prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Visar det sig att större förändringar avvillkoren bör göras, får regeringen återkomma till i frågan. Fr.o.m. den Ijuli1981 gäller för bl.a. kommunernas grundskolor och gymnasieskolor alt vissa statsbidrag skallminskas av det belopp somannars skulle ha utgetts. Jag anser att en motsvarande besparing bör göras på statsbidrag till riksinternatskolorna för tiden fr.o.m. den 1juli 1983. Detsamma gäller deninternationella gymnasiala utbildningen vid . Besparingen bör genomföras somen 2-procentig minskning av bidrag tilllöner m. m., dvs. bidrag enligt 20-23§§ förordningen om riksinternatskolor, bidrag för pedagogisk stödpersonaloch bidrag enligt 20-23 §§ förordningen om Prop.1982/83:100 Bilaga 10 339 internationell gymnasial utbildning vidSigtunaskolan Humanistiska . För klarhetens skull vill jag betonaatt den åtgärd jag här föreslår inte skall påverka underlaget för statligtreglerade lärartjänster. Jag kan inte tillstyrkaskolöverstyrelsens (SÖ) förslag om uppräkning av bidraget till föreståndare m. m.vid riksinternatskolorna (4). Såvitt gäller SÖ:sförslag att medel för lokal skolutveckling beräknas under förevarande /84 erinrar jag om vad statsrådet har anfört underanslaget D8. Fortbildning m. m. (3). Jag räknar /84 för en modifierad form av alternativa limplaner vidGrännaskolan (2). Enligt beslut med anledning avförslag i föregående budgetproposition utgår innevarande budgetår statsbidragför studie- och yrkesorientering (syo) med sammanlagt , vilketbelopp SÖ fördelar mellan skolorna med hänsyn till varje skolas antal elever påolika nivåer. Jag förordar att samma statsbidragsgivning för syo skalltillämpas nästa budgetår. Med denna utgångspunkt skall beloppet räknas upp tilllöneläget . Det bör ankomma på regeringen att när resultatetav årets löneförhandlingar föreligger vidta den erforderliga uppräkningen avbidragsbeloppet. I övrigt räknar jagendast med automatiska kostnadsökningar under anslaget. Jag vill erinra om atl har beslutat omvissa ändringar beträffande konstruktionen av statsbidrag lillriksinternatskolas undervisning pä gmndskolnivå och statsbidrag till pedagogiskstödpersonal vid riksinternatskolorna (prop. 1982/83: 1 s. 47f., 57 och 59,UbU 1982/83: 10, rskr 1982/83:63). Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännavad jag har förordat om en minskning av vissa statsbidrag tillriksinternatskolorna och till den internationella gymnasiala utbildningen vidSigtunaskolan Humanistiska , 2. godkännade principer för statsbidrag till studie- och yrkesorientering iriksinternatskolorna som jag har förordat, 3. tillBidrag till driften av riksinternatskolor för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag i treårig utbildning på gymnasieskolnivå inom de metallurgiska samtberg- och mineraltekniska ämnesområdena. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 340 Skolan drivs av en stiftelse enligt avtal mellanJernkontoret och . Även läns landstingskommun skallträda in som avtalspart fr.o. Från detta anslagutgår statsbidrag enligt förordningen om iFilipstad (ändrad ) samt enligt förordningen den 11 juni1981 om statsbidrag för pedagogisk stödpersonal vid i . Bestämmelsernainnebär i korthet att statsbidrag ulgår dels med belopp motsvarande kostnader förlöner till rektor och lärare, dels med schablonbelopp lill kostnader för vissannan personal än lärare. Vidare utgår statsbidrag till folkpensionsavgift, sjukförsäkringsavgiftoch tilläggspensionsavgift. Ur anslaget ulgåräven statsbidrag enligt särskilda föreskrifter för vissa ytteriigare ändamål inom skolansverksamhet. Enligl förordningden om minskning av statsbidrag till iFilipstad skall bidraget till skolan minskas av det belopp somannars skulle ha utgetts. Skolans organisationföreslås bli oförändrad. Då en terminskurs inställdes minskarkostnaderna för lärarlönema. ()föreslår att under anslaget beräknas medel för lokal skolutveckling motsvarande2,av bidraget till lärariöner (. SÖberäknar medelsbehovet under anslaget till 2241 000kr. för /84. Jag vill först erinraom vad jag under anslaget D18. Bidrag till driften av gymnasieskolor haranfört angående inräknande av elevplatser vid i idimensioneringen av gymnasial utbildning /84. 1 likhet medskolöverstyrelsen (SÖ) räknar jag med oförändrad organisation av skolans verksamhet budgetåret1983/84 (1). Såvitt gäller SÖ:sförslag att medel för lokal skolutveckling beräknas under förevarandeanslag /84 (2) erinrar jag om vad statsrådet haranfört under anslaget D8. Fortbildning m. m. Jag vill erinra omatt har beslutat om viss ändring beträffande konstruktionen avstatsbidraget till pedagogisk stödpersonal vid i (prop.1982/83:1 s.59, UbU 1982/83:10, rskr 1982/83:63). Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår alt till i /84 anvisa etl förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 10 341 Bidrag till driften av vissaprivatskolor 1981/82 Utgift 22 384555 1982/83 Anslag 21663000 1983/84 Förslag 21015000 Från anslaget utgårstatsbidrag enligt förordningen (1964:137) om statsbidrag till vissaprivatskolor (omtryckt 1971:350, ändrad : 396 och 1982:463).Statsbidrag utgär för de privatskolor regeringen bestämmer med i princip avetl bidragsunderlag, omfattande kostnad för avlöning av rektor, studierektoroch lärare. Till detta avlöningsbidrag kommer bidrag till kostnader för tilläggspensionsavgift.Regeringen kan besluta om högre statsbidrag. Avlöningsbidraget uppgår f.n. tilli genomsnitt 96,av skolornas bidragsunderlag. Vidare utgår ur anslagetstatsbidrag till bl. a. studie- och yrkesorienteringen och hälsovården enligtsärskilda bestämmelser. Innevarande budgetår fårföljande privatskolor statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag tillvissa privatskolor. För privatskolor tillvilka statsbidrag utgår enligt nämnda förordning gäller privatskolförordningen(1967:270, omtryckt 1971:259, ändrad senast 1980:24, 1981:197, 929 och1982:746). Ur anslaget utgår ävenstatsbidrag enligt förordningen (1979:454) om statsbidrag till avlöning avföreståndare vid elevhem för elever vid enskild läroanstalt (ändrad 1980:713).Statsbidraget utgår med högst . efter medgivande avskolöverstyrelsen (SÖ). SÖ föreslåratt under anslaget beräknas medel för lokal skolutveckling motsvarande 2,avbidraget till lärariöner (446000kr. SÖberäknar medelsbehovet under anslaget till 22 112000kr. för budgetåret1983/84. Innevarande budgetårutgår statsbidrag till fyra privatskolor under detta anslag. För budgetåret1983/84 räknar jag med oförändrat antal skolor och oförändrad organisation viddessa skolor. 1982/83:100 Bilaga 10 342 ()har beräknat avlöningsbidraget till i genomsnitt av bidragsunderlaget. Jag harjusterat detta till i genomsnitt , vilket innebär en oförändrad bidragsnivå jämförtmed innevarande budgetår. Jag villerinra om att har beslutat om ändring av konstruktionen av statsbidrag till privatskolas undervisning på grundskolnivå (prop.1982/83: 1 s.47f. och 57, UbU1982/83:10, rskr 1982/83:63). Beslutet innebär ingen ändring avbidragsnivån. Såvitt gäller SÖ:sförslag att medel för lokal skolutveckling beräknas under förevarandeanslag /84 (1) erinrar jag om vad statsrådet anfört under anslaget D8. Enligt riksdagensbeslut med anledning av förslag i föregående budgetproposition utgårinnevarande budgetår statsbidrag till studie- och yrkesorientering (syo) medsammanlagt 142000kr., vilket belopp SÖ fördelar mellan skolorna med hänsyn till varje skolas antal elever på olika nivåer. Jag förordar alt samma statsbidragsgivning försyo skall lillämpas nästa budgetår.Med denna utgångspunkt skall beloppet räknas upp till löneläget den . Det bör ankomma på regeringenatt när resultatet av åretslöneförhandlingar föreligger vidta den erforderliga uppräkningen av bidragsbeloppet. Det sammanlagdamedelsbehovet beräknar jag för /84 till 21015000kr. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna deprinciper för statsbidrag till studie- och yrkesorientering iprivatskolorna somjag har förordat, 2. till Bidrag titt driften av vissa privatskolor /84 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning 1981/82 Utgift 24765268 Reservafion 4155319 1982/83 Anslag 23 368000 1983/84 Förslag 26190000 Frän anslagetersätts vissa kostnader för statsbidrag till enskilda yrkesskolor enligt bestämmelserna i förordningen (1971:342) om enskilda yrkesskolor(ändrad : 198, 457, 930 och 1982:757). Statsbidrag utgår för de skolor vilkas huvudmän av regeringeneller, efter bemyndigande av regeringen, av () harförklarats berätfigade till statsbidragenligt förordningen. I statsbidragshänseende indelas de enskilda yrkesskolornai tvä kategorier, nämligen A-skolor och B-skolor. För vissa B-skolorutgår statsbidrag enligt bestämmelser som regeringen meddelar särskilt. 1982/83:100 Bilaga 10 343 Statsbidrag tillförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för utgår ur anslaget D 27. Bidrag till undervisningsmateriel inorn gymnasieskolan m. m. Ur förevarandeanslag utgår särskilt bidrag till sommarkurser vid Capel-lagården. Pris- och löneomräkning . SÖ sin beräkning av statsbidrag för /84 lill A-skolor och B-skolor utgått från sin plan rörande den fortsatta avvecklingen avstatsbidraget till enskildayrkesskolor. SÖ har därvid räknat med en avveckling avstatsbidraget till Balettakademien fr.o.m. /84 (-163000kr. För Sätergläntanslokala verksamhet beräknas medel under /84 för entredje och sista utbildningsetapp på . SÖ har i skrivelseden inkommit med förslag angående grendelning avutbildningen för hemslöjdskonsulenter i mjuk resp. hård slöjd vid HandarbetetsVänners vävskola. SÖ beräknar kostnaden för en sådan grendelning fill 110000kr. Beträffande övrigaskolor tillstyrker SÖ medel till i huvudsak oförändrad organisation. Till CapeUagårdens sommarkurser räknar SÖ ett anslag på82000kr. För täckande av eftersläpandebudgetunderskott beräknar SÖ 2 milj. kr. De senaste årens nedskurnaanslag har enligt SÖ fått till följdatt flera skolor har stora ekonomiska problem. SÖ beräknar ett totalt medelsbehov av . Jag har räknat medett lägre belopp i pris- och löneomräkning än vad () har gjort(+795000kr.) (1). För budgetåret1983/84 har jag beräknat medel i enlighet med SÖ:s förslag för entredje och sista utbyggnadselapp av den lokala kursverksamheten vidSätergläntan, Hemslöjdens gård i , innebärande (+27000 kr.) (2). I likhet med SÖberäknar jag medel nästa budgetår för en grendelning av utbildningen förhemslöjdskonsulenter i mjuk resp. hård slöjd inom ramen för oförändradorganisation vid Handarbetets Vänners vävskola (2). För övriga skolorhar jag beräknat medel för oförändrad organisation för /84 (2). För budgetåret1983/84 har jag också under förevarande anslag beräknat 2 milj. kr. för alltäcka tidigare uppkomna underskott i de enskilda yrkesskolornas verksamhet (3). 1982/83:100 Bilaga 10 344 Det totalamedelsbehovet under detta anslag beräknar jag för /84 till . Jag vill avslutningsvis erinra om att en översyn av systemet för statsbidrag tillenskilda yrkesskolor ingår i kvarstående uppgifter för kommittén (U 1979: 13) angående skolor med enskild huvudman(). Kommittén väntas lämna sitt slutbetänkande i början av år1983. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag tUl driften av enskild yrkesutbildning för /84 anvisa ett reservationsanslag av 26190000kr. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Ur anslaget utgårstatsbidrag för lärlingsutbildning enligt Kungl. bestämmelser den 28maj 1959 om främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. (ändrade senastden och ). Bestämmelsema har upphävts fr.o.m. den 1juli 1980 men gäller fortfarande i fråga om lärlingsutbildning som har inlettsdessförinnan. Dessutom utgår ur anslaget ett bidrag om . tillhantverksdistrikt och yrkesförbundför kostnader för granskning av utförda gesällprov. Bidraget utbetalas till Hantverks- och Industriorganisation-Familjeföretagen samt fördelas av denna organisationmellan hantverksdistrikten resp.ifrägakommande yrkesförbund eller deras organ. För budgetåret1983/84 beräknas ett medelsbehov om 2milj.kr. Jag beräknar det totala medelsbehovet under anslagetlill 2 milj. kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tillFrämjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslagav 2000000kr. 1982/83:100 Bilaga 10 345 Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. 1983/84 Nytt anslag 266000000 ()har i sin anslagsframställning lagt fram förslag om vissa förändringar avseendekommunernas uppföljningsansvar. Förslagen innebär sammanfattningsvis följande. SÖ pekar på attskolmyndigheterna genom beslut angående ungdomsplatsertillerkänts ansvaret även för åtgärder inom den uppföljande verksamheten. SÖfinner det emellertid närmast omöjligt att tillämpa ett system medsåväl ungdomsplatser som yrkesintroduktion. SÖ föreslår ett nytt enhetligtsystem för arbetslivskontakter, som SÖ ger namnet arbetslivspraktik, enligt avgymnasieutredningen given definition. SÖ betonar att, även omansvaret för alla åtgärder inom uppföljningen åvilar skolan, det även framgentär viktigt med ett nära samarbete mellan skolan ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Ungdomar som efter avslutad grundskola vill sökaarbete bör även få hjälp och stöd av arbetsmarknadsmyndigheterna. SÖ menar att samhälletbör ha skyldighet att erbjuda alla ungdomar en minst tvåårigutbildning utöver . Utbildningen bör normalt ske i gymnasieskolanmen kan också ske i form av särskilda utbildningsprogram. Dessa särskilda utbildningsprogram bör enligt SÖinnehålla teoretiska och praktiska inslag som varvas på ett för varje individlämpligt sätt. Dessa utbildningsprogram bör inledas med ett 4-veckorsintroduktionsprogram, vilkei erbjuds de elever som inte sökt till eller som inte tagits in i gymnasieskolan.Utbildningsprogrammen skall inte utgöra ett valalternativ till reguljärgymnasial utbildning. För varje elev skall ettindividuellt utbildningsprogram läggas upp, som regelbundet (t.ex. var tiondevecka) utvärderas och vid behov justeras tillsammans med eleven. De sammanlagdaåtgärderna kan maximalt utsträckas men syftet bör varaatt eleverna successivt skall kunna slussas över tillreguljär gymnasial utbildning eller till stadigvarande arbete. En elev bör kunna antasinom dessa särskilda utbildningsprogram när som helst . Flertalet torde dock få en första kontakt med utbildningsprogrammenredan under i årskurs 9. Utbildningsprogrammet,där teori- och praktikperioder växlas på ett för varje individ ändamålsenligtsätt, bör inte kunna kvalificera till kontant 1982/83:100 Bilaga 10 346 arbetsmarknadsstöd (KAS) eftersom samtliga åtgärder inomprogrammen är att betrakta som utbildning. Enligt SÖ:s uppfattning bör kriteriernaför KAS till ungdomar därför ses över. SÖ anser attungdomar i utbildning bör ha samma studiestöd oavsett i vilken form avutbildning (teoriperiod eller praktikperiod) de deltar. Ersättning därutöverför de olika arbetsinsatser som ungdomarna gör under sin arbetslivspraktik börvara en fråga för arbetsmarknadens parter. För all arbetslivspraktik bör gälla att den skall varahandledd och att tid motsvarande minst skall avsättasför teoretiska inslag såsombasfärdighetsträning, samhälls- och arbetslivsorientering, facklig information och studieinformation. Dennateoridel, som bör ingå i all arbetslivspraktik,kan enligt SÖ:s förslag konstrueras som lokalt arbetsmarknadsanknutnaspecialkurser (jfr skolförordningen 8kap. la§ och SÖ:s föreskrifter ), som antingen kan förläggas såsom sammanhängande teoriperioder eller kan spridas ut överen av arbetslivspraktiki form av t. ex. en teoridag . SÖ har beräknat 6000årselevplatser för sådana lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser, vilket innebären kostnad av 57milj. bedömer SÖ det nödvändigt altlänsskolnämnderna ges möjlighetatt anvisa det antal platser som efterfrågas. Enligt SÖ:s meningbör hemortskommunen ha ansvaret såväl för den uppföljande verksamheten som förde åtgärder som SÖ har föreslagit skall ingåi denna verksamhet. Den uppföljandeverksamheten bör ges en fast organisation för vilken bör utgå särskildastatliga medel beräknade på antalet ungdomar inom verksamheten. Dettamöjliggör ett flexiblare resursutnyttjande än f. n. Enligt SÖ:sberäkningar, med utgångspunkt i 1981/verksamhet, disponerar denuppföljande verksamheten 43,4 milj. kr. SÖ föreslår att dessa medel utökas med 7,5 milj. kr. ochomformas till ett specialdeslineralstatsbidrag på tillsammans 50,9milj.kr. för den uppföljande verksamheten.Detta bör beräknas pä samtliga ungdomar i åldern med särskild hänsyn tillantalet arbetslösa ungdomar i kommunen.Medlen bör fördelas av länsskolnämnderna. Målgruppen för uppföljningsansvaret är enligl SÖ:s beräkningar ca16000 ungdomar. SÖ föreslår ytterUgare statliga insatser i form av; särskilda resurser som avsätts för attmöjliggöra att skolledare kan knytas till den uppföljande verksamheten, kommunalförsöksverksamhet avsedd särskilt för de ungdomar som av olika orsaker(sociala, psykiska, fysiska handikapp) kan förväntas få stora och beståendeproblem att få sysselsättning och för vilka det erfarenhetsmässigt krävsmycket omfattande och långvariga stödinsatser, förstärktautbildningsinsatser som extra vägledningsstöd för flickorna, invandrarungdomaroch handikappade ungdomar i övergången mellan skola-arbetsliv och påarbetsmarknaden, t. ex. "intensivkurser" för flickor på våren i årskurs 9 i hur man hanterarmodern teknik. 1982/83:100 Bilaga 10 347 Enligt SÖ:s uppfattningbör staten avsätta medel såväl för ersättning till handledare under ungdomarnasarbetslivspraktik i de föreslagna utbildningsprogrammen och i skolans andraformer av arbetslivskontakter som för handledarutbildning. Underarbetslivspraktiken bör varje elev enligt SÖ ha fillgång till individuellhandledning. SÖ antar vidare att 11000 ungdomar i arbetslivspraktik samtidigtbehöver denna handledning och beräknar kostnaden för ersättning till handledare till 88milj. under ettår (/dag x x x 11000 ungdomar). Enligt SÖ:s uppfattning bör kommunerna erhållamedel för att anordna tvådagars handledarutbildning för alla handledare inombåde arbetslivspraktik i de föreslagna utbildningsprogrammen och skolans andraformer av arbetslivskontakler. Handledamtbildningen bör innehålla moment som:syfte, innehåll och omfattning av skolans olika arbetslivskontakler, handledarensroll, arbetarskydd och försäkringsfrågor, något om tonåringar, könsroller m.m. SÖ föreslår att kommunerna över en treårsperiodsuccessivt bygger upp sin handledarutbildning. Utifrån en framräknad basgruppav 27780 handledare samt ett årligt nytillskott av 9260 skulle det årligenunder en treårsperiod behöva utbildas 16206 handledare. Med en ersättning förförlorad arbetsinkomst om ca . per dag (arbetsgivaren beräknas själv ståför sociala kostnader) innebär detta en kostnad av 9,7 milj. kr./år basgruppen av handledare utbildas och därefter 5,6milj. kr./år. För att säkragenomförandet av handledarutbildningen bör kommunerna erhålla . förvarje genomförd handledamtbildning. Dessa medel, som bör rekvireras iefterskott hos SÖ, skall användas för planering av kurserna, ersättning tillföreläsare, materialkostnader m. m. Om varje handledarutbildning antas omfatta 15-20personer innebär det att ca 950 handledamtbildningar behöver komma till ståndårligen . I kostnader motsvarar detta under detre första åren ca 2,9 milj. kr. Därefter blir kostnaden ca 1,7 milj.kr. (ca 550 kurser ä . Sammanlagt uppgår SÖ:skostnadsberäkning för denna handledarutbildning och handledarersättning till 100,6milj. SÖ:s förslag innebär i sin helhet följande kostnader: - resurs för den uppföljandeverksamheten 50,9milj. - Lokall arbetsmarknadsanknulna specialkurser 57 milj. kr. - Handledamtbildning och handledarersättning 100,6milj. 208,5 milj. kr. Överföring av medel -58,5 milj. kr. 150,0 milj. kr. Till detta bör läggasstatens kostnader för lönesubventioner till ungdomsplatser. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 348 Under de somstatsbidrag har utgått för kommunernas s. k. uppföljande verksamhet harkommunerna i många fall ambitiöst arbetat med att finna former för att ge stödåt ungdomar som efter varken genomgår reguljärutbildning eller har fast arbete. Kommunerna har också ofta tillskjutitbetydande egna medel härför. fungerar det mycket olika i kommunerna menman tycks på många håll ha börjat finna former för verksamheten som äranpassade till den egna kommunens förhållanden. Del är emellertidotillfredsställande att, såsom () påpekar, den uppföljandeverksamheten i så hög grad är beroende av den kommunala ekonomin, vilket bidrartill att skapa ojämlikhet mellanolika kommuner när det gäller denna verksamhet. Ofta sammanfaller också högungdomsarbetslöshet med svag ekonomi. Jag delar vidare SÖ:s åsikt attde olika åtgärder som förekommer inom den uppföljande verksamheten är dåligtsamordnade. Mina förslag syftar bl.a. till att skapa en bättre balans i dessaavseenden. Jag presenterar därför idet följande förslag till etl samlat och enhetligt åtgärdssystem för ungdomarunder som efter avslutad gmndskola inte genomgår reguljär utbildningeller har fast arbete. Förslaget innebär en kvalitativ förbättring avåtgärderna för dessa ungdomar. Jag föreslår också etl samlat och i förhållandetill vad som gäller högre bidrag till kommunerna för den uppföljandeverksamheten, vilket ger skolstyrelserna möjligheter alt göra en mera enhetligoch långsiktig planering, vilket i sin tur underlättar skolstyrelsernassamarbete med arbetsförmedlingen, övriga myndigheter i kommunen, arbetsgivarnaoch de fackliga organisationerna. Jag har som underlag för mina förslag tagitfasta på vad SÖ anfört om behovel av en enda form av arbetslivspraktik och ensamlad resurs för vägledningsinsatser, planering, administration m. m. Jag kommer först att kortredogöra för de bestämmelser som reglerar det kommunala uppföljningsansvaret(avsnitt I).Därefterredovisar jag mina förslag till ett nytt och enhetligt system för åtgärdernainom det kommunala uppföljningsansvaret (avsnitt 2). Jag behandlar först vissaallmänna frågor (avsnitt 2.1). Det nya systemet bygger på individuella planer(avsnitt 2.2). Jag föreslår en resurs tUl uppföljningsprogram(avsnitt 2.3) för ungdomar som deltar i sådan plan. Fömtom till olikavägledningsinsatser är denna resurs avsedd att på ett flexibelt sätt användasför kommunernas kostnader för bl.a. administration och ledning. Jag föreslårvidare att yrkesintroduktion och den hittillsvarande formen för ungdomsplatserersätts av en ny form av ungdomsplatser till vilken en utbildningsresurs skallknytas (avsnitt 2.4). Jag föreslår också att SÖ får fördela särskUdaprojektmedel till de kommuner som anordnar projekt för ungdomar som är under 18år och har behov av insatser utöver de reguljära Prop.1982/83:100 Bilaga 10 349 åtgärderna (avsnitt 3). Jag föreslår dessutomatt kommunerna ges resurser för att anordna handledarutbildning (avsnitt 4).Avslutningsvis (avsnitt 5) anmäler jag vissa frågor om studiestöd. 1 Det kommunala uppföljningsansvaret Med anledning avpropositionen om skolans inre arbete beslöt attskolstyrelsen i samarbete med den lokala arbetsförmedlingen och socialamyndigheter skall bedriva en uppföljande studie- och yrkesorientering för attstödja ungdomar som efter avslutad gmndskola varken studerar ellerhar arbete (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367). Dettauppföljningsansvar för skolstyrelsen har efter förslag i propositionen om nyläroplan för utvidgats till att bli övergripande och alltså omfattaäven dem som i arbete eller utbildning åter står utansysselsättning (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). Bestämmelseromuppföljande verksamhet infördes i 2 kap. 4§ skolförordningen (1971:235). Efter riksdagsbeslut (prop. 1981/82:150 bil. 4, AU 1981/82:28, rskr 1981/82:392) infördes samma årbestämmelser om sådan verksamhet i skollagen (1962:319).