prop · G60323 · 1982-12-31 00:00:00 — Universitets-och högskoleämbetet framhåller att vidareutbildning av 1982/83:23 202 brandmästare med fördel kan anordnas inom högskolans ram.Arbetsgruppens förslag tillstyrks därför. lämnar i sitt yttrande följandesynpunkter på de olika utbildningarna. Brandmästarutbildningen leder till en renodlad räddningsbefälhavarkom-petenssom kan kompletteras för att bli besiktningsbrandmästare och/elleradministratör. Utryckningsledar/räddningsbefälhavamtbidlningen bör inlemmas ien mer differentierad utbildning i likhet med vad som sagts under rubrikenbrandingenjörer. Brandförmannens arbetsledaruppgifter på skadeplatsen haren avgörande betydelse för utryckningsstyrkans effektivitet. Nämnden finner attsamhällets utbud av instmktörs- och arbetsledarkurser inte motsvarar despeciella krav som brandförmansarbetet reser, varför utredningens föfslagknappast kommer att leda till att påtalade brister i brandförmansutbildningenelimineras. Enligt brandnämndens uppfattning är kraven för tillträdetill utryckningsledamtbildningen för låga för deltidsanställda vid jämförelsemed heltidsanställda. De olika intagningskraven kan skapa genvägar fördeltidsanställd att nå heltidsanställning som befäl. Erfarenheter från räddningstjänst måste bilda gmnden förFörebyggande I. Detta medför krav för behörighet av flerårig erfarenhet somutryckningsledare. Undantagsmöjligheter måste dock finnas för lämplig personalsom på gmnd av t. ex. yrkesskada kan överflyttas till förebyggande verksamhet. För att skapa kontinuitet i utbildningen anserbrandnämnden att utbildningen Förebyggande I och II bör ha samma huvudman, förslagsvis nämnden. i län framhåller beträffandeutryckningsledareutbildningen att enligt förslaget skall en heltidsanställdbrandman ha anställning i brandtjänst för att få genomgåutryckningsledareutbildning. För deltidsanställd brandman har motsvarandeanställningstid föreslagits till . uppfattning - eftersamtal med brandbefäl m. fl. - är att angivna anställningstider är för kortaför att vederbörande skall uppnå den praktiska erfarenhet som erfordras för denkrävande och ansvarsfyllda uppgiften en utryckningsledare kan ställas inför. F.n. erfordras välmeriterad anställning innan vederbörande brandman kansöka till förmansklassen. i län menar att det måste bedömasvara riktigt och stimulerande för den enskilde brandmannen att genom utbildningkunna avancera inom yrket. bör vunna kunskaper överföras ipraktisk tillämpning. Nuvarande brandförmansklass omfattar 12 veckorsutbildning. I arbetsgruppens förslag har denna skurits ned till endast 6veckor. anser att den utbildningstiden är alltför kort.Brandförmannen bör nämligen Prop.1982/83:23 203 ävenframdeles kunna användas såsom instruktör för brandmännen. Förslaget innebär enligtlänsstyrelsen en väsentlig förbättring av deltidsbefälets kompetens. iVästernorrlands län delar bedömningen att samhällsutvecklingen ställer störrekrav i fråga om brandpersonalens kunnande än vad den nuvarande utbildningen kange. bakgrunden ställer sig något tveksam till förslagetatt brandmästarutbildning, kompletterad med kursen Förebyggande II ochFörvaUningskunskap skall vara tillräckligt för att erhåUa tjänst som brandchefeller vice brandchef. Med den tyngd som miljöfrågorna alltmera får ärutbildning inom bl. a. kemitekniska området mycket betydelsefull. Brandchefssysslankräver vidare allmänt sett hög kompetens med hänsyn till de allt större kravsom ställs på räddningstjänsten inom kommunerna. hari sitt betänkande (SOU 1981:75) Länsrätternas målområde - Administrativ tvåpartsprocessföreslagit att besvärsärenden över brandsyneförelägganden överförs frånlänsstyrelse till länsrätt. Om kommitténs förslag genomförs - vilketlänsstyrelsen i annat sammanhang motsatt sig - kommer detta att innebära behovav vidgat kunnande hos brandsyneförrättaren i fråga om de process- ochförvaltningsrättsliga bestämmelser, som reglerar förfarandet, på grund av denmer formella prövningen i förvaltningsdomstol. Detta bör beaktas iutbildningsplanen för brandsyneförrättare även om utbildningen härigenom måsteförlängas. framhållervidare att då viss fortbildning enligt förslaget skall ske vid civilförsvaretsutbildningsanläggningar bl. a. i , syns en viss samordning och gemensamtutnyttjande av utbildningsresurser kunna komma till stånd då ligger inomKramfors kommun. villunderstryka betydelsen av att den planerade fortbildningen vid civilförsvaretsanläggningar kommer till stånd. Civilförsvarets anläggningar på Sandödisponerar utbildnings- och övningsanordningar som syns väl lämpasig för ifrågavarande utbildning. Möjlighet till ytterligare utvidgning avverksamheten har dessutom ökat betydligt genom tillkomsten av väg- ochbroförbindelse till den närbelägna Svanö. Från regionalpolitisk synpunkt är detav största vikt att sysselsättningen i kommun kan vidmakthållas och påsikt ökas. En satsning på kommun när det gäller brandutbildningen ärsåledes från regionalpolitisk synpunkt väl motiverad och önskvärd. anseratt när det gäller utbildningen av blivande förmän innebär arbetsgmppensförslag en försämring i jämförelse med sakkunnigas. Det saknas skäl att sättabehörighetskravet så lågt som vid brandmannatjänst. I genomsnitt harförmännen praktik som brandmän. Nuvarande krav bör behållas.Under senare år har arbetsledarens roll blivit svårare. I Stockholmsbrandförsvar har det bl. a. visat sig i ett minskat intresse för förmansyrket.Förslaget att de moment som Prop.1982/83:23 204 berörpersonalledning och personaladministration ska tas bort ur förmansutbildningenavstyrks. Ijämförelse med sakkunniga har arbetsgruppen inte gjort några väsentligaförändringar när det gäller blivande brandmästare och brandingenjörer.Uppdelningen av nuvarande brandmästarklass i fyra kurser tillstyrkes liksom denförbättrade brandingenjörsutbildningen. Utökningen från 15 utbildade ingenjörerper år till 25 är angelägen. Uppsalakommun konstaterar att arbetsgruppen föreslår en vidareutbildning som benämnsutryckningsledarutbildning . Utryckningsledarutbildning fordras föratt få leda en Hten utryckning, vara övningsledare och lämplig bas förvidareutbildning. På sid. 47 nämns "Utryckningsledarutbildning skallenligt arbetsgruppens mening uppställas som ett krav för att få leda enutryckning oavsett befälsnivå. Också brandingenjörer skall följaktligen ha gåttigenom utryckningsledarutbildning för att få leda en utryckning." Häruppkommer frågan vid vilket tillfälle den brandingenjör som söker direkt frångymnasieskolan till brandingenjörsutbildningen skaU få sin utryckningsledamtbildning.Detta framgår inte helt klart av arbetsgruppens förslag. 48 föreslås att en heltidsanställd brandman skall ha minst ett årsanställning i brandtjänst för att få genomgå utryckningsledarutbildning. Detförefaller vara en alldeles , även om hänsyn tas till attvederbörande fått en 1-årig utbildning i gymnasieskolan. Den praktiskaerfarenheten kan inte uppnås under ett års anställning i brandtjänst. F. n.fordras anställning innan vederbörande brandman kan söka tillförmansklass. Enligtarbetsgruppen skall en deltidsanställd brandman ha genomgåtträddningstjänstutbildningen inom och bör dessutom ha gymnasiekompetensi allmänna ämnen motsvarande lägst 2-årig gymnasieskola. Här bör mycketkraftigt påpekas att man har stora svårigheter att fåbefälsrekryteringen tillgodosedd inom deltidskårerna. Kraven är här allt förhögt ställda och risken är stor för att rekryteringen till deltidsanställtbrandbefäl inte kan tillgodoses. Denföreslagna utbUdningen "Förebyggande I" avser att ge kompetens förutförande av brandsyn av rutinkaraktär, ge möjlighet till allmän rådgivningang. Kurstiden är föreslagen till att omfatta . Somkompetenskrav gäller en genomgången utryckningsledarutbildning mot bakgmnd avatt erfarenhet som utryckningsledare är av stort värde för att tillgodogöra sigkursen. Ävenerfarna brandmän kan få möjlighet att genomgå "Förebyggande I" underförutsättning att man har lång erfarenhet inom yrket. Kommuneninstämmer med arbetsgruppens förslag med undantag av att begreppet "långerfarenhet" bör ersättas med ett tidsbundet krav. Prop.1982/83:23 205 Arbetsgruppenföreslår införande av en utbildning kallad "Förebyggande II" där somkompetenskrav skall gälla genomgången brandmästarutbildning. (Sid. 169) Kursenskall ge erforderliga kunskaper för den ritningsgranskning och rådgivning somdet ankommer på brandchef att utföra. Innehållet skall motsvara den utbildningsom skall ges för brandingenjörer. Mankan ifrågasätta om den befattningshavare som enbart skall syssla medförebyggande brandförsvar måste ha brandmästarutbildning. På sid. 52 gerarbetsgruppen riktlinjerna för brandmästarutbildningen. Där sägs att brandmästamtbildningeni första hand skall inriktas på rollen som mera kvalificerad utryckningsledare.Brandmästarna har dock ofta att utföra kvalificerat administrativt ochpersonalledande arbete. Brandmästarna måste därför få kunskaper för attfullgöra sådana uppgifter som inslag av förvaltningskunskap och administrationsom är specifika för räddningstjänsten. Härges således en lång brandmästarutbildning som sedan kan följas av enutbildning i "Förebyggande II" för att vederbörandebrandmästare skall kunna utföra brandsyner och ritningsgranskning och vararådgivare till brandchefen. Kommunens mening är attefter genomgången "Förebyggande I"-kurs skall vederbörande person iprincip välja "yrkeslinje". Antingen väljer man att ägna sig åträddningstjänst (brandmästarutbildning) eller åt förebyggande brandförsvar(Förebyggande II). Kommunen anser dock att möjligheter skall finnasför den som genomgått "Förebyggande II" att senare - om så önskas -kunna genomgå brandmästarutbildning. Nyköpingskommun framhåller att räddningstjänstens speciella uppgifter och organisationställer krav på personella kompetensregler, vilket tillfredsställs genomföreslagna utbildningsnivåer. Brandförmansutbildningen(13 v) ersätts av utryckningsledamtbildning (6 v), vilket tillstyrkes. Dock börobserveras att kommunen för denna befälskategori, även kommer attfå kostnader för utbildning i allmän arbetsledning, administration m. m. Fördeltidsanställd personal synes kravet på gymnasiekompetens för tillträde tillutryckningsledarkurs något högt ställt. Dämtöver uppkommer samma svårighetersom vid brandmannautbildningen - 6 veckors ledighet från ordinarie arbete. Brandmästamtbildningenbör även fortsättningsvis bedrivas på central plats med möjligheter till bättreutbildningsresurser för att ge den kvalificerade utbildning som dessabefattningar kräver. Förslagettill utökad återkommande fortbildning i brandnämndens regi kommer att fylla ettstort behov, med tanke på den utveckling som sker inom räddningstjänsten ochdet vida kunskapskrav som ställs på dagens brandpersonal. Prop.1982/83:23 , 206 Linköpingskommun anför att utryckningsledarutbildning gemensam fördeltidsanställda utryckningsledare och heltidsanställda brandförmän samtbrandingenjörer skall enligt arbetsgruppens förslag ersätta nuvarande C-kurs (4veckor) och brandförmansklass (). Arbetsgmppens förslag måste enligtkommunen ifrågasättas. Brandförmansklassen reduceras främst med utbildning iarbetsledning, personaladministration o. dyl. med hänvisning till annantillgänglig utbildning. Dessa delar av utbildningen är de som enligt såvällärare, elever som avnämare i första hand behöver förbättras. Det är verkligenatt dölja kostnaderna att hänvisa till annan utbildning. Vad kostar påt. - Ca 4 000-5 000 samt lönekostnader. KursernaFörebyggande I och II samt Brandmästarkurs kan tillstyrkas(överensstämmer i princip helt med brandskoleutredningens förslag bortsett frånatt viss utbildning kan ske i form av distansundervisning vilket förefallerintressant). Norrköpingskommun delar uppfattningen att en målinriktad utbildning i samband medförestående behov är att föredra i sådana ämnen som förebyggande brandförsvaroch förvaltning. Sådan utbildning torde framför allt riktas mot kommunalpersonal, vilket arbetsgruppen inte förutsatt, eftersom inga kostnaderupptagits. Arbetsgruppenhar lyckats splittra upp räddningspersonalens utbildning på tre olika huvudmän.Kan dessutom ingen samordning uppnås med Civilförsvaret, uppkommerytterligare en intressent i utbildningssammanhanget. Vem har det övergripandeansvaret för utbildningen, och vem samordnar och får till stånd en erfarenhetsåterföringmellan de oUka personalkategorierna och deras utbildningshuvudmän? Kommitténtror att den föreslagna utbUdningen ger sämre brandmän än dagens och avstyrkerförslaget till förmån för de sakkunnigas förslag. Ydrekommen menar att förslaget om samma utbildning för allt befäl iräddningstjänsten är bra, samma arbete kräver samma utbildning. Även ensamordning av utbildningen med civilförsvaret och viss högre utbildning påhögskolan måste ses som en framgång om det kan genomföras. Växjökommun framhåller beträffande utryckningsledareutbildningen att UtbUdningenäven bör ingå som del i brandingenjörsutbildningen och ej som förslaget innebäratt först efter anställning på kommunens bekostnad erhåUa formellutryckningsledarkompetens. Kursplaneni Förebyggande I bör enligt kommunen utformas så att elever erhåller tillräckligkompetens att kunna tjänstgöra i besiktnings- och brandsyneverksamheten medtjänsteställning brandmästare, enär besiktningsförmän endast förekommer ibegränsad omfattning. Detta torde innebära att delar av kursinnehållet iFörebyggande II bör överföras till I. Kursen bör i sådant fallförläggas tidsmässigt efter brandmästarutbildningen. Förbrandmästamtbildningen anser utredningen att särskild utbildning i Prop.1982/83:23 207 m. ej behöver ingå i brandmästar- och utryckningsledarutbildningen enärdenna mycket väsentliga och eftersatta utbildning finns tillgängUgpå annat håll. Kostnaden för detta system kommer enligt kommunen att blionödigt hög. För att uppnå avsett resultat måste denna typ av utbildning ingå isåväl brandmästar- som utryckningsledarutbildningen. Utbildningen iFörebyggande II bör med hänvisning till vad ovan anförts inriktaspå den mer formella samt ritningstekniska sidan av det förebyggandebrandförsvaret, dvs. med målsättning att ge kompetens för framtida befattningarsorh brandchef i mindre kommuner. Utbildningen i kommunaladministration i Förvaltningsutbildningen är mycket behövlig och tidigareeftersatt, varför försläget innebär en väsentlig förbättring. De båda senareutbildningsgrenarna torde med den föreslagna studiegången enligt kommunensuppfattning innebära ekonomiska problem för såväl kommunerna som det enskildabrandbefälet. Efter genomförd utbildning har formell kompetens erhålUts attsöka vissa brandchefsbefattningar, dock i allmänhet icke i egen kommun, varförgenomförandet av utbildning knappast kommer att kunna utföras i anställningen.Påföljden kan bli ett svagt intresse för denna utbildning. Kalmarkommun tillstyrker arbetsgruppens förslag vad gäller brandmästarutbildning,vidareutbildning och fortbildning inom räddningstjänsten samtbrandingenjörsutbildning i sin helhet. Detta innebär enligt kommunen att denframtida utbildningen, även om den anordnas av skilda huvudmän, bildar ett heltutbildningssystem. Härvid bör principen vara att den grundläggande utbildningenutformas på ett sådant sätt att den erfarne och i övrigt lämpadebefattningshavaren kan avancera till mera ansvarsfulla uppgifter. kommun fastslåratt all vidare- och fortbildning föreslås få som huvudman.När det gäller förmansutbildning föreslås att allt blivande befäl skall genomgåen sex veckors utryckningsledarutbildning. Den utbildning som erfordras iarbetsledning, personaladministration och materielansvar bör dock kunna gesgenom redan befintliga kurser och utbildningsvägar. I förslaget har dock interedovisats vilka sådana utbildningar som skall krävas för formell behörighet. Idet fortsatta arbetet bör enligt kommunen givetvis de formella kravenfastställas och däri skall ingå även kraven på tjänstgöringstid och -innehåll. anserutbildningen till befäl vara bra i den stegvisa del som förslaget innebär med 1utryckningsledarutbildning, 2 förebyggande 1, 3 brandmästarutbildning, 4förebyggande II, 5 förvaltningskurser, 6 fortbildningskurser. Särskilt vill kommunenunderstryka fördelen med den utökning som förslaget innebär för detdeltidsanställda brandbefälet. Man får dock markera att ett deltidsanställtbrandbefäl med samma utbildning som en heltidsanställd ej bör ha rätt att sökaen heltidsbefattning. Skulle så bli fallet 1982/83:23 208 försvinner grunden för antagningsförfarandet vidbrandkårer eftersom urvalet vid nyanställning av en deltidsbrandman kontra heltidsbrandmanär helt oUka. kommun framhåller att vidareutbildningen fördeltidsanställda brandmän med först en utryckningsledarutbildning som är likaför deltids-och heltidsräddningsbefälhavare är bra. Att sedan möjligheten finnsför deltidsanställda att läsa vidare, får anses naturiigt och riktigt, menkommer enligt kommunens uppfattning troligen inte att utnyttjas i någon högregrad. Allt talar för att en högre grad av samverkan mellankommunernas räddningstjänststyrkor blir nödvändig . För att dendeltidsanställde skall kunna samverka utan att känna sig "utanför"då även heltidsanställd personal finns med, måste vidareutbildningen förförmannen-utryckningsledaren följas upp. menar att räddningstjänsten måste levamed i förändringarna, som kommer på teknikutveckUngen. Det gäller olyckor isamband med kemikalier, transporter, oljeskador, miljön m. m. Det gäller ocksånyheter på byggsidan. Man saknar därför i förslaget möjligheter för tidigareutbildad personal att få repetitioner och del av nya rön och erfarenheter iform av kortare kurser. Särskilt för utryckningsledare, brandmästare,brandingenjörer, brandsyneförrättare. Det bör åvila brandnämnden och inteprivata organisationer, som fallet är . Likaså bör utbildningspaketet inrymma en forskningsstationför framtagning av bättre teknik, släckmedel, verktyg, fordon, robotar m. m. förordar vidareutbildning tillbrandförman, brandmästare, vice brandchef och brandchef enligt arbetsgruppensförslag. Kompetenskrav bör uppställas för de olika befattningarna och liksomhitintills intagas i brandlagstiftningen. Brandförmansutbildning bestående avintroduktionsutbildning, komvux-kurs i räddningstjänst samt utryckningsledamtbildningför deltidsanställda förordas. Denna utbildning bör dock icke efter två årstjänst berättiga till heltidsanställning. För anställning som deltidsanställd brandmästare medenbart utryckningstjänst bör yrkeserfarenhet och fullgjord utryckningsledamtbildningvara tillräcklig. För anställning som brandmästare med fömtom utryckningstjänstäven viss besiktningsverksamhet bör dessutom krävas 3-veckorskurs iförebyggande brandskydd. Deltidstjänster som brandchef och vice brandchef börenligt kommunen avskaffas. Därmed bortfaller behovet av utbildning fördeltidsanställning. Övergångsbestämmelser erfordras i den lagstiftning vartillföreliggande räddningstjänstutredning (SOU 1981:82) förhoppningsvis leder. konstaterar att vidareutbildningen ochfortbildningen inom räddningstjänsten föreslås bli en statlig angelägenhet, ochatt denna Prop.1982/83:23 209 utbildningkoncentreras på räddningstjänstens problem. Detta är positivt. Utbildningen iarbetsledning m. m. avses slopad. Mångakommuner anordnar intern utbildning i personaladministration -arbetsledning m. m. För att anställas som brandförman bör man hagenomgått en sådan utbildning. Däremotfår arbetsledamtbildning, som har samband med utryckningstjänst (befälsföring)icke fråntagas statens brandnämnd. Västeråskommun anför beträffande utryckningsledamtbildningen att nuvarande brandförmansutbildninghar kritiserats för att vara alltför kort och ofullständig. Arbetsledning, instmktörsutbildningär de mest eftersatta avsnitten i utbildningen. En förkortning av nuvarande 12veckors utbildning till enbart kommer att ytterligare försvaga dennabefälsutbildning på ett allvarligt sätt. Minst praktik i allmänräddningstjänst bör kvarstå som krav för inträde till utryckningsledarutbildning. Attbrandmästare som önskar bli brandchef skall utbilda sig i förvaltningskunskapär enligt kommunen bra, problemet är hur dessa studier skall finansieras. del av de presumtiva brandchefema torde finnas bland de heltidsanställdabrandmästare som för sin tjänst har genomgått Förebyggande II. I de kommuner där dessa brandmästare har tjänst finns det sannoliktinget behov av brandmästare med ytterligare utbildning. Denlåsning som råder mellan möjligheten för viss sökande och behovet avutbildad personal i den kommun den sökande tjänstgör i är inte i alla avseendepositiv. kan det vara svårt för en duglig och intresserad brandman attutbilda sig till ex vis brandmästare för att senare söka tjänst som brandchef p.g. a. att i den kommun han råkar arbeta, är kvoten för brandmästare vältillgodosedd . Medan i kommuner där brist på utbildadebrandmästare kan råda underlättar detta för sökande med mindre meriter att fåutbilda sig. Det rådande förhåUandet är otillfredställande varför ökadvikt bör läggas vid de personliga meritema och mindre på kommunens behov. Falukommun framhåller att behovet av utryckningsledamtbildning ej nog kan betonas.Emellertid torde kravet på endast praktik för att få genomgåutbildningen vara väl lågt. Detta gäller ej minst den deltidsanställdapersonalen. Kravet att brandingenjörer i utryckningstjänst skall ha genomgåttutbildningen är självklart. Gävlekommun menar att det kan vara väl motiverat att inte särskilja hel-och deltiddå samma krav ställs på en utryckningsledare. En heltidsanställd förman skall ifortsättningen gå en kompetensutbildning omfattande i stället försom vilket kan ifrågasättas. Utbildningi arbetsledning, personaladministration m. m. tas bort vilket får anses som otillfredställandedå den delen bedöms bidra till att underlätta brandmannens steg över till arbetsledarfunktion. Denstrikta turordningen mellan kursema bedömer kommunen som 14Riksdagen 1982/83. Prop,1982/83:23 210 otillfredsställandedå de flesta av dess tjänster berör räddningstjänst och skulle behövautryckningsledarutbildning, brandmästamtbildning och ev.förvaltningsutbildning. Däratöver finns tjänsten på förebyggande avdelning somär i behov av Förebyggande I och II. Sundsvallskommun anser att även en betydande del av den fort- och vidareutbildning, som skaUadministreras av eller högskolan med fördel kan förläggastill eller i varje fall till länet. I SundsvaU finns bl. a. enhygglig övningsanläggning. En del av den utbildning som ligger ovanförgrundutbildningen avser krigsförhållanden. Det är då rimligt att man härförutnyttjar de resurser som finns vid . Vid iHärnösand finns driftsteknisk linje. Det borde vara ekonomiskt rimUgt att mantill denna knyter icke blott utbildning på det sätt som föreslås av arbetsgmppenutan också sådan brandutbildning för sjöbefäl som bedrivs endast iHelsingborg. Östersundskommun påpekar att den föreslagna vidareutbildningen avses omfatta utbildningtill utryckningsledare och brandmästare, i förebyggande brandförsvar samt förvaltningsutbUdning.Samordning skall senare ske med civilförsvarsutbildning. Här är det angelägetatt sträva efter regional utbildning i största möjliga utsträckning. Averfarenhet från regionalt anordnade brandbefälskurser är det en önskan från dedeltidsanställda brandmännen att kurserna förläggs så nära hemorten sommöjligt. Vidareutbildningen bör därför förläggas till ett större antal orter ilandet än vad utredningen redovisar. Årekommun framhåller att utryckningsledareutbildning avses genomföras ,i Statens brandnämnds regi, samt att UtbUdningen förläggs till en "utbUdningsbrandkår".Vid denna utbildning, som vid brandmannautbildningen, måste stor hänsyn tastill den deltidsanställde brandmannens huvudanställning och det bör härvidundersökas om utbildningstiden kan uppdelas i två skilda perioder. Det bör äventillses att flera kommuner än de tio som föreslagits får möjligheter att bUregionala utbildningsorter för räddningstjänstutbildning. Det förefinnsnämligen stora svårigheter att sända deltidsanställda brandmän på utbUdningarsom ligger allt för långt från hemorten.