskaungdomsfonden, del europeiska farmakopésamarbetel, kapital-teckning och årligalöpande kostnader för dellagande i fond för bosättning ochregional utveckling, samt för bidrag till den s.k. Pompi-dougruppen för narkotikabekämpning. Anslaget bör medledning av tillgängligt beräkningsunderlag och med hänsyn tiUvalutakursförändringama räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillEuroparådet för /84 anvisa ett förslagsanslag av . ochutveckling ()' 1981/82 Utgift 14 759 707 1982/83 Anslag 18 600 000 1983/84 Förslag 20 700 000 ' Anslaget B 2. t.o.m. /83. bidrag tillOECD avser akfiviteter som redovisas under två huvudavdelningar i OECDrsbudget. Dels upptas kostnader för organisationens sekretariat samt arbetet idess olika kommittéer angående ekonomiskt och handelspohfiskt samarbete,miljövård, utvecklingssamarbete m.m. Dels upptas kostnaderna för verksamheten inom vissatill anslutna organ såsom det internationella energiorganet (lEA), (), atomenergiorganel () samt dess programbibliolekoch centrum för sammanslällning av neutrondata, europeiska bolaget för kemiskbehandling av bestrålat atombränsle (Eurochemic), centrum för utbildningsforskning () ocheuropeiska transportministerkonferensen (ECMT) samt vissa andra program, såsomväg-forskningsprogrammet, skolbyggnadsprogrammet och det speciella programmet för kemikaliekontroll. /82 uppgick lill 14,8 milj. kr., varav 5 milj. kr. avsåg Eurochemic-projektetoch återstoden ca 9,8 milj. kr. utgjorde ordinarie bidrag till OECDför . 1982/83:100 Bilaga 5 25 För /83 uppskattas OECD-bidragelfill drygt 12 milj. kr. och bidraget till Eurochemic till 5,6 milj. kr. Organisationensbudget för har ännu inle fastställts. Med ledning avtillgängligt beräkningsunderlag samt med hänsyn till valutakursförändringarnabör anslaget för /84 räknas upp med . Jag hemställerall regeringen föreslår att till Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () för /84 anvisaelt förslagsanslag av . Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) 1981/82 Utgift 8045 484 1982/83 Anslag 8 500 000 1983/84 Förslag 10 500 000 ' Anslaget B 3. /83. Enligt gällandebidragsskala skall betala av den fastställda budgeten förEFTA för /83. motsvarar med hänsyn tillvalutakursförändringarna en anslagsbelastning av ca 9,8 milj. kr. Organisationens budgetför /84 fastställs . Med ledning av tillgängligtberäkningsunderlag och med hänsyn till valutakursförändringar finner jag attanslaget bör räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) för /84 anvisa etlförslagsanslag av . Byråer för handels- och råvarufrågor m. 1981/82 (U.gift 5604 403)' 1982/83 (Anslag 5 521 000)' 1983/84 Förslag 6 906 000 ' Anslaget har /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. Från anslaget bestridsutgifter för dekagande i vissa internationella organ. För budgetåret1983/84 torde medel beräknas enligl följande. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 Internationella rådet för samarbetepå tullområdet Internationella kaffeorganisationen (ICO)(prop. 1962: 1 bil. 12 s. 281) Intemationella kakaoorganisationen(ICCO) (prop 1973:36) Intemationella rådgivande bomullskommittén(ICAC) (prop. Intemationella gummistudiegmppen (IRSG)(prop. 12 s. 168) Intemationella naturgummi-organisationen (INRO)(prop.1979/80: 107) Organisationen för de jämmalms-exporterandeländema (APEF) (prop.1975/76:24 för bly- och zinkfrågor(LZ) (prop. 1960:1,bil. 12 s. 284) () (prop. 1981/82:117) Organisationenför intellektuell äganderätt, internationella byrån (/BIBPI)(prop. 12 s. 161, 1963:1, bil. 12 s. 152) Intemationellabyrån i för utställningar (prop. 12 s. 156) Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår atl till Byråer förhandels- och råvarufrågor m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslagav . 1981/82 (Utgift 3057 744)' 1982/83 (Anslag 1000000)' 1983/84 Förslag 2 500 000 ' Anslaget har /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. deltar i tvåinternationella råvaruavtal, som syftar till atl stabilisera råvaruprisernagenom bl.a. inlernalionella buffertlager som finansieras genom bidrag frånmedlemsländerna. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 27 1979 årsinternationella naturgummiavtal trädde 1980 (prop. 1979/80:107, NU1979/80:40, rskr 1979/80:273). Sammanlagt har bidragit med ca 4,6 milj. kr.lill buffertlagerkonlot. Ytterligare bidragkan aktualiseras. Den svenska andelen kan uppskattas till högst 2,5 milj. kr. för budgetåret1983/84. Det sjätte internationella tennavtaletträdde provisoriskt i kraft (prop. 1981/82:117, NU 1981/82:32, rskr. 1981/82:247). deltar i detta avtal. /83 har efterbegäran från del internationella tennrådet, i enlighet med avtalet, inbetalat etl bidrag om ca 3,4 milj. kr. Några kostnader för tennavlalet förutses f. n. icke /84. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt fill IntemationeUråvarulagring för /84 anvisa etl förslagsanslag av . Övriga internationella organisationer m. 1981/82 Utgift 354 548 1982/83 Anslag 480 000 1983/84 Förslag 530 000 ' Anslaget B 5. t.o.m. /83. Under delta anslagberäknas bidrag bl.a. Permanenia skiljedomstolensinlernalionella byrå i , det internafionella mänskliga rättigheterna iStrasbourg (Fondalion ), för inlernafionellrätt, Inlernalionella juristkommissionen i och det internationella i . Vidare utgår ersätlning förvissa kostnader för COST-samarbetet inom den europeiska gemenskapen(tekniskt-vetenskapligt samarbete). Sedan budgetåret1977/78 har över delta anslag även anvisats medel att användas förekonomiskt stöd till vissa intemationella, icke-statliga organisationer (NGO)samt forsknings- och sludiegmpper m.m. (jfr prop. 1976/77:100 bil. 6,sid 14). Stödet går i första hand till enskilda organisationer och rörelsersom verkar för mänskliga rättigheter, fred och nedrustning. Den årligamedelsramen för dessa bidrag sänktes /82 i besparingssyfte från500 . Med hänsyn lill kostnadsutvecklingen ochvalutakursförändringarna bör denna medelsram räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Övriga internationellaorganisationer m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 530 000kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 28 Den världsekonomiskakrisen djupnar. Alla länder påverkas, rika som fattiga. Recessionen är mera utdragenän efter andra väridskrigel. Det ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan världensländer sprider nu stagnation i stället för välstånd. Väridshandeln fortsätter attminska. Inkomstklyftornamellan och inom länder vidgas. De svaga grupperna i de fattiga ländema drabbashårdast. En miljard människor lever i extrem misär. Rustningskostnaderna i både i- och slukar enallt större del av de resurser som skulle behövas för att bekämpamassfatfigdomen. Väridens årliga militärutgifter överstiger , vilket är nästan tjugofem gånger mer än det totala u-landsbiståndet.I-länderna svarar för ca tre Qärdedelar av de samlade rustningskostnaderna,men ökningstakten har underdet senasie decenniet varit snabbast i Tredje världen. De globalaekonomiska svårigheterna fördjupas genom att några stora industriländer fören nationell politik, som inle tar hänsyn till dess internationella verkningar. Växandebudgetunderskott bekämpas med en ensidig åtstramningspoli-fik. En restriktivpenningpolitik i syfte att bekämpa inflationen har höjt de reala räntorna lillrekordnivåer. Den outnyttjade produktionskapaciteten växer ochnyinvesteringarna sjunker. 30 miljoner människor är utan arbete i industriländerna.Den anpassning som sker genom atl efterfrågan begränsas i de flestaländer motverkar en internationell ekonomisk återhämtning. Den tilltagandeprotektionismen i industriländerna hotar främst de mer utvecklade ländema iTredje världen, vars export utgörs av mer förädlade produkter. Hittillshar dessa länders ekonomiska utveckling ändå varit relativt framgångsrik. Krisen har spritts till de fattigareu-länderna främst genom en stor nedgång iefterfrågan på råvaror, som kraftigt pressat ner deras exportintäkter.Väridsmarknadspriserna på elt flertal råvaror (exkl olja) har i reala termernått sin lägsta nivå . För t ex har prisutvecklingen påexportgrödor varit så ogynnsam att landet måste sälja fyra gånger såmycket bomull eller fio gånger så mycket tobak som föratt kunna köpa en lastbil. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 29 Budgetunderskott,sjunkande exportintäkter och stigande kostnader för oljeimporten har tvingatallt fler att la lån på de internationella kapitalmarknaderna.Della har hilfills varit möjligt genom elt stort utbud av likvida medelfrån de oljeexporterande länderna, vilka förmedlats av intemationella bankkonsortier. Prisfallet på olja i kombination med minskad efterfrågan - väntasemellertid väsenlligl reducera oljeländernas tidigare storabylesbalansöverskott. Alla prognoser visar däremot all de oljeimpor-terande u-ländemas stora underskottkommer alt bestå. De kommersiellabankernas omfattande utlåning till och öststater har varitförenad med höga vinster men med stora risker. Riskerna föruteblivna återbetalningar växer mycket snabbt. sammanlagdaskuldbörda uppgår till . Ungefär hälften utgörsav krediter till . ensamt har en utlandsskuld avungefär samma storlek som hela sammanlaget, ca . har deoljeimporterande räntebetalningar stigit från 5 till 50miljarder dollar. Flertalet låntagarländer i Tredje världen tvingas inrikta sinutvecklingspolitik på export för alt klara räntor och amorteringar. Detta gäller även defattigaste länderna med en nominellt settlåg skuldsättning. Möjlighelerna att betala tillbaka lånen har undergrävtsgenom de senaste årens mycket höga ränteläge och den stora kursuppgången påamerikanska dollar. Både låntagare och långivare slår inför etl alltmer svårlöst dilemma. De privatabankerna visar ökad oro. Långa och medellånga lån som förfaller ersätts medallt kortfristigare utlåning. I elt växande anlal fall harprivatbankerna tvingats ge anstånd medåterbetalning av förfallna lån. De minst kreditvärdiga bland u-ländernaträngs först undan från kreditmarknaderna. Några merlångtgående åtgärder för att möta denna situation har de internafionellafinansinslilutionerna inte kunnat vidta. Inte minst har motsatt sig denökning av dessa insfitutioners resurser som läget påkallat. Konkurrensen omkrediter på gynnsamma villkor i institufioner som Internationellavalutafonden (IMF) och har därmed ytterligare skärpts. Samtidigthar det internationella gåvobiståndet stagnerat. En markant förskjutning avde bilaterala biståndsflödena till rikare och kommersiellt mer intressantau-länder har skett . har biståndet lill de fattigareu-länderna sjunkit i reala termer. Alla prognoser för80-talet visar stora behov av utländsk finansiering av u-ländernasbytesbalansunderskotl. Gåvobistånd, privata resursflöden, direktainvesteringar, lån från internafionella finansieringsorgan och olika former avförmånliga krediter mäste komplettera, inte ersätta, varandra. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 30 Krav på interna reformer U-ländemas stora ochbestående underskott kan inte finansieras enbart genom tillskott av ufiändskaresurser. En i många fall smärtsam ekonomisk-politiskanpassning kommer att krävas. På del nationellaplanet bottnar problemen ofta i val av utvecklingsstrategi ochinrikespolitiska svårigheter att vidta nödvändiga förändringar. I många länder haren snabb industrialisering drivits fram med få anknytningar till lokaltnäringsliv. Satsningarna har ofta beslutats utan tillräcklig hänsyn lillmarknadens storlek, tillgänglig teknisk och administraliv expertis och behov av utländsk valuta förimport av råvaror och reservdelar. Nyaprojekt har prioriterats framför befinfiiga anläggningar, ofta under elt betydande tryck från biståndsgivare.Industriutvecklingen har i många fall fått ske på bekostnad avinvesteringar i jordbruket. Särskilt alarmerandeär utvecklingen i del afrikanska jordbruket. Totalt har världens produktion avlivsmedel ökat, men i söder om sjönk den under 1970-lalel med 10%per invånare. Orsakerna är många. Jordbruket i tropikerna är särskilt utsatt för naturensnyckfullhet. Återkommande torka och missväxt drabbar skördarna i många länder.Bristandehänsyn till grundläggande ekologiska samband ökar sårbarheten. Befolkningsfillväxtoch flykt från landsbygden sker i snabb takt. Produktiviteten inomjordbruket är extremt låg. Bristen på infrastmktur och insats-varor är skriande. Tungrodd centralplanering, brister i den ekonomiska politiken och snedvriden prisstmktur harförlamat produktion och distribution av jordbruksvaror och orsakat nya importkrävandekonsumtionsmönster. Den av () publicerade statistiken över de totalabislåndsutbelalningarna lill och multilaterala organisationer visarall utbetalningarna år'uppgick till mot 1980, en minskning räknat i dollar med7,. Av biståndet år 1981svarade de länder som ingår i DAC (se tabell 1) för , enminskning med nästan eller jämfört med . DAC-ländernas biståndunder 1981 motsvarade 0,avdessa länders bmtlonalionalinkomst. Biståndet frångivarländerna inom OPEC - , , , , ,, , och uppgick till ,vilket motsvarar 1,av dessa länders BNI, jämfört med år1980. och deösteuropeiska staternas biståndsutbetalningar uppgick båda åren till omkring 2miljarder dollar. Detta motsvarar 0,av dessa länders sammanlagda BNI. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 En följd av denomläggning av u-kredilsyslemets finansiering som jag förutser är attkostnadema för systemet i ökad utsträckning belastar biståndsanslaget.