prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag hemstäUer atlregeringen bereder tiltfälle attla del av vad jag nu har anfört. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 26 I denregeringsförklaring som regeringen avgav vid sitt tiUträde fram höUs den betydelseforskningen har för utvecklingen av vårt samhälle. Betydande resurser ställsvarje år tiU förfogande för forskning och utvecklingsarbete inom ett flertaldepartements verksamhetsområden. Ett effektivt utnyttjande av dessa resurserfordrar en samordnad forskningspolitik från regeringens sida. Ansvaret för alt förbättraregeringens överblick och samordning av forskningsverksamheten har anförtrottsmig. För att biträda i den politiska beredningen av dessa frågor harförordnats en särskUd statssekreterareinom statsrådsberedningen. I denforskningsproposition (prop. 1981/82:106) som lades fram gavs enutförlig faktaredovisning rörande forskning och forskamtbildning. Deuppgifter, som då lämnades, är i huvudsak fortfarande aktuella varför detinte är nödvändigt alt nu lägga fram någon mer omfattande nulägesbeskrivningi fråga om forskning och forskarutbildning. Jag vill dock inledningsvisredovisa den nuvarande omfattningen av de statliga insatsema inom detta område. För innevarandebudgetår anvisas 7725 milj. kr. tUl forskning och utvecklingsarbete (FoU) samtforskamtbildning. Det är av aUa anslag på statsbudgeten. avFoU-anslagen kanaliseras via tre departement, nämligenutbildningsdepartementet (), industridepartementet () och försvarsdepartementet (). FoU-anslagensfördelning på departement /83 framgår av följande tabell. Industri (inkl. affärsverk) 18,9' Kommunikations (inkl. affärsverk) Statistiskacentralbyrån har undersökt hur FoU-anslagen fördelar sig på olika ändamål. Denstörsta andelen - ca 3000 milj. kr. eller av anslagen, gårtill ändamålet "främjande av allmän vetenskaplig utveckling" (framföraUt forskning vid universitet och högskolor). Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 27 Här liggertyngdpunkten på naturvetenskap, medicin och teknik, som vardera får ca 600milj. av FoU-anslagen ägnas åt försvaret, varav störredelen åt utvecklingsarbete vid försvarsmaterielindustrin. går fiUforskning om energi- och vattenförsörjning. FoU-anslagensfördelning på ändamål /83 framgår av följande tabell. Offentlig förvaltning, samhällsservice Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske Fysisk miljö, naturvård Socialvård, social miljö, trygghet Utforskning av jorden och atmosfären Kultur, massmedia, fritid I utgör desamlade FoU-satsningama (offentligt och privat finansierade) ca tvåprocent av bmttonationalprodukten (BNP). Det innebär att är ett avde länder i världen som satsar mest på FoU i förhållande tUl BNP. Det svenskasamhäUet står inför betydande svårigheter. Den ekonomiska utvecklingeninger stark oro. Inom näringslivet har investeringama minskat . Behovet avförnyelse är stort. Det gäUer såväl våratraditioneUa basnäringar som nya och kunskapsintensiva branscher. Utveckling av nyteknik har spelat en viktig roU för den ekonomiska fiUväxten i vårtland. Det är nu angeläget med fömyade målmedvetna insatser för alt långsikfigtbredda och utveckla industriella och tekniska potential. Sådana insatserkommer knappast att kunna ge snabba effekter och bidra fiU att lösa den akutakrisen. Men de är nödvändiga för att på främja industriellakonkurrenskraft. En högtståendeforsknings- och utvecklingsverksamhet är en nödvändig bas för en sådan utveckling. Det gällersåväl vid våra universitet och högskolor ochandra offentligt finansierade organ som vid industrin. Vårt svenska samhällestår också inför allvarliga problem av annan art än näringspolitiska ochekonomisk-politiska. Efterkrigstidens omstmkturering och urbanisering harvisat sig ha många negativa effekter. Social utslagning, aUcohol- och drogmissbmkär några exempel. En ökad belastning på den yttre miljön och effekter i arbetslivet avslmkturförändringar i Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 28 Cancer och andra miljöbetingade sjukdomar har ökat. Också för alt möta dessa och andra problem krävs att ny kunskaplas fram genom forskning inom en radolika områden. En vital forskning inom humanioraoch samhällsvetenskap har också ett värde i sig i ett demokrafisktsamhälle. En förstärkning avden svenska forskningsverksamheten är således nödvändig. Trots delansträngda statsfinansieUa läget måste insatser för forskning och tekniskutveckling ges ökade resurser. De är viktiga framtidsinvesteringar. Förslagen i åretsbudgetproposition innebär en sammanlagd förstärkning för forskning ochforskarutbildning med ca 210 milj. kr. Vidare anvisas ca 760 milj. kr. förutvecklingsarbete inom försvars-, kommunikations- och induslripartementens verksamhetsområden. Förslagen lillresursförstärkningar inom FoU-området kommer att presenteras närmare isamband med anmälan av de berörda anslagen. Jag vUl dock här ge en översiktlig bUd av dessaförslag. Inom område uppgårde föreslagna ökningarna till sammanlagt ca11 milj. kr. Den tyngsta posten är som tidigare Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) som för budgetåret1983/84 tilldelas yllerligare 10milj. får en ökning av sina resurser med 0,4 milj. kr. Utrikespolitiska institutettilldelas etl nytt separat anslag förforskning. intemationella fredsforskningsinstitut () får en ökning med 1,2 mUj. a. fördatorisering av sitt vapenregister. Inomförsvarsdepartementets område uppgår de föreslagna ökningama till sammanlagt 470milj. Ökningarna hänför sig huvudsakligen tiU utvecklingsarbetet på . I enlighet med intentionema i 1982_ årsförsvarsbeslut ges de civila delarna avtotalförsvaret ökade möjligheter atl påverka inriktningen av försvaretsforskningsanstalts verksamhet. Merparten av densociala seklorsforskningens projektverksamhet finansieras undersocialdepartementets huvudtitel via anslaget A 3 Forskning ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Anslaget föreslås nästa budgetår öka med 1,2 milj. kr. Inom områdehar efter förslag i den ekonomisk-politiskapropositionen ett särskUt anslag på 40 milj. kr. anvisats för atl främjainvesteringar och utvecklingsarbete i koUeklivlrafiken. Medlen skall användas för att stimulerainvesteringar i ny eUer mer utveckladteknik för kollektivtrafiken. I årets budgetproposition har beräknats att medlenkan disponeras även för /84. Inomutbildningsdepartementets område uppgår de föreslagna resursök-ningama tiUsammanlagt ca 125 milj. kr. En kraftig förstärkning föreslås av basresurserna förforskning och forskamtbildning inom högskolan. Den fastaforskningsorganisationen byggs ut med 21 tjänster som professor. Sludiefmansieringeninom forskamtbildningen tUlförs 12,8 milj. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 29 gör det möjligt att inrätta ca 190 nya utbildningsbidragför doktorander. Vidare ökasmedlen för doktorandtjänster vid forskningsråden med 6,4 milj. kr., vilketmotsvarar kostnadema för ca 52 sådana tjänster. och forskningsråden inom utbUdningsdepartementetsområde räknas upp med sammanlagt ca 85 mUj. Medlen för dyrbar vetenskapligutmstning ökas med 18 milj. kr. I forskningspropositionen 1982 angavs vissa prioriteradeforskningsområden. För åtgärder inom dessa beräknas sammanlagt 10 milj. kr.Huvuddelen (7,3 milj. av detta belopp avser anslag underutbildningsdepartementets huvudtitel. Under anslag under social- ochjordbruksdepartementens huvudtitlar beräknas för della ändamål 1,2 resp. 1,5milj. I denekonomisk-politiska propositionen föreslogs dessutom sammanlagt 173 milj. kr.för lokaler och utmstning för forskningsändamål. Inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde uppgår de föreslagna förstärkningarnatiU sammanlagt 13,5 milj. kr. En förstärkning av basresursema förforskning och forskarutbildning inom högskolan föreslås. Den fastaforskningsorganisationen inom lanlbmksuniversitel byggs ut med enforskartjänst och en försöksledartjänsl. De nya tjänstema avser forskning och försökinom områdena markekologi resp. skogsproduktion. Hämtöver har medel överförts frånstatens veterinärmedicinska anstalt liU lanlbmksuniversitetelför en tjänst som professor i immunologi och en tjänst som professor i klinisk mikrobiologi. Härigenom möjliggörs visslångsiktig programbunden forskning vid den veterinärmedicinska fakulteten. Medlen för doktorandtjänster vidlantbmksuniversiletet ökas. Vidare föreslås förstärkningar av basresurser förforskning vid lantbruksuniversitetetinom områdena markekologi, bioteknik, skogproduktion och djur-hälsa. Anslagen lill skogs-och jordbrukets forskningsråd räknas upp med sammanlagt ca 8,5 milj. kr. Föråtgärder inom de forskningsproposition angivna prioriterade forskningsområdenaberäknas sammanlagt 1,5 milj. kr. Vidare ingår bl. a. en ökning av medlen fördoktorandtjänsler vidforskningsrådet. Miljövårdsforskningenges ökade resurser. Anslaget MUjövårdsforsk-ning, vUket disponeras av statensnaturvårdsverk, höjs nästa budgetår med 5,4milj. tiU 48,2 mUj. Inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde har en delegation förjämsläUdhetsforskning inrättats. Under /83 kommer expertgmppen(1975:05) för invandringsforskning, EIFO, all omvandlas lill endelegation för invandringsforskning. Delegationens uppgift blir främst altinitiera, följa och samordna migrations- och etnicilelsforskning. Jämslälldhetsdelegationenfår motsvarande uppgifter inom jämställdhets-forskningen. Inombostadsdepartementets område föreslås en i huvudsak oförändrad ambitionsnivå. /84 är delsista året i det nu pågående Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 30 Forsknings- ochutvecklingsverksamheten vid statens råd för byggnadsforskning har varit föremålför en utvärdering och översyn.Resultatet av denna översyn remissbehandlas f n. tiUsammans med en av rådet utarbetad bedömning av behovet avforskning och utveckling inom byggsektorn . Chefen förbostadsdepartementet kommer under våren 1983alt föreslå regeringen att förelägga en proposition om byggnadsforskningens allmännainriktning och organisation.Anslaget tiU statens råd för byggnadsforskning inom bostadsdepartementelsområde uppgår tUl sammanlagt 223 mUj. Inom industridepartementetsområde får verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckUng, Industrifonden ochenergiforskningsprogrammet i enlighet med gäUande treårsprogram bidrag med totalt 1297milj. kr., en ökning med 59milj. Den största enskUdasatsningen på forskning och utveckling inom industridepartementets område utgörprojektet att utveckla och bygga en tele-sateUil,Tele-X, i samarbete med och . Totalt omsätter projektet 1250 milj. kr. i prisläget januari1982. För kommande budgetår beräknasbelastningen till 348 milj. kr. Projektet föreläggs i en särskildproposition. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle atlla del av vad jag nu har anfört. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor , 31 1 Denallmänna lönenivån för statsanställda m.m................................ 1 2 Lönegradsplaceringenför vissa tjänster m. m................................... ..... 2 3 Verksamheten1 Offentliga sektorns särskilda nämnd ..................... ..... 3 4 Nordiskutbytestjänstgöring ............................................................. 4 5 Stafiigachefstillsättningar ................................................................. 4 6 Denoffentliga sektoms service och förhållande tiU medborgarna 5 7 Ungdomsplatserinom statsförvaltningen m.m.................................. .... 11 8 Personaladministrafivainformationssystem ..................................... 12 9 Decentraliseringi statsförvaltningen ............................................... 14 10 Verksamheten i datadelegafionen ..................................................... 15 11 Användningen av ADB i statsförvaltningen................................... 18 12 Den statliga revisionsverksamheten................................................... 19 13 Den statliga fidskriftsutgivningen ...................................................... 23 14 Forskningsfrågor ................................................................................... 26 Bilaga 2.1 .................................................................................................... 33 Bilaga 2.2 .................................................................................................... 47 Bilaga 2.3 .................................................................................................... 117 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 35 Översikt över pågående ochunder budgetåren 1981/82 och 1982/83 avslutatutredningsarbete på dataområdet Följanderedovisning är en översikt över det utredningsarbete på dataområdet som pågåreller bedrivits under budgetåren 1981/82 och 1982/83 på uppdrag avregeringen. Redovisningen gör inte anspråk på atl vara fuUständig. Utredningar som bedömts varaav mindre brett intresse har inle medtagits. Översikten omfattartre delar. Under /82 avslutat utredningsarbeteredovisas i översiktens första del. Utredningsarbete som pågått underinnevarande budgetår presenteras därefter. Avslutningsvis förtecknas avgivna och planeradebetänkanden, rapporter etc. I Under budgetåret1981182 avslutat utredningsarbete 1 Utredningoch frågor rörande verksamhet vid DAFA Regeringen gav ifebmari 1981 statskontoret i uppdrag att utreda verksamheten vid dalamaskincenlralen föradministrativ databehandling (DAFA).Uppdraget avsåg i vilken utsträckning och i vilket tidsperspektiv DAFAs kunder själva borde få ta överdatordriften. Datordriflslösningar som kunde komma ifråga för respektive kundoch fömtsättningama för gemensamma drifts- och utvecklingsresurser förmyndigheter på samma ort skuUeundersökas. Effektema av ev. förändringar, specieUl de ekonomiska ochpersonalmässiga, skulle också klarläggas. I december 1981överlämnade statskontoret med skrivelse rapporten för DAFA och störrekundmyndigheler (Stkt. rapport 1981:27) tUlregeringen. 1 rapporten redovisas bl. a. vUka av DAFAs kunder som i första hand bör komma ifråga beträffandeändrad driftsform. Vägledning ges också om hur fortsatta utredningar ommyndighelemas ADB-stmktur bör utföras. Ärendet bereds inom . 2 Redovisningför användningen av ADB inom statsförvaltningen Statskontoret fick imaj månad 1981 i uppdrag atl utarbeta en redogörelse för användningen av ADB istatsförvaltningen. Årets redovisningframgår av bilaga 2.2. Regeringen gavsamtidigt statskontoret i uppdrag att efter samråd med ,, , , universitets- ochhögskoleämbetet samt utarbeta Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 36 anvisningar för utformning av en särskUd ADB-redovisningför sådana statliga myndigheter som har en omfattande verksamhet avseendeutvecklingoch drift av ADB-system. De nämnda samrådsmyndigheterna har med ledning avstatskontorets anvisningar, som överlämnades regeringen ,upprättat särskild ADB-redovisning och överlämnat denna till regeringentiUsammans med sin anslagsframställning för /84. (ADB-baserat redovisningssystem förexekufionsväsendet. Dir 1980: 29.) En särskild utredarefick i uppdrag alt utreda frågan om hur ett ADB-syslem förexekutionsväsendet skuUe utformas. I uppdraget ingick även all göra enutvärdering av det på försök drivna REX-systemet. Utredningsarbetetpresenterades ijuli månad 1981 i betänkandet Datorstöd för exekufionsväsendet (Ds Kn 1981:5, 6och 7). 11982 årsbudgetproposition (prop. 1981/82:100) förslogs aft REX-systemet skullegenomföras vid samtliga kronofogdemyndigheter i huvudsak enligt utredningensförslag och att kronofogdemyndighetemas anslag skulle reduceras med4,6 milj. kr. motsvarande kostnadema för drygt 40 årsarbetskrafter.Civilutskotlet anslöt sig tUl denna bedömning (CU 40). beslutade ienlighet med civUutskotlets betänkande. II Utredningsarbete under /83 1 () (Utredningen omöversyn av lagstiftningen om personorienterad ADB-information m. m. Ju1976:05. TiUäggsdirekUv 1980:14 och 1980:82.) DALK tillkaUades år1976 för atl dels göra en allmän översyn av dalalagen (1973:289), delsutreda datoriseringens inverkan på offentlighetsprincipen, dels övervägaåtgärder för att förbättra allmänhetens tillgång tiU myndigheternasADB-material, dels slutligen lägga fram förslag lill lagbestämmelser som föranleds av intemationeUaöverenskommelser m.m. DALK har därefterfått vissa filläggsuppdrag. fick man i uppdrag att ytterligareöverväga frågan om författningsreglering av det statliga person- och adressregistret (SPAR). EnligttiUäggsdirektiv (1980:14) skulle möjligheternaatt införa en mera generell personregisterlagsliftning utredas. Enligt tiUäggsdirektiv (1980:82) skulle DALKmed förtur dels undersöka vUkaåtgärder som kunde vidtas för alt på kort sikt rationalisera verksamhetenhos datainspektionen dels kartlägga och analysera dalala- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 37 gens ekonomiska och adminislrativa konsekvenser. I maj1981 erhöUs tilläggsuppdraget alt utreda och inkomma med förslag om elt nyttavgiftssystem förverksamheten vid datainspektionen. Kommittén har avgivit delbetänkandetPersonregister-Datorer-Integritet. Översyn av datalagen, (SOU 1978:54) promemorianFörfattningsreglering av SPAR m.m. (Ds Ju 1979:19) saml delbetänkandel Offenfiighetsprincipen och ADB,Insyn i - tiUgång tUl information hos myndighetema. (SOU 1980:31). Förslagenhar lett tiU lagstiftning (prop. 1978/79:109, KU 37, rskr 360, SFS 1979:334; prop. 1980/81:62, KU 11, rskr87, SFS 1980:1074; prop. 1981/82:37, KU1981/82:21 och 1982/83:1, rskr 1981/ 82:163 och 1982/83:1, SFS 1982:103och 939). I september 1981avgavs promemorian TUlstånd och tillsyn enligt datalagen (Ds Ju 1981:15och 16). I denna redovisar DALK olika åtgärder som kan vidtas för att på kortsikt rationalisera datainspektionens verksamhet. Dessutom diskuteras datalagensekonomiska och administrativa konsekvenser för de registeransvariga och möjligheterna attmildra dessa effekter. Förslaget har lett till lagsfiftning (prop.1981/82:189, KU 33, rskr 349, SFS 1982:446). presenterades promemorianNya avgifter för datainspekfionens verksamhet (Ds Ju 1981:23). Regeringen har på gmndval häravbeslutat förordningen (1982:481) om avgifter för datainspektionens verksamhet. Enligl arbetsplanenskall DALK senhösten 1983 avge ett slutbetänkande om generell personregisterlagstiftning. 2 Sårbarhetsberedningen (SÅRB) (Information ochrådgivning i frågor om säkerhet och sårbarhet på dataområdet. Dir 1981:48.) FörsvarsministerntiUkaUade ijuli 1981 på regeringens uppdrag en beredning för säkerhetoch sårbarhet på dataområdet. Beredningen im-ättades som en följd av deförslag som lades fram av sårbarhelskom-miltén (SÅRK). Beredningen har följande uppgifter: - närmare preciseravUka sårbarhetsfaktorer och problem som kräver särskild uppmärksamhet och åtgärder från samhäUets sida - vararemissinstans och rådgivande organ med representation för berörda statliga myndigheter, kommuner ochnäringsliv - vararådgivande i frågor rörande säkerhet och sårbarhet på dataområdet - utreda frågor som SÅRK ej närmare behandlat bl. En handlingsplan för beredningens arbete (Ds Fö 1981:17) överläm nades till försvarsministem . SÄRB bör enligt sina direktiv bedrivaarbetet så att detta kan vara avslutat och utvärderat senast den 1 juU 1984. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 38 3 Utredning om ett basregister för registrering av uppgifter om företag ochorganisationer Statskontoret fickår 1980 i uppdrag att utarbeta ett förslag tUl hur ett för samhället gemensamtbasregister över landets företag och organisationer skuUe utformas och byggasupp. Statskontorets förslag redovisades för regeringen ijuli månad 1981 irapporten över företag och andra organisafioner - ett principförslag (Sikt. rapport 1981:11). Regeringen föreslogi prop. 1981/82:118 att ett basregister över företag och organisationerborde utvecklas i huvudsak enligt de principer som statskontoretskisserat. biföll regeringens proposition (Fi U 42, rskr 418). Regeringen har ioktober 1982 uppdragit åt statskontoret all - i samråd med () ochriksskatteverket (RSV) samt i berörda delari kontakt med DAFA vidare utreda och fortsätta arbetet med att utveckla mtiner för ett basregister överföretag och organisationer. Ettgenomförande av registret bör eftersträvas. UtredningsarbetetskaU avrapporteras i en huvudstudie som bl. a. skaU omfatta en plan förgenomförandet av registrets olika utvecklingsetapper, systembeskrivningar,effektbedömningar och kalkyler i enlighet med förordningen ominvesteringar i stafiiga ADB-system (SFS 1981:266). Förslag om avgiftsprinciperså att registret blir självfinansierande skaU också lämnas. Statskontoret skall också i samråd meddatalagstiftningskommittén (DALK) och inära kontakt med berörda myndigheter utarbeta ett samlat förslag tUlförfattningsreglering av basregistrel. Utredningsarbetet skaU vara avrapporterat tUl regeringenföre . En lägesrapportering av arbetet tiU regeringen sker vid årsskiftet1982/83. 4 Utredning om de personaladministrativa informationssystemen Regeringen uppdrogijanuari 1981 åt statskontoret att tiUsammans med statens löne- ochpensionsverk (SPV) och i kontakt med övriga berörda myndigheter utredadels uppgiftsfördelningen mellan anslutna myndigheter m.fl. i frågaom de personaladministraliva informationsstystemen hos staten, dels behovelav för statsförvaltningen gemensam personalstatistik, dels möjlighetema liUeffekfivisering och kostnadssänkning av statens genereUa löneuträkningssyslem (SLÖR). Frågan om uppgiftsfördelningen mellan berörda myndigheterm. när det gäUer de personaladministrativa informationssystemen samt möjlighetematiU effektivisering och kostnadssänkning av SLÖR har redovisats av statskontoret ochSPV i rapporten - effektivisering och uppgiftsfördelning (Stkt. rapport 1982:28). Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 39 Möjlighetema attmed uppgifter från SLÖR och andra statliga löneuträk-ningssystemtillgodose behovet av för förvaltningen gemensam personalstatistik harbeskrivits i rapporten personalstatistik (Stkt. rapport 1982:17). Statskontoret ochSPV föreslog vid redovisningen av uppdraget sammanfattningsvis att regeringen i ensärskild registerförordning om SLÖR och det personaladministrativa informationssystemet Plreglerar ansvarsfördelningen meUan myndighetema vad gäUer de datorbaserade informationssystemen.Vidare föreslås att SPV far svara för fortsatta effektiviserande och kostnadssänkande åtgärder avseendeSLÖR. Ärendet bereds inom . 5 Uppdrag åt statens arbetsmarknadsnämnd Regeringen uppdrog åtstatens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) att medutgångspunkt i de utredningar och rapporter som fanns tiUgängliga belysa hur kvinnors arbetsmarknad inomden statligt löneregle-rade sektomskuUe konima att påverkas av framtida datoriseringar. Arbetet bedrevs enligtdirektiven i nära kontakt med dataeffektutredningen och datadelegafionen. SAMN redovisadeijanuari 1982 resultatet av uppdraget till regeringen i rapporten kvinnors arbetsmarknad inom staten av datoriseringen? SAMNs slutsats är därvid bl.a. att försåväl statlig arbetsmarknad som för denövriga arbetsmarknaden saknas större kunskaper och erfarenheter av attmålmedvetet och metodiskt arbeta med, möta och planera för slmkturförändringar på en typiskt kvinnligarbetsmarknad. En strategi för detta arbete måste utvecklas. I september 1982uppdrog regeringen åt nämnden att undersöka möjlighetema för kvinnor attbehåUa och vidareutveckla sina arbetsuppgifter i en arbetsmarknad sompräglas av en stark stmkturomvandling. Arbetet skaU begränsas tiU femmyndigheters verksamhetsområden och bedrivas i samarbete med bl. a.berörd länsarbetsnämnd och arbetsförmedling samt dataeffektutredningen . SAMN skaU redovisaresultatet av uppdraget i den rapport om jämstäUd-hetsarbetet istatsförvaltningen som skall avlämnas tiU regeringen. 6 Utredningen om dataflöden över gränser (Dataflöden över gränser. En särskild utredare tUlkallades iseptember 1982 för att utarbeta ett brettinledande material om dataflödena över gränser och dessa flödensbetydelse. Med dataflöde avses främst datakommunikation via Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 40 olika slags nätförbindelser. I vissa sammanhang kan detäven vara riktigt attinkludera sådana datatransporter där själva dalabäraren förflyttas.