prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Det här antydda volymproblemet i EKN:sgarantiverksamhet skulle kunna hämma svensk expori, eftersom EKN torde varatämligen ensam om att läcka denna typ av affärer för den svenska exporten. Denprivata marknaden täcker ofta blott kortare risktider. Detta är i sin turförklaringen till att möjligheterna all genom äterförsäkring eller riskdelningsprida riskerna inte kan väntas tillräckligt minska det föreliggande volymproblemet. EKN bör ges möjlighettill fortsatt omfattande garantigivning på länder som vid lidpunkten förgarantigivning betraktas som tillfredsställande risker även om denaffärsmässiga inriktningen under n-systemet ej gör delta möjligt. Chefen för industridepartementetkommer i samband med sin anmälan av frägan om den statsstöddaexportkreditgivningen genom AB alt ta upp möjligheterna attminska inslaget av statsstöd i det sammanhanget. Möjligheterna för ett vidgatrisktagande hos EKN fär ses mot denna bakgrund. har beviljat en totalram om 70miljarder kr. Inom denna ram har , . avsatts som s/u-ram.Hittills har per , i form av förbindelser, utfästelser ochförhandsbesked med gängse avräkning (resp. , och ) utnyttjats totalt35 miljarder kr. av s/u-ramen. Jag anser det troligt atttotalramen mot bakgrund av hitlillsvarande erfarenheter är nägot större än vadsom erfordras för EKN:s verksamhet fram tUl . Det är docksannolikt att devalveringen skapar utökade exportmöjligheter och att därförefterfrå- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 128 ganpå garantier kan komma att öka. Vidare innebär devalveringen atl ramen i kronor räknat för de garantier som avserkrediter i främmande valutor (främstdollar) i praktiken minskar. Jag anser därför att totalramen även ifortsättningen bör utgöra . Som angivits har avs/u-ramen på . Det är svårt att avgöra omåterstående utrymme är tillräckligt för dens/u-garantigivning som kan förväntas fiden fram till . Jaganser att garantiverksamheten inom s/u-ramen bör utformas på ett sådant sätt att det är rimligl all räkna med enförbindelsevolym av högsl 3 miljarderkr. Detta bör medge möjligheter tiU en viss expansion på länder som vidbeslutstillfället anses vara acceptablarisker. För all säkerställa att utrymme kan skapas härför anser jag atl regeringen bör bemyndigas att vid behovinom totalramen pä 70 miljarder kr.överföra ytterligare . till s/u-ramen som då kan uppnå till högst 22 miljarder kr.Möjligheterna att öka s/u-ramen utanatt öka totalramen, vilket jag ej anser nödvändigt, kräver attrelationstalet 1:3 mellan s/u-ramen och n-ramen upphäves. I likhet med anser jag att EKN:s begäran härom börvillfaras. EKN har i sin petita föreslagit attverksamheten inom s/u-ramen bör styras genomen bruttoproduktionsram pä . under budgetåret, varav 3miljarder kr. avses som reserv. har i sitt remisssvar hävdat att ensådan produktionsram förefaller "något i överkant". Jag delar uppfattning men anser att delbör överlämnas till EKN att utforma verksamheten så att man inom av riksdagengivna totalramar kan mot bakgrund avhittillsvarande erfarenheter skäligen räkna med en genomsnilllig årlig förbindelsevolym av s/u-typ pähögst . Det av sävälriksbanks- som riksgäldsfullmäklige angivna behovet av en styrning torde tillgodoses genom atl en ökning iförhållande fill nuläget av s/u-ramenföreslås kunna ske endast efter beslut av regeringen, varvid prövningav verksamheten kan äga rum. Erfarenhetsmässigt kan en relativt lång tidsperiodlöpa från utfästelsen, som styrs av EKN:s beslut, till förbindelse som styrs av när kontraktet slules. Vidare kanutfallsprocenten av givnautfästelser variera starkt. Man bör därför räkna med möjligheten av att förbindelsevolym kan variera från är tillår även vid en jämn produktionsvolym. Som EKN framhållit i sin petita börverksamheten inom n-systemet drivas på ettaffärsmässigt sätt. EKN:s reservsituation gör en viss ökad försiktighet i normalgarantigivningen oundviklig.Verksamheten bör, som EKNframhåller, till rätt stor del inriktas på överblickbara risker, där förutsättningarna för en adekvat premiesättningföreligger. Det torde inte varamöjligt att låta de långsiktiga engagemangen växa alltför mycket ens i fråga om länder som vid garantitillfället uppvisaren positiv riskbild. Jag delar EKN:s uppfattning att det är nödvändigt atttillämpa ett syslem med landlimiter, graderade efter risk och volym. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 129 Även verksamheteninom s/u-ramen bör utformas på etl sådant sätt alt verksamheten långsiktigt gårihop. Premiesättningen måste baseras på sammanvägda hänsynstaganden tillönskvärdheten av långsiktig affärsmässighet och lill företagensinternafionella konkurrensmöjligheter. De fastställda premierna bör i rimlig grad spegla den risksom kan förutses vid beslulstUlfällel. Möjligheter lill flexibel premiesällningoch garantitäckning bör utnyttjas. Vid större affärer bör man eftersträva enöverenskommelse mellan aktuella institut (s. k. "Common line") i syfte atluppnå så kommersiella viUkor totalt sett som möjligt. Det föreligger en uppenbar riskför att betalningsproblem,särskilt vid långa krediter, kan uppstå även för länder som vidgarantitillfället framstår som goda risker. Det är därför ej rimligt att utgä ifrån attpremieintäkterna för s/u-garantier skall helt täcka kostnaderna föreventuella betalningsproblem i stor skala. Som EKN uttrycker del i sin pefita kandetta innebära att ambitionen alt "" vända ett underskott somuppstår inom s/u-systemet måste bortfalla. Vid garantigivning inom s/u-ramen har gällt attgarantier kunnat ges sä länge som möjlighetema att erhålla återbetalning varitstörre än riskerna för att betalning uteblir. Detta kan innebära ett relativihögt risktagande. Med den inriktning som föresläs för s/u-garantier bör storrestriktivitet tillämpas för affärer som redan vid garanlitillfällel framstår somhögriskaffärer. Tyngdpunkten för utnyttjandet av s/u-ramen bör förskjutas molgarantier för stora projekt på länder med relativt god riskbild. Vikliga kriterier förgarantigivningen bör vara långsiktigt marknadsintresse och introdukfion av nya produkter. EKN anser atl chefen för nämnden bör gesi uppdrag att i direktion avgöra ärendenunder normalgaranlisystemet inom vissa av nämnden angivna begränsningar. Jagdelar denna uppfattning. Nämnden skulle då i plenum framför allt ha att ta ställning fill principiella frågor,limiter för n-garanligivningen saml s/u-ärenden. I budgetpropositionenär 1982 angavs att högsta engagemang för EKN:s del inle fär översfiga avde totala åtagandena och att de engagemang som avser mer riskfyllda länder borde begränsas irelation härtill. Hämtöver angavs all om speciella skäl förelåg borde regeringen hamöjlighet att besluta atthögsta engagemang för ett visst land får överstiga av EKN fastställda gränser. Dessa föreskrifter bör fortsätta atl gäUa. EKN har i sinpetila anmält att man, i linje med intention, vidtagit vissaåtgärder för alt öka premieintäkterna och förbättra riskspridningen. Sålunda har premiesällningenändrats sä all för goda risker sänkts medan för dåliga riskerhöjts. Vidare har avtal träffats omäterförsäkring hos andra försäkringsinstitutioner. Jag välkomnar denna utveckling och anser all den i lämpligaformer bör fortsätta. Som ovanangivits bör där så är möjligl en flexibel premiesällning tillämpas. Olika möjligheter bör prövas alt ingåöverenskommelser om riskdelning, ävenmed utländska insfitul. Möjlighelerna alt på det internationella planet 9 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 130 verka för åtgärder som kan minska och fördela riskernamed garantigivning börundersökas. Om garanfiinstituieni olika länder drar ned sin garantigivning p. g. a. av u-ländernasskuldsituation och därav följande risk för skadefall, finns risk för negativa återverkningar pä deninternationella handeln. EKN anger som ettskäl till att garantigivningen även i framfiden bör hållas på en rimlig niväatt man från svensk sida bör la sin del av ansvaret för alt den internationeUa handeln inte minskar i onödan. Jagdelar denna uppfattning. Samförståndhärom med andra länders garanliinslilul, med de kommersiella banker och med internationellainstitutioner som IMF och bör eftersträvas. EKN har fortsattsitt arbete med att upprätta s.k. globalgarantiavtal. Jag anser detta varaell viktigt instrument för EKN:s verksamhet, främst i syfte atl öka riskspridningen och välkomnar EKN:s strävanden atl utveckla det vidare. Det Ugger i systemets natur atttUlämpningen för enskilda garantierinom ramen för en globalgaranfi kan komma att avvika frän generelltgällande riktlinjer för EKN:s verksamhet. Utformning och tUlämpning av överenskommelser om globalgaranlierbör ske pä ett sådant sätt att detsamlade resultatet.blir i överensstämmelse med de generella riktlinjerna. EKN har i sin pefita begärt att krediteni höjs milj.kr. fill 2200 milj. kr. Krediten har visserligen hittUls utnyttjats med endastca 600 milj. kr. Som riksgäldsfullmäktige anmärker skulle den nu fastställda krediten i det närmaste räcka förEKN:s behov om normalprognosen visar sig stämma. Det är dock av stor vikt förEKN:s verksamhet atl ha tillgänglill en tillräcklig likviditet för atl kunna tUlgodose oförutsedda behov. Jag anser därför, i likhet medriksbanken, att den av EKN begärda höjningen bör beviljas. Under innevarandebudgetär har del visat sig nödvändigt atl med anslagsmedel täcka vissa räntekostnadersom uppstått p. g. a. alt ingen skuld-konsolideringsöverenskommelse kunnat träffas med Polenför 1982. Dessa kostnader har uppgått tiU 6 milj. kr. och belastar lOOO-krbnorsanslaget.Det kan inte uteslutas attdet blir nödvändigt att täcka sådana kostnader även under /84. I takt med att gäldenärslandet fullgörsina skyldigheter skall dessa medelåterbetalas. Detta gäller även skaderegleringar under den regeringsramför som beslöts . Sädanasärskilda regeringsbeslut, vari EKN får i uppdrag att garantera exportkrediter till ett visst land upp till ettangivet totalbelopp har i exceptionellafall faltals när det svenska bidraget fill en internationell stödaktion för eltlands ekonomiska och finansiella återhämtning lämnats i form av en exportkreditram.Del kan inle uteslutas alt ytterligare sådana aktioner kommer atl äga mm. Det är av stor viktall följa internationella åtaganden även i vad avser exportkreditgarantier. TillämpUgabeslämmelser återfinns främst i Prop.1982/83:100 Bilaga 5 131 Enligt EKN:s uppfattningskulle de här angivna riktlinjerna för garantigivningen inte kunna anses strida motinternationellaåtaganden som dessa allmänt tolkas. Det krävs dock att generellaresultatförbättrande åtgärder vidtas när underskott uppstått och alt inga risker accepterassom vid beslutstillfället är uppenbart dåliga. Jag anser att såvälhittillsvarande riktlinjer och praxis för EKN:s del som här föreslagna justeringar ligger ilinje med våra internationella åtaganden. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. medge att staten åtar sigbetalningsansvar i form av slalsgaranti för exportkrediter lUl etl belopp av högsl 70 000 milj.kr., varav 17000 milj. kr. reserveras för garantigivning vid särskill samhällsintresseoch för garantigivning vid export av betydelse för ekonomiskautveckling, bemyndiga regeringen att överföra ytterligare 5 000 milj. kr. om sä anseserforderligt, samt häva relationstalet 1:3 mellan s/u- respektive n-garantier. 2. godkänna de ovanföreslagna ändringarna av principerna för garantigivningen. 3. godkänna att denröriiga kredit i riksgäldskonloret som ställts till EKN:s förfogande attvid behov användas för utbetalning av ersättningar för förluster frän garantiverksamhetenenligt de riktlinjer jag tidigare förordat, höjs med 600 milj. kr. till 2 200 milj. kr. 4. tillE.xporlkredUnämnden, täckande av vissa förluster för /84 anvisaett förslagsanslag av . för vissa förluster som uppstår vid garantigivningenligt de riktlinjer jag förordat ovan. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 »O O Tf -so' Tf" \D I I I I I in r* OO Tf r- - 0\ so w Ov CX! r-1 r* \0"Tf o C*~i vo r*-i r rJ oo r- vo Tt r~- '<:f irT ocT »K ri cx;" so O vo Ov o rJ o \rioo -rt r O Ov m r-; r-(N \o cz? f*-, (- o vO r rv| r vo r- Tf r~- m \D t oo r-i Tt oo - rJ (N O vc v o Tf_ ' rJ" o oo"«' c» vo' fN r-CX5 r o o oo sO sD m vo Tf r *N - 00 TT Ov (N r*-i >n »o TfTj- O 0\ Tt oq o H r-~ vor- r- m r m r- vO r r*-i oo r*-) Tt rn OO r« VO O -rs» m Tt rsl m w-i m 'I , I/-)Tt vD vo ' fM OO r«-i rl O Ov O r*-i Tt 00 Ov lAi cO r* oq r«T " r--' '' vo Tt IT) o < oc Ov rn o »n r- v£i o (0\ o vO vo (N m»o r-- vo ii* (le 00 >o o_ r-;Ov_ (N '' fn r- lo Tf vo Tf H vo 00 oo o (N v£) VO m m vo Tf (N Tf V-( Tf Tf ( Tf r-j r- Tf Tf co' - o" oo vO 00 vD m Ov oo «/ o r-j >o vo o '- - ri(N r 00 o o r r- r- r 00 00 00 1 Os Q\ Os Os 1982/83:100 Bilaga 5 133 1981/82 Utgift 717 000 1982/83 Anslag 775 000 1983/84 Förslag 812 000 ' Anslaget har t. o. /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. KrigsmaterieUnspeklionenutövar kontroU över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tillstånd till export av sädan materiel. Kostnaderna förkontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall bestridas genom avgifterfrän tUlverkare av krigsmateriel saml genom expeditionsavgifter för tiUståndatl ulföra krigsmateriel från riket. 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader 729000 -H31000 (däravlönekostnader) (702 000) (-1-21000) Lokalkostnader, förslagsvis 46000 -I-6000 Med hänvisning tUlsammansläUningen hemställer jag alt regeringen föreslår atl liUKrigsmaterielinspektionen för /84 anvisa ell förslagsanslag av812 . 1981/82 Utgift 21297334 1982/83 Anslag 13000000 1983/84 Förslag 38000000 ' Anslaget har /83 redovisats i bilaga till budgetpropositionen. Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) inrättades . Banken har tUl uppgift att bidratiU en ökad ekonomisk och social utveckling i de latinamerikanskamedlemsländerna. Härför skall banken bl.a. utnyttja egna resurser och upplånatkapital för finansiering av utvecklingsprojekt samt i övrigt främjainvesteringar av offentligt och privat kapital för utvecklingsändamål . 10 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 134 Nya regler förupphandling trädde 1976. Enligt dessa är all upphandling somfinansieras med IDB-medel begränsad tUl bankens medlemsländer. Isamband därmed trädde de första icke-regionala länderna in som medlemmar ibanken. undertecknade för sin del en överenskommelse om medlemskap . Antaletmedlemsländer uppgår f.n. till 43 varav 25 i , , och 16icke-regionala. förhandlar om medlemskap i banken. Bankens kapitalbestår av dels aktiekapital, s.k. ordinarie och interre-gionall kapital,dels en fond för särskild verksamhel. Vid sidan härav administrerar banken enrad andra fonder varav den svenska utvecklingsfonden för från år 1966utgör en av de mindre. Dess medel har använts för ett vattenförsörjningsprojekti . Vid utgången av år1981 uppgick det ordinarie kapitalet tiU 11 783 milj. doUar, detinterregionala kapitalet till 3 395 milj. dollar och fonden för särskild verksamhettill 7 671 milj. doUar. En påfyllnad av bankens resurser sker , den s.k. femte kapitalpåfyUnaden. Därigenom tillförskapitalet 8 000 milj. dollar och fonden 1 750 milj. dollar. I överenskommelsenom svenskt medlemskap tecknade sig för en insats om sammanlagt 21,9 milj.doUar. Hälften av denna insats utgörs av aktier i del intertegionala kapitalet, varav ca 1,8milj. dollar betalas in ochresten utgörs av s.k. garantikapital alt betalas vid anfordran. Den andra hätflen utgörs av vär andel i fonden försärskild verksamhet, vUken inbetalasi sin helhet. Inbetalningarna har skett dels kontant dels genom skuldbevis,vilka löses in under ett fastställt antal år. Den totala period under vUkenbetalningarna skaU göras är 19771983. dellagandei den femte kapitalpåfyUnaden har medfört att tecknat sigför en ytterligare insats om ca 34 milj. dollar. Av delta belopp utgör 21,2milj. dollar aktier i del interregionala kapitalet, varav ca 1,6 milj. doUar skaUbetalas in. Andelen i fonden för särskild verksamhet uppgår till 12,8milj. Inbetalningarna sker genom skuldbevis vilka löses in fram tillär 1991. röstetal i banken kommer efter fullgjord inbetalning av denfemte kapitalpåfyUnaden att uppgå liU av det totala röstetalet. Fram lill och medhösten 1982 har erlagt ca 72 milj. kr. Medlemsländernas insatser i form avaktier och andelar är enligt avtalet ombankens upprättande uttryckta i fasta dollarvärden. Dessa är värdesäk-rade, vilket innebär atl medlemsländerna vidkursförändringar mellan dollar ochden egna valulan antingen fär göra fyUnadsbetalningar eller erhåller återbetalning från banken. Dennavärdesäkringsklausul har lUlämpals vid tretUlfällen under senare är vilket medfört att dels fått tUlbaka drygt2 milj. kr., dels fått betala in ca 7 milj. kr. resp. 9 milj. kr. Dessa beloppär inräknade i tidigare nämnda ca 72 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 135 Under budgetåret1982/83 skaU betala in ca 16 milj. kr. genom all delar av fidigareutställda skuldbevis skall lösas in. Med tanke på doUar-kursens utveckling har dock förförsta gängen i anslagsäskandel föreslagitsatt 13 milj. kr. skall redovisas såsom utgörande en realistisk fyllnadsbetalning om banken skulle utlösa dens.k. värdesäkringsklausulen vid dendollarkurs som erhåUits efter höstens devalvering. Banken beviljar låntill projekt i de latinamerikanska medlemsländerna dels pä kommersiella vUlkorfrån kapitalet, dels pä särskilt gynnsamma villkor från fonden för särskUdverksamhel. En beskrivning av bankens utlåningsverksamhet fram liksom avlåneprogrammel inom ramen för den femte kapitalpåfyUnaden återfinns ibudgetpropositionen /82(prop. 1980/81:100 bU. Bankens utlåning år1981 uppgick till 2 493 milj. dollar vilket innebär en ökning med 8 %jämfört med föregående år. Den totala utlåningen nådde därmed upp tUl 20300 milj. dollar. Av ufiåningen är 1981 svarade kapitalet för , fonden för särskild verksamhetför och övriga fonder bankenadministrerar för . Fördelningen på sektorer avseende projekt som harbeslutats visar att jordbmk och fiske svarade för , industriför , transporter och kommunikationer för , energi för och socialinfrastmktur för . Vid sidan om läneverksamheten lämnar IDBvisst bistånd i form av bidrag tUl teknisktsamarbete, projektering och liknande. uppgick sådant stöd tiU 41 milj. dollar vilket medför atttotalt 336 milj. dollar har beviljats. Inom ramen för IDB:s program försmå projekt har 7,2 milj. dollar beviljatsunder . Programmet riktar sig liU låginkomstgmpper som har liten eller ingen fillgång tillkommersiella kreditresurser och uppgår totalt tUl . Liksom tidigare är samarbetar banken näramed andra internationella och interamerikanska institutioner i sina strävandenatt öka resursflödet till de minstutvecklade områdena och de fattigaste befolkningsgmppema. Ett arbete som aktivt stöder. Som exempelkan nämnas samarbete med . Den parlamentariskakommitté som tillsattes i enlighet med beslut (NU 1978/79:37, rskr 1978/79:337) har i febmari 1982 överlämnat sitt slutbetänkande. Utredningentillsattes med uppgift att ta fram underlag för en bedömning av IDB:sutlåningspolitik och inriktning i övrigt samt göra en jämförelse meUan IDB:s ochandra regionala utvecklingsbankers och -fonders verksamhet. Tonvikten ikommitténs arbete skulle läggas vid en bedömning av effekterna för av medlemskapet iIDB saml av följderna av elt Prop.1982/83:100 Bilaga 5 136 svenskt utträde från handels- och utrikespolitisksynpunkt liksom för sysselsättningeni landet. Utredningen läggerfram etl omfattande faktamaterial om bankens låneverksamhet. I deltasammanhang belyses ocksä den kritik inom och utom , somframförts mot IDB, bl.a. mot bankens län lill mUitärdikta-lurer. En jämförelse har också gjortsmeUan IDB och övriga regionalbanker saml . Beträffande detsvenska handelsintresset av medlemskapet i IDB är utredningen enig om alt svenskaexportföretag har ett konkret och växande kommersielltutbyte av det svenska medlemskapet i banken (utredningen har särskiltundersökt perioden - och kunnat konstatera att svenska företag under denna tidlevererat varor och tjänster till IDB-projekt till ett värde av ca 360milj. Värdet av den beräknadesamlade exportvolymen till IDB-projekt har av svenska exportföretag uppskattats mellan 500milj. Utredningenanser dock att det inte är möjligt alt mera exakt söka uppskatta värdetpå de order till svenska förelag som IDB-medlemskapet kan väntas skapa . Utredningen anseremellertid att volymen fill svenska företag har fömtsättningar attväxa . Pä tal om kostnaderna för ett utträde framhåUerutredningen bl.a. atl man inte utan vidarekan likställa dessa med den exportvolym som medlemskapet kan väntasgenerera , eftersom de berörda förelagen själva kan länkas ha möjlighet atl genom omallokering avexport och produktion liU en vissdel lösa de problem ett utträde skapar. De aUvarligariskerna för svensk exportindustri anses emellertid vara av mer långsiktig ochsvårbedömbar natur. Om etl IDB-projekt av intresse för svenskexportindustri skuUe ha en unik strategisk betydelse ur marknadsföringssynpunktfinns det risk för att stora svenska exportföretag kan gå miste omreferensanläggningar som kan vara av avgörande betydelse för den globalamarknadsföringen av nya och teknologiskt avancerade svenskasystemanläggningar. Om en utestängning från IDB-marknaden förhindrar att svenskasystemanläggningar med stora utvecklingskostnader fär ett genombrott påvärldsmarknaden skulle de samhällsekonomiska kostnaderna, i form avbortfall av arbetsmöjligheter och exportförluster kunna bU mycket omfattande. Redan hösten 1980startade de första tentativa diskussionerna om att företa en sjättekapilalpåfyllnad i banken. Urspmngligen hade man räknat med att kunna nåenighet men tidsschemat har blivit förskjutet, bl.a.p.g.a. aUmänt restriktiva inställning. Man räknar dock med att ha ettförhandlingsresultat, som samtliga medlemsländer kan acceptera, /83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 137 Den sjätte kapitalpåfyUnadenkommer dels att avse en ökning av bankens kapital och dels en ökning av fondenför särskild verksamhet (FSO). Del exakta innehållet i sjätte påfyllnaden kan såledesinte nu anges. Del tordedock vara realistiskt atl räkna med atl tillskottet lill det kapitalet totalt skulle vara i storleksordningen högst 13 -, möjligen mindre. Av kapitalökningen skall en andel på ca5 % betalas in medan resten utgörs avs.k. Detta innebär således att den inbetalade andelen blu- något lägre än vad som var falleti den femte påfyUnaden (7,). FörSveriges del skulle en kapitalökning enligt dessa linjer inne-böra en inbetalning av ca 1,2 milj. dollaroch ettgaranfikapital pä knappt 25 milj.doUar. Man räknar vidaremed att påfyllnaden av fonden för särskild verksamhet kommer att bli mellan 800 milj. och enmiljard dollar. Om den svenskaandelen blir oförändrad jämfört med den femte påfyllnaden skulle detta innebära inbetalningar om ca till fonden. Det kan emellertid noteras att samtliga icke-regionalaländer strävar efter att söka minskasina andelar i den särskilda fonden och det förefaller inte otroligt atlen viss reduktion kan bli aktuell. Den svenskaförhandlingspositionen har hela liden varit all resursflödet till eftersattaregioner och befolkningsgmpper måste vara minsl lika stort som vid den femte påfyllnaden. I samband meddiskussionerna om påfyllnaden av fonden för särskilda ändamål har manockså fört fram möjligheten av atl använda en del härav till att möjliggöralän på "mjukare" villkor från det ordinarie och interregionala kapitalet. Etl s.k. "tredjefönster" skulle därmed öppnas. Den sjättepåfyllnaden skall pågå . För del är del dock troligtatl man liksom vid femte påfyllnaden kan få ett ärs förskjutning ochför vår del skulle den aktuella perioden således vara 1984-87. Enligt vadsom sagts tidigare skulle den totala svenska inbetalningen till bankenbli i storleksordningen 65 milj. svenska kr.