prop · G603147 · 1982-12-31 00:00:00 — Ett villkorför att full amortering skall ske är dock att varvens kapacitet minskar pä detsätt som är förutsatt. I den mån kapaciteten blir högre äger staten rätt att imotsvarande mån minska medelstillskottet och det härav föranledda skuldbeloppet.Jag vill erinra om att regeringen i budgetpropositionen 1983 (prop. 1982/83:100bil. 14) föreslagit (punkt G 6.) att anvisar under tolfte huvudtitelnett förslagsanslag av 107 milj. kr. för kostnader för skuldebrev till . Mot bakgrund av de förändringar jag nu förordat uppgår kostnadernaför detta skuldebrev till 125 milj. kr. Jag förordar därför att till kostnaderför skuldebrev till under tolfte huvudtiteln anvisas ettförslagsanslag av 125 milj. kr. De medelstillskott till som jag har förordat uppgår således till 2155 milj. kr. Härtill kommerSvenska Varvs andel av det direkta varvsstödet, vilket för åren 1984-1985uppgår till 400 milj. kr. Prop.1982/83:147 40 Ett av Svenska Varv-koncernens hittillsvarandestora problem har varit ett negativt räntenetto som varieratmellan 564 och 983 milj. kr. Merparten av ränteunderskotten hänför sig till detfartygsengagemang som jag nu förordar skall avskiljas från koncernen. Efterdet förordade tillskottet skulle koncernen erhålla ett positivt räntenetto avstorleksordningen 200 milj. kr. Baserat på det, i förhällande till Svenska Varvsplan, något lägre kapitaltillskott som jag har förordat får det bedömdaresultatet för koncernen för minskas med drygt 125 milj. kr.frän 600 milj. kr. i överskott till ca 475 milj. kr. Koncernens balansräkning utvecklas därmed enligtföljande sammanställning. Sammanställning över Svenska Varvs balansräkningar åren19801985 Växelfordringar m. m. Av sammanställningen framgår att koncernensanläggningar nu är lågt värderade och vida understiger det redovisade egnakapitalet. Genom den omfattande förskottsfinansieringen begränsas vidarekoncernens rörelsekapitalbehov till mindre belopp. Sammanfattningsvis vill jag vad gäller anföra följande. Med de åtgärder beträffande ochUddevallavarvet som jag har föreslagit i kombination med det stöd somjag i det tidigare förordat kan utgå till svenska och utländska beställareanges den ekonomiska och kapacilelsmässiga ram inom vilken verksamheten skallbedrivas. En förutsättning för att erhålla varvsstöd i formav avskrivningslån, kreditgarantier, räntestöd m.m. skall vara attproduktionskapaciteten vid de båda varven uppgår till högst den nivå somangivits. För övriga varv inom koncernen bör som ett villkor för erhållande avstöd gälla att riktlinjerna i koncernens strukturplan fullföljd. Medde redovisade villkoren förutsätts varven teckna order som minst Prop.1982/83:147 41 Om inte detta visar sig möjligtankommer det på koncernledningen och varven att genomföra erforderliganeddragningar av kapaciteten eller avveckla hela varvsenheter. Jag har tidigare redovisat att ettavtal träffats mellan staten och om förvärv av nämnda bolagsaktier i . Köpeskillingen enligt avtalet uppgår till 23 milj.kr., vilket motsvarar aktiernas bokförda värde i . Jag förordardärför att regeringen föreslår att anvisa 23 milj. kr. Medlenbör anvisas under ett särskilt reservationsanslag benämnt Förvärv av SvenskaVarv AB:s aktier i på tilläggsbudget III till statsbudgetenför innevarande budgetår. 2.5.2 Finansiellt stöd till Fraktmarknaden har som jag tidigarehar redovisat utvecklats mycket negativt under är 1982. Detta gäller ävenpriserna på andrahandsfartyg. Resultatet för beror av delsfartygens befraktnings- och driftresuhal, dels vinster eller förluster vid avyttringav fartyg och dels eventuella omvärderingar av fartygsinnehavet till följd avstörre förändringar av fartygens marknadsvärden. Utvecklingen framgår av följande sammanställning. Sammanställning av resultatutvecklingen i Zenit ShippingAB åren 19801982 (milj. Resultat av drift inkl. räntekostnader och kursdifferenser Försäljningsresultatsamt omvärdering av fartyg och fordringar Resultat före bokslutsdispositioner och skatt Det bör dock observeras att överskottet väsentligt understiger vadsom förutsätts strukturplan. Den stora förlusten är delvisen följd av den starkt försämrade fraktmarknaden. har under år1982 övertagit flera förlustr bringande fartygsengagemang från varven, vilkethar ökat rederiets förlust. Resultatet för har intebelastats med någon nedskrivning av fartygsvärdena. Det bokförda värdet den 31december 1982 på Zenits fartygsinnehav uppgår till 3638 milj. kr. Zenit harbedömt att det aktuella marknadsvärdet, förutsatt en planmässig avyttring överen period av ett till tvä år, uppgår till ca 2400 milj. kr. Om flottan inkl.befintliga inbefrakt-ningsåtaganden skulle avvecklas omgående har värdetbedömts till ca 1 200 milj. kr. För att illustrera möjligheterna att snabbt ochtill rimliga villkor avyttra flottan kan nämnas att antalet avslut pä den totalavärldsmarknaden inom berörda fartygskategorier uppgått tillenbart ca 1982/83:147 42 50per år vilket således skall jämföras med Zenits flotta pä 39 fartyg. Det ärsåledes uppenbart att en snabb avveckling av Zenits fartygsengagemang ochinbefraktningsåtaganden innebär att förluster i storleksordningen 2400 milj.kr. Dagens marknadsvärden bedöms allmänt som extremtlåga och representerar en historiskt mycket låg nivå. En viss värdeökning bördärför vara möjlig . Svenska Varv har i sina kalkylerutgått från alternativa scenarier. Dessa utgår från olika antagandenbeträffande bl. a. världens energikonsumtion, oljekonsumtion samtBNP-utveckling. I huvudscenariet vilket enligt min mening fårbetraktas som relativt försiktigt förutses världens BNP öka med ca I % per åråren 1983-1986. Detta innebär i stort uppläggning av fartygen under tre årvarefter, genom att tonnageöverskottet successivt försvinner, fraktraternaförbättras och möjliggör drift samt försäljning av fartygen. Sämre utvecklingav värids-ekonomin kan i och för sig tänkas men ger ändå inte sämre resultateftersom scenariet i princip innebär uppläggning för hela flottan. En utvecklingenligt ett dylikt scenario medför fortsatta stora förluster i form avdriftsunderskott och räntekostnader. Det samlade underskottet beräknas underåren 1983-1986 uppgå till ca 2000 milj. kr. Fartygen bedöms kunna säljas vidperiodens slut till priser som täcker det nuvarande bokförda värdet. Nuvärdetav bedömda förluster uppgår till ca 1 500 milj. kr. Denna förlust skalljämföras med bedömda förluster vid en omedelbar avveckling av flottan vilkaberäknas till 2400 milj. kr. i form av realisationsförluster och utlösen avinbefraktningsavtal. Kalkylen talar således för att flottan bör bevarasytterligare i avvaktan pä en återhämtning av andra-handsmarknaden.Osäkerheten i kalkyler av detta slag är självfallet betydande. De meroptimistiska konjunkturscenårios som har utvärderats av visaratt möjligheter till större återvinning av tidigare förluster kan föreligga. Strategin och de konkreta åtgärderna förhanteringen av Zenits fartygsengagemang har fortlöpande prövats av ledningenför Zenit. De riktlinjer som har förordats av rederiet för den fortsattaverksamheten innebär att fartygsinnehavet kommer att avyttras så snartmarknadsförhållandena medger. Ett grundläggande element är härvid atteftersträva bästa möjliga ekonomiska utfall för vaije enskilt fartyg. Den storaomfattning som kännetecknar Zenits fartygsinnehav gör det dock nödvändigt atten successiv avyttring sker med inriktning på att engagemanget skall varaavvecklat innan marknaden ånyo försämras. Av Zenits handlingsplan framgår vidare bl. a. attfartygen i avvaktan på försäljning skall förvaltas och drivas pä effektivastoch billigast möjliga sätt samt ges ett fullgott underhäll. För egen del vill jag ansluta mig till degrundläggande riktlinjer för Zenits fortsatta verksamhet som har förordats avledningen för . Jagvill understryka vikten av att fartygen avyttras så snabbt som mark- 1982/83:147 43 Med hänsyn till omfattningen av Zenits fartygsinnehav torde det blinödvändigt att successivt minska detta. Detta innebär i sin tur att vid enkommande uppgång av farlygsvärdena måste vissa fartyg avyttras underuppgångsskedet. Innehavet bör vara avvecklat innan marknaden ånyo försämras. Föratt uppnå ett så tillfredsställande ekonomiskt resultat som möjligt utifråndessa förutsättningar bör Zenit kontinueriigt följa marknaden, bevakamöjligheter till försäljning och fortlöpande värdera det ekonomiska utfallet aven försäljning mot att behälla fartygen ytterligare . Försäljning bör imöjligaste män ske utan att kvardröjande risker i form av kundkrediter ellerborgensengagemang belastar företaget. I avvaktan pä försäljning bör Zenitförvalta och driva fartygen pä effektivast och billigast möjliga sätt samtbibehålla ett gott underhäll av fartygen. Även om en strategi där fartygen bevarasytterligare något eller några är medför att förlusterna i Zenit Shippingminskas med betydande belopp, krävs stora kapitaltillskott för att genomföranämnda strategi. Kapitaltillskotten bör enligt min mening vara av en sådanomfattning att bolaget har tillräckliga resurser att dels hanterafartygsinnehavet fram till dess försäljning sker, dels genomföra försäljningarsom medför realisationsförluster. För att täcka den ackumulerade föriusten i 1982 årsbokslut krävs 841 milj. kr. Med rådande marknadsläge torde även den förväntadeföriusten , uppgående till ca 769 milj. kr., vara ofrånkomlig. ZenitShipping AB:s aktiekapital uppgår f.n. till 25 milj. kr. För att ge bolagetrimlig finansiell stadga och därmed möjlighet att hantera avvecklingen av fartygenpå ett tillfredsställande sätt bör bolagets egna kapital förstärkas. Jag anseratt bolagets egna kapital bör öka med 350 milj. kr. Fraktnivåer och andrahandspriserunder och framåt är mycket svårbedömbara. Jag anser därför att 1040milj. bör stå till regeringens förfogande för att täcka ytterligareförluster om detta skulle visa sig erforderligt. I enlighet med det anfördaförordar jag att regeringen föreslår att anvisa 3000 milj. kr. underett särskilt anslag benämnt Tillskott till på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för innevarande budgetår. Zenit har möjligheter att vid gynnsam utveckling avfraktmarknad och andrahandspriser uppnå vinster. Dessa bör tillföras staten.Jag förordar därför att tillskottet till Zenit helt eller delvis utgår i formav ett villkorligt aktieägartillskott. Återbetalning av tillskottet skall skeom bolagets egna kapital, enligt fastställd balansräkning, överstiger 400 milj.kr. och 100 milj. kr. för åren därefter. Ibedömningen av de erforderliga kapitaltillskotten till Zenit har jag utgåttfrån att de nuvarande bokförda värdena pä fartygsinnehavet kan bibehållas.Detta synsätt motiveras av att försäljningspriset vid en kommande avyttringberäknas uppgå till del bokförda värdet och att de av mig förordade tillskottenjämte eventuella yterligare tillskott bedöms täcka de föriuster som kan uppståinnan fartygen avyttras. Vidare kan noteras att 1982/83:147 44 merpartenav bolagets lån är säkerställd med statlig kreditgaranti. Det faktum attaktuellt marknadsvärde understiger bokfört värde med betydande belopp tordeunder dessa omständigheter inte behöva föranleda något krav på nedskrivning avde bokförda värdena. 2.6Landskrona , m. m. bildades med finansiellt stöd frånÖresundsvarvet och (La-Pro). LaPro sysselsätter ca 200 personer varav 110 med lönebidrag.Genom samarbete med samt marknads- och utvecklingsbolagskall LaPrö kunna fånga in nya uppfinningar och produkter som kan skapaarbetstillfällen i företaget. Produkterna knyts till LaPro genomproduktionsavial. har ett 15-tal produkter knutits till företaget.Det är dock endast ett fåtal av dem som är i ett sådant skede att en lönsamproduktion kan bedrivas. För övervägande delen av produkterna är det fråga omprototyp- och nollserietillverkning. För att kunna fortsätta med verksamhetenvid LaPro har bolaget ansökt om ett bidrag, för den närmaste fyraårsperiodenmed totalt 15 milj. kr. AMS har överlämnat företagetsansökan till regeringen. Enligt min uppfattning har bildandet av LaPro enväsentlig betydelse för att begränsa arbetslösheten i samband medÖresundsvarvets avveckling, särskilt med tanke på att större delar av de iföretaget sysselsatta har särskilda svårigheter att finna anställning på denöppna marknaden. Av de 200 anställda erhåller, som jag tidigare nämnde,företaget lönebidrag för 110 personer. av de anställda är och50 % är . För att verksamheten skall kunna fortsätta att bedrivas påavsett sätt bedömer jag, efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet, att staten bör medverka med ett bidrag för denfortsatta verksamheten vid LaPro. Det statliga bidraget bör uppgå till högstdet belopp som LaPro ansökt om. Enligt min mening bör de medel som erfordrasför detta ändamål kunna finansieras från de medel som återstår påreservationsalsla-get Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna.Jag återkommer i det följande till delta. Jag vill i detta sammanhang erinra omerfarenheterna vid nedläggningen av Öresundsvarvet. För att underlättaomställningen bildades Finans i samband med beslut attavveckla i . Regeringen beslöt då att de 100 milj.kr. som tidigare bl. a. anvisats för att täcka utvecklingskostnaderna vidÖresundsvarvet fick användas i Finans verksamhet. Bolaget skulleutgöra ett komplement till andra insatser som vidtogs för att bygga utnäringslivet i . Finans hittillsvarande verksamhethar resulterat i engagemang i 53 olika projekt/företag. Det totala åtagandetuppgår till ca 72 milj. kr. och beräknas ge ca 620 nya arbetstillfällen. Påsikt torde antalet arbetstillfällen kunna uppgå till ca 1 050 för de 53projekten. 1982/83:147 45 Pä anläggningar för utvinning av olja och gas iNordsjön ställs mycket höga krav vad gäller skydds- och säkerhetsfrågor. Bestämmelsernahar skärpts och skall alla som arbetar på eller vidanläggningarna ha genomgått en särskild säkerhetsutbildning. har ägnatstor uppmärksamhet åt säkerhets- och arbetsmiljöfrågor i marin miljö och tordei dag vara ledande inom detta område. Mycket talar för att de norskabestämmelserna kommer att bli internationellt normgivande. Det innebär t. ex.att även på den engelska kontinentalsockeln kommer samma regler att tillämpas. För svensk industri är således säkerhetsutbildningen förutsättning för att med egen personal kunna utföra arbeten i . Detgäller såväl de offshore-företag som redan är etablerade i som deföretag som önskar etablera sig där. Ofta rör det sig om tillverkare som bådelevererar och installerar utrustning för borrplatlformar m.m. Den säkerhetsutbildning som krävs i kan i daginte erhållas i . () ansökte därför den 18juni 1982 hos dåvarande regering om investeringsmedel för att kunna genomföraden aktuella utbildningen. Utbildningen skulle genomföras i isamarbete med Projekt , som ägs av och GöteborgsBrandförsvar. kompletterades ansökningen med en utredning omindustrins intresse av utbildningen. Utredningen visar pä ett stort intresseinte bara från företag i utan även i , och . CTH framhåller att svårigheterna för svenskindustri att fä personalen säkerhetsutbildad inom landet utgör ett allvarligthinder för svensk industri att vinna insteg i den expanderandeoffshore-sektorn. Det finns vissa möjligheter att köpa utbildningsplatser iNorge, men tillgången på platser anses vara för liten.För det planeringsarbete som bedrivits i för att fätill stånd goda övningsanläggningar för den planerade utbildningen harutbildningsanstaller i , och stått som förebilder. Förutbildningen erfordras dyrbara anläggningar eftersom övningar av praktiskkaraktär är nödvändiga. Driftskostnaderna blir därmed förhållandevis höga. CTHframhåller vidare all om både investerings- och driftskostnaderna skall täckasav kursavgifter blir dessa för höga, framför allt för mindre och medelstora företag.För att sänka kursavgifterna till en rimlig nivå krävs därför ettinvesteringsbidrag på sammanlagt 17 milj. kr. för att uppföra anläggningarna. CTH avses svara för utbildningens innehåll ochgenomförande saml utfärda certifikat. Projekt ansvarar för uppbyggnad avanläggningarna och ekonomisk samordning, vidare för drift och underhåll medundan- 1982/83:147 46 tag av brandövningsanläggningen, vilken kommer att handhasav Brandförsvar. har ratificerat den s.k.STCW-konventionen, som innehåller nya internationella normer för sjöfartensombordanställda personal vad gäller personlig säkerhets- ochräddningsutbildning. Enligt CTH förväntas föreskrivet antalstater ha undertecknat konventionen vilket innebär att de nya bestämmelsernaskall träda i kraft därefter. CTH framhåller att de planeradeutbildningsanläggningarna för offshore-personal är konstruerade så att depassar även för STCW-utbildning. De båda utbildningarna kan också bedrivasparallellt. Efter samråd med industriministern vill jag anföraföljande. Jag delar den bedömning som CTHm.fl. gör, nämligen att den aktuella säkerhetsutbildningen föroffshore-personal bör komma till stånd i . Den är angelägen för svenskindustri av konkurrensskäl. I sammanhanget bör även nämnas att kontakter harägt rum med vad gäller möjligheter att ställa utbildningsplatsertill förfogande. Information om ett svenskt utbildningsinitiativ bör därför gesbl. a. inom ramen för den norsk-svenska blandade kommissionen. Förutsatt att kostnaderna för driftoch underhåll av anläggningarna samt för utbildningens genomförande kanfinansieras av de inblandade intressenterna, bör ett statligt engångsbidragtill .anläggningsinvesteringarna kunna lämnas. Möjligheterna att minskainvesteringsutgifterna från statens sida bör ytterligare utredas. Det statligabidraget bör uppgå till högst det belopp som begärs av CTH m.fl. Enligt minmening bör de medel som erfordras för nämnda ändamål kunna finansieras från demedel som återstår på reservationsanslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärderinom varvsregionerna. Jag återkommer i det följande till detta. 2.8 Vissa övriga anslagsfrågor 2.8.1 Avskrivningslån till varvsindustrin beslöt attanvisa ett reservationsanslag för /81 av 1 055 milj. kr. föravskrivningslån till varvsindustrin, m. m. Av detta belopp har regeringen genomolika beslut fördelat 725 milj. kr. i avskrivningslän till och 230 milj. kr. i avskrivningslän till privata mindre ochmedelstora varv samt 15 milj. kr. som avsägs för förombyggnader av vissa fartyg. Av anslaget har 85 milj. kr. sedermerainlevererats till statsbudgetens inkomstsida. Vidare beslöt den 11 juni1982 (NU 1981/82:53, rskr 1981/ 82:405) bl.a. dels att 30 milj. kr. av anslagetskulle användas för rekonstruktion av AB Nya Varv m.m., delsbemyndiga regeringen att såvitt avsåg rekonstruktionen av Varv omdet visade sig erforderhgt utfärda garanti för förlusttäckning inom skäligekonomisk ram. 1982/83:147 47 Beslutetinnebar att anslaget fick tas i anspråk för infriande av sådan garanti. Beslutom garanti och infriande av garanti skall enligt beslut anmälas tillriksdagen. Isamband med att skeppsbyggnadskontrakt tecknats mellan.AB Nya Varvoch partrederiet under bildande för nybygge 438'vid varvet har , ett dotterbolag till , och partrederiet ingåttett tidsbefraktningsavtal beträffande nämnda nybygge för en period av fem är.Befraktningsavtalet är villkorat bl. a. av att förlusttäckningsgaranti lämnasav staten beträffande förluster som avtalet kan komma att föranleda för . Regeringen har genom beslut lämnat utfästelse om att förlustersom kan uppkomma för pä grund av det nämndabefraktningsavtalet skall täckas genom statliga medel. Med hänsyn till vad jag har anfört omZenit bör enligt min mening ett reservationsanslag av 30 milj. kr.anvisas på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 underfjortonde huvudtiteln för infriande av eventuella förluster enligt den nämndautfästelsen. Vidare förordar jag att de medel som återstår avanslaget efter det att FKN beslutat om utbetalning av avskrivningslån för år1983 inte skall utnyttjas. Dessa medel skall levereras in på statsbudgetensinkomstsida. 2.8.2 Låntill mindre och medelstora varv beslöt (prop. 1979/80:165, NU69. rskr 405) att för /81 anvisa ett reservationsanslag av 20milj. benämnt Lån till mindre och medelstora varv. Enligt 5 kap. 1 §förordningen (1980:561) om statligt stöd till varvsföretag m. m. (ändrad senast1982:564) kan i vissa fall stöd lämnas varvsföretag med mindre än 1 700anställda för kostnader för 1. marknadsundersökningar ellermarknadsbearbetningar som avser utländska marknader eller 2. framtagande av anbud tillutländska beställare. I 5 kap. 6 § föreskrivs att lån för sistnämndaändamål kan efterges om anbudet inte leder till avtal. Stödet tili nämndaexportfrämjande åtgärder har utnyttjats imycket liten omfattning (ca 4 milj. kr. av anslagna 20 milj. Enligt minmening är det inte motiverat med en förlängning av detta stöd. Jag förordardärför att återstående medel efter av FKN gjorda utfästelser per den 1 juli1983 levereras in på statsbudgetens inkomstsida. 2.8.3 Bidrag till sysselsättningsåtgärder inomvarvsregionerna beslöt (prop. 1978/79:49, NU 17, rskr 115)att anvisa ett reservationsanslag för /79 benämnt Bidrag tillsysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna av 265 milj. kr. Vidare beslötriksdagen resp. juni månad 1979 (prop. 1978/79:124, 1982/83:147 . NU47, rskr 356 och prop. 1978/79: 211, NU 58, rskr 449) dels att 150 milj. kr. avnämnda anslag skulle användas såsom avskrivningslån till beställare av fartyg,dels att anslaget skulle användas för täckande av förluster i bolagenKockums och . Dessa förluster haruppgått till drygt 11 milj. kr. Regeringen har genom skilda beslut lämnat lånför vissa projekt till ett sammanlagt belopp av drygt 40 milj. kr. Av anslagetåterstår f. n. ca 63 milj. kr. Som jag har redogjort för kommerkapaciteten att reduceras vid olika varvsföretag. Utöver de industri- ocharbetsmarknadspolitiska åtgärderna som chefen för arbetsmarknadsdepartementetoch jag har redovisat kan det med hänsyn till reduceringarnasomfattning och arbetsmarknadsläget pä aktuella orter finnas anledning attöverväga även andra åtgärder för att minska sysselsättningsproblemen för de somblir övertaliga till följd av beslutade kapacitetsminskningar. Det har inte nuvarit möjligt att med någon större precision avgöra behovets omfattning ochtidpunkten för sådana åtgärder som kan bli nödvändiga. Det bör ankomma på regeringenatt närmare bedöma detta behov och utarbeta närmare föreskrifter. För att klarafinansieringen av sådana åtgärder förordar jag att de medel som återstår påreservationsanslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna,får användas för detta ändamål. Dessa medel bör härutöver kunna användas föratt vid behov stödja verksamheten vid (La Pro) på detsätt som jag har redovisat samt för investeringar i anläggtiingar försäkerhetsutbildning för offshore-personal. Regeringen bör inhämta riksdagensmedgivande härtill. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändrade riktlinjerför stöd till svensk varvsindustri som jag har förordat (avsnitt 2.4), 2. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att till utgången av ikläda staten garantier tillsvensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenska varv - inkl.tidigare lämnade garantier intill ett sammanlagt belopp avhögst . (avsnitt 2.4.1), 3. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att utfärda skuldebrev till - inkl. tidigareutfärdade skuldebrev -intill ett sammanlagt belopp av högst968000000 kr. (avsnitt 2.5.1), 4. godkänna de ändrade riktlinjerför avgifter på fartygskreditgarantier som jag har förordat (avsnitt 2.4.1), Prop.1982/83:147 49 5. godkänna vadjag har anfört om användningen av det i statsbudgeten för /81uppförda reservationsanslaget Avskrivningslån till varvsindustrin, m.m.(avsnitt 2.8.1), 6. godkänna vadjag har anfört om användningen av det i statsbudgeten för /81uppförda reservationsanslaget Lån till mindre och medelstora varv (avsnitt2.8.2), 7. godkänna vadjag har anfört om användningen av det i statsbudgeten för /79uppförda reservationsanslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärder inomvarvsregionerna (avsnitt 2.8.3),