prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Dennauppfattning motiverar kollegiet utifrån sin erfarenhet av skilda slag avindelningsärenden och vissa kyrkliga ärenden, exempelvis rörande tjänster ochtjänstebostäder, där det är nödvändigt att höra det beslutande organet. Sådanaärenden kan rymma motstridiga intresen och skilda uppfattningar om behovet avett snabbt ställningstagande från den kyrkliga kommunens sida. EnUgt kollegietsmening behöver det inte uppfattas som ett ofillbörligt Prop.1982/83:19 99 ingrepp i den kommunala demokratin om ochdomkapitlet alltjämt får rätt att påkalla sammanträde. Länsstyrelseni föreslår att och visitationsförrättare ävenfortsättningsvis skall kunna påkalla fullmäktigsammanträde. Länsstyrelsenerinrar om att och visitationsförrättares rätt att få till ståndkyrkostämma behålls i 3 kap. 5 § andra punkten i utredningens lagförslag.Enligt mening finns ingen anledning att göra skillnad påfullmäktige och stämma i denna del. i och menar också att det kan finnas samma skäl för att begärasammanträde med kyrkofullmäktige som med kyrkostämma. i framhåller att det finns skillnadermellan en församlings och en kommuns uppgifter. Enligt LFS skall kyrkorådet"beflita sig om det kyrkliga livets vård och förkovran". Med hänsynhärtill föreslår att domkapitlen och visitationsförättare även i fortsättningenskall ha rätt att påkalla sammanträde med kyrkofullmäktige i likhet med vad somföreslås rörande kyrkostämman. 1 första stycket anges att kyrkofullmäktige sammanträderenligt den ordning som fullmäktige bestämmer. Jag anser att ordningen medobligatoriska sammanträden för behandling av vissa ärenden skall behållas. Detgäller sammanträden för behandling av budgeten och av frågan om beviljande avansvarsfrihet. Som jag återkommer till skall budgeten fastställas före novembermånads utgång och beslut i frågan om ansvarsfrihet fattas vid sammanträde föreutgången av året som revisionen avser. Hänvisningen till 6 kap. 4§ och 7 kap. 6 § avser dessa tidpunkter. Regeln om kyrkorådets rätt att begära sammanträde medkyrkofullmäktige behålls. Om kyrkofullmäktiges ordförande bedömer att ettsammanträde behöver hållas, skall han eller hon liksom nu kunna bestämma omdet. Efter förebild från KL föreskrivs vidare att en tredjedel avkyrkofullmäktiges ledamöter får rätt att påkalla sammanträde med fullmäktige. Utredningens förslag att slopa rätten för ,och visitationsförrättare att påkalla sammanträde medkyrkofullmäktige har fått kritik av en del remissinstanser. Jag kan för egendel inte ansluta mig till denna kritik. Liksom utredningen anser jag att dennarätt nu bör tas bort. I andrastycket föreskrivs att val till de befattningar inom församlingen som blirlediga skall förrättas vid sammanträde före utgången av decembermånad. Här avses t. ex. val av nämnder och av presidier i församlingens organ.För tydlighetens skull anges också att valen under valår skall förrättas av denyvalda fullmäktige. Bestämmelsen i 15 § LFS att kyrkofullmäktigsammanträdeskall hållas på ställe som fullmäktige bestämt är obehövlig och har inte gettsnågon motsvarighet i den nya lagen. Prop.1982/83:19 100 10 § Kungörelse om sammanträde med kyrkofullmäktigeutfärdas av ordföranden. Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och platsför sammanträdet samt om de ärenden som skall behandlas. När sammanträde skallhållas första gången, sedan beslutanderätten har uppdragits åt fullmäktige,utfärdas kungörelsen av den senast valda ordföranden i kyrkostämman. Kungörelsen skall minst före sammanträdesdagen anslåspå församlingens anslagstavla och sändas med posten till varjeledamot och suppleant i fullmäktige eller på annat tillförlitligt sättfillställas dem. Uppgift om tid och plats för sammanträde samt, omfullmäktige har bestämt det, uppgift om de ärenden som skall behandlas skallminst före sammanträdesdagen införas i en eller flera ortstidningar.Vid sammanträde före december månads utgång avgörs för det följandekalenderåret i vilken eller vilka tidningar sådana tillkännagivanden skallinföras. Därvid bör väljas tidningar som genom sin spridning inom olika grupperav församlingsborna bringar tillkännagivandena till de flestas kännedom. Omförslag om att tillkännagivandena skall införas i någon annan ortsfidning fårminst en tredjedel av rösterna, skall tillkännagivandena införas också i dennafidning. Om ett ärende fordrar så skyndsam handläggning attkungörande i den ordning som föreskrivs i andra och tredje styckena inte hinnsmed, skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen föresammanträdesdagen och på ett tillförlitligt sätt sändas till varje ledamot ochsuppleant i fullmäkfige så tidigt att den kan antas komma honom eller hennetill hända . 1 denna paragraf behandlas kungörande av sammanträde medkyrkofullmäktige. Paragrafen motsvarar 17 § LFS. Enligt 17 § LFS skall kungörelse om tid och ställe försammanträde med kyrkofullmäktige och de ärenden som skall behandlas anslås påförsamlingens anslagstavla minst före sammanträdet. Anslag skall ävenske på annan plats om fullmäktige har bestämt det. Kungörelsen skall sändas medposten till varje fullmäktig och suppleant så tidigt att den kan antas kommahonom tillhanda senast före sammanträdet. Ordföranden ikyrkofullmäktige eller vid hinder för honom vice ordföranden skall utfärdakungörelsen. När sammanträde skall hållas första gången sedan beslutanderättenhar uppdragits åt fullmäktige, skall kungörelsen utfärdas av den senast valdaordföranden eller vice ordföranden i kyrkostämman. Tillkännagivande om tid ochplats för sammanträdet skall införas i en eller flera ortstidningar senast envecka före sammanträdet. Om kyrkofullmäktige har bestämt det, skalltiUkännagivandet innehålla uppgift om de ärenden som skaU behandlas. Vidsammanträde skall avgöras i vilka tidningartillkännagivandet skall ske. Valet av tidningar bör ske så atttillkännagivandet når de flesta församlingsborna. Om tidningsvalet har varitföremål för omröstning och ett förslag då har fått minst en tredjedel av de 1982/83:19 101 deltagandes röster, skall fillkännagivandet införas ocksåi den tidningen. Om kungörelsen inte har anslagits på annan plats änanslagstavlan eller tillkännagivandet inte har införts i tidning, hindrar dettadock inte att sammanträdet hålls. Om ett ärende fordrar så skyndsamhandläggning att sådant kungörande som sagts inte hinns med, får sammanträdeändå hållas om kungörelsen med uppgift om ärendet har anslagits senast påvardagen före sammanträdet och sänts med posten fill varje fullmäktig ochsuppleant så fidigt att den kan antas komma honom till banda inom samma fid. Kungörelsen om sammanträde med kommunfullmäktige ufärdasenligt 2 kap. 10 § KL av fullmäktiges ordförande. Kungörelsen skall innehåUauppgift om tid och plats för sammanträdet samt om de ärenden som skallbehandlas. Kungörelsen skall minst före sammanträdesdagen anslås påkommunens anslagstavla och inom samma fid sändas med posten till varje ledamotoch suppleant i fullmäktige. Tillkännagivande om fid och plats för sammanträdetskall också införas i en eller flera ortstidningar senast föresammanträdesdagen. Om fullmäktige har bestämt det, skall tillkännagivandetockså innehålla uppgift om de ärenden som skall behandlas. Vid sammanträdeföre december månads utgång avgörs för följande kalenderår i vilken eller vilkatidningar sådant tillkännagivande skall införas. Valet av tidningar bör ske såatt tillkännagivandet kommer till de flestas kännedom i kommunen. Omtidningsvalet har varit föremål för omröstning och ett förslag då har fåttminst en tredjedel av de deltagandes röster, skall tillkännagivandet införasockså i den fidningen. Om ett ärende fordrar så skyndsam handläggning att detföreskrivna kungörandet inte hinns med, skall kungörelsen med uppgift omärendet anslås senast vardagen före sammanträdesdagen och sändasmed posten tillvarje ledamot och suppleant i fullmäktige så tidigt att den kan antas kommahonom till banda . Vice ordföranden i fullmäktige är skyldig att vid förfallför ordföranden se till att kungörelse utfärdas, även om en uttryckUgföreskrift därom saknas. Någon motsvarighet till den särskilda bestämmelsenhärom kommunallag togs därför inte in i KL. Bestämmelsen i den äldrelagen om att kungörelsen skall anslås också på annan plats än kommunensanslagstavla, om fullmäkfige har bestämt det, ansågs inte heller behövas i KL.Detsamma gäller föreskriften om verkan av brist i tillkännagivandet. Utredningens förslag fill bestämmelser om kungörande avsammanträde med kyrkofullmäkfige har utformats med 2 kap. 10 § KL som förebild. 1982/83:19 102 remissinstanser riktar kritik mot utformningen av reglerna om kungörande avsammanträde med kyrkofullmäktige i utredningens förslag. Kammarrätten iStockholm föreslår att de som anges i 2 kap. 14 § andra stycket utredningenslagförslag tillställs kallelse för kännedom. Kammarrätten pekar som exempel pådet uppenbara intresset av att den som är revisor hos församlingen underrättasom tidpunkten när behandling skall ske av revisionsberättelse för denverksamhet som hans uppdrag avser. Vidare anser kammarrätten att åtminstonekyrkoherden i församlingen skall underrättas om sammanträdet genom en kopia avkallelsen. framför synpunkter på den. av utredningen föreslagnaföreskriften att kungörelsen om fullmäkfigsammanträdet skall sändas med postentill varje ledamot och suppleant i kyrkofullmäktige. Förbundet erinrar om attmotsvarande regel också gäller för kommunfullmäktige. De reformer inompostväsendet som genomförts har emellertid enligt förbundet haft tilleffekt att kostnaderna för expedieringen av kungörelsen fördyrats somtidsåtgången för utsändning med posten blivit längre. Till bilden hör att någotkrav att övriga sammanträdeshandlingar skall tillställas ledamöterna medposten inte finns i kommunallagen. Inte heller finns sådana regler förkommunstyrelsen. I kommunförbundets förslag till reglemente förkommunstyrelsen har 1979 kallelseförfarandet inte bunditstill anlitande av posten. I stället har valfrihet getts i fråga om formerna förutsändningen. Mot bakgrund härav föreslår förbundet att kravet på attkungörelsen skall sändas med posten stryks i KL och att samma ändringargenomförs i församlingsstyrelselagen. och anser också att kravet på att kungörelsen omkyrkofullmäktigsammanträde skall sändas med posten till varje ledamot ochsuppleant i kyrkofullmäktige bör slopas. Ilikhet med utredningen anser jag att paragrafen bör utformas med kommunallagensbestämmelser som förebild. Paragrafen inleds med att kungörelse om sammanträdemed kyrkofullmäkfige utfärdas av ordföranden. Föreskriften i LFS att viceordföranden utfärdar kungörelsen vid hinder för ordföranden har inte förts övertill den nya lagen. Det ligger i sakens natur att vice ordföranden är skyldigatt vid förfall för ordföranden se till att kungörelse utfärdas. Liksom enligtLFS föreskrivs vidare att kungörelsen skall innehålla uppgift om fid och platsför sammanträdet samt om de ärenden som skall behandlas. Äveni fortsättningen behövs en regel om vem som skall utfärda kungörelsen när enförsamling med kyrkostämma har inrättat kyrkofull- 1982/83:19 103 mäktige och fullmäktige skall sammanträda första gången.Denna uppgift skall liksom enligt LFS ankomma på den senast valda ordföranden ikyrkostämman. Kungörelsen skall liksom minst föresammanträdet anslås på församlingens anslagstavla. Bestämmelsen i LFS om attkungörelsen skall anslås även annorstädes, om kyrkofullmäkfige har beslutatdet, är överflödig och har inte förts över till den nya lagen. Enligt utredningens förslag skall kungörelsen minst envecka före sammanträdet sändas med posten till varje ledamot och suppleant ifullmäktige. församlings- ochpastoratsförbund och kommunaljuridiska förening kritiserar föreskriftenom skyldighet att anlita posten för distribution av kungörelsen. Jag delarderas uppfattning. Syftet med bestämmelsen, som också finns i KL, är att skapagarantier för att kungörelsen på ett betryggande sätt kommer ledamöter ochsuppleanter i fullmäktige till hända. Härvid är av särskild vikt att ettenhefiigt och tillförlifiigt förfarande tillämpas. Emellertid bör enligt minmening detta inte utesluta att kallelse bör kunna ske även på annat sätt somuppfyller rimliga krav på tillförlitlighet än genom posten. Jag anser attsystemet med obligatorisk postsändning nu bör mjukas upp. Enligt min mening böri den nya lagen om kyrkliga kommuner öppnas möjlighet att anlita ett annatdistribufionssätt än posten. Med hänsyn till vad jag nu har förordat harlagtexten utformats så att kungörelsen skall sändas med posten till varjeledamot och suppleant i fullmäktige eller på annat tillförlitUgt sätttillställas dem. Frågan om att göra motsvarande ändring i KL bör övervägas iannat lämpligt lagstiftningssammanhang. Bestämmelsen i 17 § 1 mom. tredje stycket LFS omannonsering i en eller flera ortstidningar att sammanträde med kyrkofullmäktigeskall äga rum har med redaktionella ändringar förts över till den nya lagen ochplacerats i paragrafens tredje stycke. 1 fjärde stycket återfinns bestämmelsen om förkortadkungörelsetid i brådskande ärenden. Den stämmer i sak överens med 17 § 2 mom.LFS och 2 kap. 10 § fjärde stycket KL bortsett från att annat kallelsesätt änposten är tillåtet. Enligt 17 § 1 mom. fjärde stycket LFS utgör denomständigheten att kungörelse om sammanträde inte har anslagits på annan platsän församlingens anslagstavla eller att tillkännagivande inte har införts itidning ej hinder för sammanträdets hållande. Denna regel har i enlighet medutredningens förslag inte behållits i den nya lagen. Någon motsvarighet tillden finns inte heller i KL. Skälet härtill är att från rättssäkerhetssynpunkttillräckliga garantier för kungörelsereglernas efterlevnad får anses ligga i möjligheternaatt få ett beslut upphävt efter kommunalbesvär. 11 § Om en ledamot i kyrkofullmäktige är förhindrad attinställa sig tUl ett sammanträde eller att vidare delta i sammanträdet,inträder i hans eller Prop.1982/83:19 104 hennes ställe den suppleant som enligt den försuppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra. Vad som har sagtsom ledamot gäller även suppleant som har kallats att tjänstgöra eller somtjänstgör i stället för ledamot. En ledamot, som inställer sig under pågående sammanträdeeller till fortsatt sammanträde, har rätt att tjänstgöra även om en suppleanthar inträtt i hans eller hennes ställe. Dock får inle en ledamot, som haravbrutit tjänstgöringen vid ett sammanträde på grund av annat hinder än jäv,därefter under tjänstgöra vid sammanträdet. En suppleant som har börjat tjänstgöra med stöd av förstastycket har företräde framför en annan suppleant, även om denne står i tur atttjänstgöra enligt den för suppleanterna bestämda ordningen. En suppleant, sompå grund av att han eller hon är jävig i ett ärende avbryter tjänstgöringen vidett sammanträde, får åter tjänstgöra sedan ärendet har handlagts. Om samtliga suppleanter för en ledamot i fullmäktige ärförhindrade att inställa sig fill ett sammanträde eller att vidare delta i ettsammanträde, inträder i ledamotens ställe den suppleant som enligt den försuppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den ledamot somhar fått den första platsen för partiet. Om en sådan suppleant inte kan tjänstgöra,inträder den suppleant som står i tur att tjänstgöra för den ledamot som harfått den andra platsen för partiet och så vidare efter samma grund. I 11 § regleras suppleanternas tjänstgöring. Paragrafenmotsvarar 17 a § LFS. Om en kyrkofullmäktig eller en behörigen kallad suppleantinte kan inställa sig till ett kyrkofullmäkfigsammanträde ellerfortsättningsvis delta i ett sådant sammanträde, skall han enligt 17 a § LFSunderrätta ordföranden. Ordföranden skall då kalla in den suppleant som står itur att tjänstgöra enligt turordningen mellan suppleanterna. Om suppleanten ärnärvarande vid sammanträdet, inträder han utan särskild kallelse. I KL finns bestämmelserna om suppleanternas tjänstgöring i2 kap. 11 §. När ledamot i kommunfullmäktige är förhindrad att inställa sigfill sammanträde eller atl vidare delta vid sammanträde inträder enligt förstastycket den suppleant som står i tur enligt den ordning mellan suppleanternasom har bestämts vid valet. Denna regel gäller oberoende av om hindret har anmältsföre sammanträdet eller uppkommer under sammanträdet. Med uttrycket "attvidare delta i sammanträdet" avses både hinder som omfattar helaåterstoden av sammanträdet och hinder som bara omfattar något enstaka ärende.Frågan om ledamotens rätt att återinträda i tjänstgöring regleras i andrastycket. Föreskriften i första stycket gäller på motsvarande sätt, om hinderuppkommer för en kallad suppleant eller för en suppleant som redan har börjattjänstgöra i stället för en ledamot. Rätten för en sådan Prop.1982/83:19 105 suppleant att åter inträda i tjänstgöring behandlas itredje stycket. Att enledamot som inställer sig till tjänstgöring , trots att han haranmält förhinder, har företräde till tjänstgöring följer av första stycket.Suppleanten skall ju träda in endast om ledamoten är förhindrad att tjänstgöra.Motsvarande kommer att gälla om en suppleant med förtur har kallats men anmältförhinder och trots detta inställer sig vid sammanträdets början. 1 2 kap.11 § andra stycket KL föreskrivs att en ledamot som inställer sig underpågående sammanträde eller till fortsatt sammanträde har rätt att tjänstgöra,även om en suppleant har trätt in i hans ställe. En ledamot som har avbrutittjänstgöringen vid ett sammanträde på grund av annat hinder än jäv får dockinte åter tjänstgöra vid sammanträdet. Dessa föreskrifter innebär attväxeltjänstgöring är tillåten dels om ledamoten avbryter tjänstgöringen pågrund av jäv, dels om han kommer för sent fill ett sammanträde eller fortsattsammanträde. Om han av något annat skäl än jäv avbryter tjänstgöringen, får handock inte vid samma sammanträde träda in igen efter det att hindret harupphört. I tredje stycket föreskrivs fill en början att ensuppleant som har börjat tjänstgöra med stöd av första stycket har företrädetill tjänstgöring framför en annan suppleant, även om denna står i tur atttjänstgöra enligt den ordning mellan suppleanterna som har bestämts vid valet.Denna regel motiveras av praktiska skäl. Den innebär bl. a. att en suppleantsom kommer för sent till sammanträdet inte får träda in i stället för ensuppleant som kommer efter honom i ordningen men som redan har börjattjänstgöra i ledamots ställe. På samma sätt får en suppleant som har fåttavbryta sin tjänstgöring på grund av att ledamoten har trätt in stå tillbakaför en "lägre placerad" suppleant som har börjat tjänstgöra i ställetför en annan ledamot. Om en suppleant har fått avbryta sin tjänstgöring pågrund av att ledamoten har trätt in och ledamoten därefter åter blir förhindradatt delta i sammanträdet, blir däremot huvudregeln i första stycket tillämplig.Då träder alltså den suppleant som står först i ordningen in i stället förledamoten. Slutligenföreskrivs i tredje stycket att en suppleant, som på grund av att han är jävigi ett ärende avbryter tjänstgöringen vid ett sammanträde, får tjänstgöra igensedan ärendet har handlagts. Om suppleanten avbryter tjänstgöringen på grund avnågot annat hinder, får han däremot inte tjänstgöra igen. Denna bestämmelsemedför naturligtvis inte någon inskränkning i en ledamots företrädesrätt enligtförsta och andra styckena. Däremot följer av tredje stycket att en suppleantsom avbryter tjänstgöring på grund av jäv har rätt att återinträda, även om enannan suppleant som har förtur enligt inkallelseordningen är närvarande. I fjärdestycket finns bestämmelser om vilken suppleant som skall tjänstgöra ikommunfullmäktige när ingen av de suppleanter som har utsetts för denfrånvarande ledamoten kan tjänstgöra. Sådana situationer kan väntas uppstå iblandeftersom enligt 14 kap. 19 § vallagen antalet suppleanter Prop.1982/83:19 106 är begränsat och suppleanterna utses från samma lista somresp. Bestämmelserna gör det möjligt att avvika från den listtrohetsom i övrigt tillämpas och kalla in en suppleant som har utsetts för annanledamot som tillhör samma parti, i första hand en suppleant från den valkretsdär den frånvarande ledamoten har utsetts och i andra hand en suppleant från enannan valkrets. 1 2 kap. 11 § KL finns inte några bestämmelser om detprakfiska förfarandet när förhinder skall anmälas och suppleant kallas in.Enligt kommunallagspropositionen får dessa frågor regleras i arbetsordningarför de beslutande organen (prop. 1975/76:187 s. 368). På samma sätt bordeenligt propositionen frågor när ledamot eller suppleant skall träda in underpågående sammanträde kunna regleras. Som har redovisats föreslår utredningen intenågot obligatoriskt suppleantsystem. Enligt utredningen torde bestämmelserna omsuppleanternas tjänstgöringsrätt inte heller ha lika stor betydelse på detkyrkokommunala området som på det borgerligt kommunala. Utredningen förmodaratt behovet av detaljregler då inte är så stort, utan reglering i arbetsordningför kyrkofullmäktige kan vara att föredra. Utredningen framhåller emellertidatt mot detta kan sägas att en likadan reglering som den borgerliga kan vara avvärde i det praktiska arbetet även för kyrkofullmäktiges del. Detta gäller inteminst därför att de nuvarande reglerna anses vara svårtolkade. Ett störredeltagande i de kyrkliga valen och ökad polifisering av valen förhöjer ocksåenligt utredningen värdet av en reglering. Utredningen föreslår därför attbestämmelserna i den nya lagen om suppleants tjänstgöringsrätt utformas medledning av . Utredningen säger sig dock vara medveten om att det ären systematisk inkonsekvens att här införa en bestämmelse som, utgår från attdet finns en indelning i valkretsar. En sådan skall enligt utredningens förslagslopas i församlingarna men finnas kvar i de kyrkliga samfälligheterna. Kammarkollegiet anför att man beträffande lagrummetssakliga innehåll kan diskutera lämpligheten av en så detaljerad reglering avett förhållande som är fakultativt. Men praktiska skäl talar enligt kollegietför den föreslagna regleringen, liksom för att bestämmelser om det praktiskaförfarandet, när förhinder skall anmälas och suppleant kallas in, inte som nufår sin plats i lagen utan får ingå i en arbetsordning. Kollegiet föreslår attdet förhållandet att suppleantsystemet är fakultativt skall avspeglas i 11 §. 1982/83:19 107 Enligt mitt förslag skall det obligatoriskt finnassuppleanter i kyrkofullmäktige. Det är då viktigt att regler meddelasbeträffande ordningen för deras tjänstgöring vid förfall för ledamöterna. Denuvarande reglerna är otillfredsställande och jag delar därför utredningensuppfattning att nya regler bör utformas i anslutning till . Förslaget att slopa möjligheten fill valkretsindelning avförsamlingar har som jag tidigare nämnt redan genomförts. Eftersomvalkretsindelningen inte skall förekomma i församlingarna, anser jag dock attbestämmelserna i paragrafens sista stycke bör få en något enklare utformning änmotsvarande stycke i 2 kap. 11 § KL och endast avse det fall då en suppleantför en ledamot i fullmäktige i en församling skall inkallas till tjänstgöring.Motsvarande situation i en kyrklig samfällighets fullmäktige bör regleras ianslutning till den nya lagens bestämmelser om kyrkofullmäktige i samfäUighet.Jag återkommer till denna fråga i specialmotiveringen till 2 kap. 33 §. 12 § Kyrkofullmäkfige får handlägga ärenden endast om merän hälften av ledamöterna är närvarande. Fullmäktige kan dock föreskriva attinterpellafioner och frågor får besvaras även om antalet närvarande är lägreän vad som har sagts. Om ennärvarande ledamot enligt 13 § eller 7 kap. 2 § på grund av jäv är förhindradatt delta i handläggningen av ett ärende, får fullmäktige handlägga detta ävenom antalet deltagande på grund av hindret inte uppgår till vad som föreskrivs iförsta stycket. I paragrafen finns bestämmelser om beslutförhet.Paragrafen motsvarar 18 § LFS. Enligt 18 § LFS får kyrkofullmäktige inte handlägga ärendeom inte flera än hälften av fullmäkfige är närvarande. Om suppleanter harutsetts krävs att minst två tredjedelar är närvarande.