prop · G6031 · 1982-12-31 00:00:00 — föreslår att som krav för att en friståendeskola skall godkännas för skolpliktens fullgörande skall gälla alt skolansundervisning ger väsentligen samma kunskaper och färdigheter som gmndskolansoch även i övrigt väsentligen svarar mot grandskolans mål. I detta liggerenligt kommittén alt undervisningen bedrivs till övervägande delen på svenskaspråket. (Beträffande fristående skolor som till övervägande delen har annatundervisningsspråk, se nedan under 5). Flertalet remissinstanser, bl.a. SÖ, de flesta länsskolnämnderna,ärkebiskopen, och biskopsämbetet, tillstyrkerkommitténs förslag tiU viUkor för att få fullgöra skolplikt vid friståendeskola. i tillstyrker men anser attförfattningstexten redaktionellt och språkligt bör anpassas lill skolförfattningsutredningensförslag i departementspromemorian Ds U 1981:4. i län anser att som villkor räcker alt ange att skolans undervisningväsentligen skall svara mot gmndskolans 1982/83:1 115 mål.Vilka kunskaper och färdigheter gmndskolan faktiskt ger kan enligt nämnden inteutläsas vare sig av Lgr 80 eller av några andra dokument. SAF för sammaresonemang. iVärmlands län hänvisar till skolberednings tolerans och generositet isina förslag gentemot de enskilda skolorna och har en känsla av att SEH-kommitténsgmndinställning innebär en skärpning i flera avseenden. Nämnden anser alt manutan att riskera något för den svenska skolans enhetlighet skulle kunna gåväsentligt längre än vad gjort i sitt förslag. iVästmanlands län tillstyrker de viUkor uppställt men anser att enbestämmelse bör införas i skollagen som förhindrar att intagning till enskildskola grandar sig på ett begåvningsurval. LO, TCO och /SR haringa erinringar mot kommitténs förslag i denna del. De politiskaungdomsorganisationerna är negativa överhuvudtaget till enskilda skolor. Deenskilda skolor som yttrat sig i denna del behandlar inte de allmänna vUlkorenför skolpliktens fullgörande i frislående skolor utan tar upp företrädesvis deenskilda skolornas ekonomiska fömtsättningar atl överleva. MRRhänvisar lill 1 kap. 2 § regeringsformen och anför att gmndsyn,atl barn genom ett enhetligt allmänt skolväsende skall erbjudas en gemensamplattform att stå pä, är oförenlig med regeringsformens huvudregel om friåsiktsbildning. Den mening företräder är den totalitära statens.Skolsystemet bör utformas så att full frihet öppnas att driva fristående skolorunder fömtsättning att undervisningen grandar sig på demokratins idéer. DeKristna Friskolorna i vill i 34 § skollagen ha formuleringen"motsvarande kunskaper" för att inte kränka de mänskliga rältigheterna. 4 Beslut om godkännande av fristående skola i allmänhet SEH-kommitténföreslår atl beslut om godkännande av skola för skolpliktens fullgörande enligl34 § skollagen liksom skall fattas av skolstyrelsen i den kommun därskolan är belägen. Avde remissinstanser som yttrat sig tUlstyrker SÖ, RHS och ett antal länsskolnämnder,bl.a. länsskolnämnderna i Väslernorrlands, , ochNorrbottens län, samt utredningen om barnens rätt förslag. Länsskolnämndernai , , , , och anser medhänsyn krav på lika behandling och enhetlig praxis alt länsskolnämndenborde besluta om godkännande av enskild skola efter hörande av den lokalaskolstyrelsen. Prop.1982/83:1 116 5 Skolpliktens fullgörande i fristående skola med annatundervisningsspråk än svenska föreslär atl fristående skola, som bedriverhela eller den övervägande delen av sin undervisning på ett annat språk änsvenska, av regeringen får godkännas för fullgörande av skolplikten i vad gällerbarn som kan antas inte komma att kvarstanna i landet eller somhar andra särskilda skäl att fä fullgöra sin skolplikt i en sådan skola. Förgodkännande skall enligt förslaget krävas att undervisningen som helhetbetraktad är likvärdig med . Därvid gäller atl barn, som är svenskamedborgare eller som kan antas komma att kvarstanna i landet för ,skall ges undervisning i svenska. Av remissinstanserna tillstyrker statskontoret, länsskolnämndernai , , och , RHS och SverigesFrikyrkoråd kommitténs förslag ulan närmare kommentarer. SÖ tiUstyrker förslag men efterlyseruppgift om vilken instans som skaU pröva om särskilda skäl föreligger för bl.a.barn som är svenska medborgare att få fullgöra sin skolplikt i en sådan skola;SÖ föreslår att den kommunala skolstyrelsen skall bedöma detta liksom attskolstyrelsen skall godkänna dylik skola. SÖ anser av sociala och psykologiskaskäl att bestämmelsen om undervisning i svenska även bör omfatta utländska skolpUktigabam som kan antas inle komma att kvarstanna i landet för . Länsskolnämndeni vill ha en restriktiv bedömning av "särskUdaskäl" och anser att SÖ t. v. bör pröva dessa särskUda skäl. Länsskolnämnderna i och län liksomutredningen om barnens rätt och invandrarpolitiska kommittén vidgar delvisfrågan till hur långt samhället skall gä i att bereda invandrarbarnundervisning på deras hemspråk och hänvisar till pågående försöksverksamhet medbl. a. hemspräksklasser i gmndskolan. i län anför att desatsningar som från sida gjorts för att ge våra olika invandrargruppermöjlighet att behålla och bevara sin egen kultur säkert ocksä kommer att ledatill krav på enskilda skolor. För atl motverka alltför stor isolering frånvissa etniska gmpper är det därför enligt nämnden väsentligt att somutredningen skriver- barn som kan antas inle komma att kvarstanna i landet fören kan få undervisning i fristående skola på annat språk än svenska.Övriga bör således i första hand undervisas pä svenska. SAF, ISS, MRR och SUF avvisar den restriktiva hållningkommittén intagit tUl atl fristående skolor meddelar undervisning på annatspråk än svenska. SAF, som anför handelspolitiska motiv, anser det ytterstangeläget att stöder fristående skolor som önskar undervisa pä främmandespråk, förutsatt alt verksamheten i övrigt uppfyller de allmänna kraven. SAFerinrar om att står inför situationen alt av de barn 1982/83:1 117 sombörjar gmndskolan har invandrarbakgmnd. Lycée Frangais för Uknanderesonemang och ifrågasätter att varje enskild elev skaU avkrävas redovisningvarför han eUer hon går i denna skola - en redovisning som inte krävs för t.ex.Waldorfskolorna. Någon lagregel för att eUminera en eventueU hlen ökning av detmycket lilla antalet elever i dessa fristående skolor behövs enligt Lycée och inle. Av rent demokratiska skäl samt hänvisande tillsvårigheten att rätt väga de motiv föräldrarna kan ha för atl sätta sina barn ien språkskola avvisar ISS varje skärpning i fråga om skälen för barn atl gå isådana skolor, dvs. kommilténs krav att det skall föreligga särskildaförhållanden eller påtaglig nytta för bamet för att det skall få fullgöra sinskolgång i en sådan skola. Från ekonomisk synpunkt skulle varje minskning avelevunderlaget försvåra skolans existens. Länsskolnämndeni län anser inte att motiveringar för skolor medundervisning på annat språk än svenska är särskilt väl underbyggda. avvisar tanken på minoritetsskolor i övrigt, är det enligt nämndenknappast konsekvent att låta vissa barn undervisas i skolor av denna typ. Dettorde heller inte vara lätt alt avgöra humvida ett barn kommer att stanna iSverige för . De villkor som kommittén ställer upp ochde särskilda skäl som omnämns blir i realiteten svåra att kontrollera. 6 Ett statligt stöd till vissa fristående skolor 6.1 Allmänna synpunkter Medstöd av kostnadsberäkningar, som gör, finner kommittén detskäligt atl elt begränsat statligt stöd efter särskUd prövning ges tillfristående skola. Stödet bör inte utgå generellt utan endast fill skola somfyller vissa krav. Deflesta remissinstanserna stöder förslaget atl ett begränsat statligt stöd skallkunna utgå tiU skolor som uppfyUer vissa krav, bl. a. RRV, SÖ samt länsskolnämndernai , , , , , , , , , , ochNorrbottens län. Andra remissinslanser som stöder förslaget är ärkebiskopen,utredningen om barnens rätt, kommunförbundet, /SR och Frikyrkoråd. Åtskilligaremissinstanser menar att om en enskild skola skall kunna bedriva sinverksamhet enligt de intentioner som anges i gmndskolans mål, synes det varanödvändigt att ge ekonomiskt stöd. I annat fall finns uppenbara risker attverksamheten får en inte önskad inriktning. Ärkebiskopen anför att eftersomSverige förbundit sig att respektera vissa intema-tioneUa konventioner påutbildningsområdet bör ekonomiska bidrag ges lill fristående skolor för attSveriges förpliktelser skall ha reell betydelse. 1982/83:1 118 Fleraremissinslanser, bl. a. länsskolnämnden i , menar att detföreslagna stödet inte bör betraktas som en merkostnad i vanlig bemärkelse utanjämföras med de kostnader staten skulle ha haft om elevema hade gått i gmndskolan.Enligt nämndens mening blir kostnadema för de fristående skolorna avsevärthögre för staten än nuvarande statliga kostnader för enskilda skolor. Mol dettaslår en viss besparing för statsverket inom ramen för den summa ulgtfter somstaten skulle ha haft, om eleven gått i . iGävleborgs län instämmer, liksom många andra remissinstanser, i resonemangetatt kostnaderna inte bör betraktas som merkostnad i egentlig mening och fillstyrkerförslaget även ur kostnadssynpunkt. Länsskolnämnderna i , Västerbottensoch anser att de ekonomiska konsekvenserna av kommitténsförslag resp. de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av de enskildaskolornas fillkomst inte fillräckligl belysts. iNorrbottens län anser att med den dimensionering av statsstöd fill friståendeskolverksamhet som kommUtén föreslagit torde eventuella merkostnader blimarginella. Deremissinstanser som direkt representerar de enskilda skolorna anser att detföreslagna stödet är aUtför snävt filltaget. Till dessa hör t. ex. ,, , HUlelskolan, De enskilda läroverkensförbund och . Samma uppfattning har även SAF och RHS. Deenskilda läroverkens förbund anser atl det som i detta sammanhang kallasstatsbidrag är en kostnadsöverföring från det allmänna skolväsendet tiU denfristående skolan. Fleraremissinstanser pekar i olika sammanhang på risken för att elevav-giftema blirför höga ifall slafiigl stöd inte kommer att utgä. De menar att det finns riskför ett system med privatskolor som tar ut höga terminsavgifter och därmed endastblir tUlgängliga för barn till välbärgade föräldrar, vilket inte kanaccepteras. ÅtskUligaremissinstanser är tveksamma fill utvidgat statligt stöd liU fristående skolor.Statskontoret finner inle kommitténs mofiveringar för ett utvidgat statligtstöd till fristående skolor övertygande. Å ena sidan medför elever som övergår tiUfrislående skola med statligt stöd utan att minska behovel av basresurser i gmndskolanen kostnadsökning för staten. Å andra sidan skapar elever som övergår fill friståendeskola och genom detta minskar behovet av basresurser i gmndskolan visserligenen besparing för staten men till priset av större klasser och därmed en sämreundervisningsstandard för dem som går kvar i . Statskontoretavstyrker en utvidgning av kretsen fristående skolor med statligt stöd. a. , , , ,och förordar restriktivitet beträffande slafiiglstöd till fristående skolor. Länsskolnämnderna i och länanser att resurserna bör satsas pä de 1982/83:1 119 skolorsom kan förväntas tillföra den allmänna skolan positiva erfarenheter. Genomalt ge bidrag tiU elt begränsat anlal skolor kan också kraven pä resultat ochkvalitet upprätthållas. F. n. finns 35 fristående skolor, varav 8 harstatsbidrag. i anför att den föreslagna ramenger utrymme för statsbidrag lill alla nu befintliga skolor - med eller utanstatsbidrag hitliUs - och dessutom utrymme för nya skolor. Detta är enligtnämnden en alltför generös inställning till möjligheterna alt bedrivafrislående skola med statligt ekonomiskt stöd. LO,, CUF och SSU, som är negativa till fristående skolor över huvudtaget, är i konsekvens härmed också negativa till statligt slöd till sådanaskolor. MRRanser att effekten av det av kommittén föreslagna statsbidragssystemet innebärdiskriminering av föräldrar som vill använda sin rätt att välja friståendeskola för sina barn. MRR avvisar helt förslag och förordar nyutredning. 6.2Besparing merkostnad för stat och kommun SEH-kommitténanför att det statUga stödet bör vara av den omfattningen att det jämte enviss besparing däratöver skall rymmas inom den summa utgifter som staten skulleha haft om eleverna i den fristående skolan gått i gmndskolan. Detgenomsnittliga statsstödet föreslås utgå med någol mer än 5000kr. per elev ochår (genomsnittligt belopp för årskurserna 1-9). SÖ anföratt det är av vikt att den framräknade besparingen ges möjlighet att slåigenom i praktiken. Detta kan vinnas om särskilda åtgärder vidtas. SÖ pekar pådet förhållandet atl gmndskolans statsbidrag fastställs före fördet kommande läsåret. Privatskolans ledning bör redan före detta datum hagenomfört sin intagning lill årskurs 1 så att de elever som skall gå iprivatskolan fråndras kommunens/kommunernas elevunderlag förbasresurstilldelningen. Eljest finns det risk för att reformen kommer attmedföra merkostnader för staten. Länsskolnämndeni anför att vid en bedömning av det statliga stödetsomfattning och utformning bör några av utgångspunkterna vara atl förekomstenav fristående skolor inte får allvarligt försvåra en långsiktig och rationellplanering av det allmänna skolväsendel, att den inle får försvåra för det aUmännaskolväsendet att erbjuda alla barn och ungdomar en likvärdig utbildning,oberoende av bostadsort och yttre vUlkor och att den endast i undantagsfall fårleda till större kostnader för stat och kommun än de kostnader som uppkommer omalla elever går i den allmänna grandskolan. Det är rimligt att samhälletutformar det ekonomiska stödet tiU fristående skolor så att det inle sfimulerarfill en alltför kraftig expansion. Man bör dock inte enligt nämnden överdrivade problem som en ökad förekomst av fristående skolor skulle kunna medföra. Länsskolnämndeni anser sig sakna underlag för Prop.1982/83:1 120 bedömningen av frågan om till alla delarföljt givna direktiv i vad gäller kravet på att alla förslag skall rymmas inombefintliga kostnadsramar men hänvisar till den administrativa förenkling som SEH-kommillénsförslag medför vid beräkningen av statsbidragets storlek. Utredningen om barnens rätt menar att vid en bedömning av kostnademafår man inte bortse från den inbesparing som del innebär för det allmänna attifrågavarande barn inte går i gmndskolan. anser utredningendärför att ökningen av del statliga stödet i förhällande till nuläget inte börses som en merkostnad vad gäller bam som ännu inle börjat skolan. och vissa kommuner uppställer somvillkor för ett nytt statsbidragssystem att det bl.a. inte får begränsastatsbidraget till den aUmänna skolan och atl det inte får förutsätta kommunaltstöd. att SEH-kommitlénsförslag om ett begränsat statsstöd tiU vissa skolor står i god samklang med deallmänna tilläggsdirektiven om sparsamhet med statsmedel ochuttrycker sin förvåning över att detta ifrågasätts. De enskilda läroverkens förbimd framhåtier att ettbegränsat statligt stöd till fristående skolor inte medför kostnader förstatsverket, eftersom sådant stöd motsvaras av en minskning av medelsbehovetunder anslaget Bidrag till driften av gmndskolor m. m. Förbundet framhållerockså atl del är svårt att förstå varför inte förslärkningsresurs skall ulgå,då ju detta är en utgtft staten skulle ha haft om eleverna gått i kommunalskola. 6.3 Kriterier för ett statligt stöd har uppställt tre alternativa kriterier somvillkor för statligt stöd: a) Skolansverksamhet bedrivs enligt ett speciellt pedagogiskt system eller har ensärskild uppläggning i annat avseende i syfte atl i praktiken omsätta en vissidé om utbildning eller fostran eller b) skolansundervisning sker helt eller till övervägande delen pä ett annat språk änsvenska eller c) skolan har enarbetsmiljö med konfessionell prägel och kan visa atl den för praktiskt skolbmkutvecklar uppfoslrings- eller omvårdnadsidéer som kan bedömas vara av värde förskolväsendet i dess helhet. förslag tillstyrks av RRV, länsskolnämndernai , , , , , ,, och , i Stock-holmslän, utredningen om barnens rätt, kommunförbundet, /SR samt ochSollefteå kommuner. SÖ ställer sig av principiella skäl avvisande till attskolor med ett annat undervisningsspråk än svenska skall kunna komma i frågaför statsstöd. LO finner att det kan vara motiverat att ge stöd tillfristående skolor 1982/83:1 121 endasti de fall där undervisningen bör bedrivas pä andra språk än svenska, dvs. förskolor enligt kriterium 2. Länsskolnämndeni betonar att kravet att skolan skall arbeta med en speciellpedagogisk gmndsyn som bedöms vara av värde för skolväsendet i dess helhetockså skaU ställas på skola med konfessionell prägel. Länsskolnämndeni län anför tvekan inför förslaget alt ge ett begränsat statligt stöd tiUskolor med ett annat undervisningsspråk än svenska under mofivering alt sådanundervisning torde kunna inrymmas inom ramen för gmndskolan. Nämnden finner dekrav som ställts upp för de konfessionella skoloma svåmppfyllda. Nämndenföreslår att etl verkligt stöd ges tiU ett begränsat antal konfessionellaskolor så alt skolorna därigenom kan fylla kravet på kvalitet och stimulerastill resultat som kan vara tiU nytta för skolväsendet i dess helhet. Länsskolnämndeni vill ha andra alternativa kriterier än dem som SEH-kommitténföreslår, nämligen följande. Den fristående skolan berikargenom sin verksamhel del allmänna skolväsendet. Den fristående skolantillgodoser ett utbildningsbehov som inle utan särskilda kostnadskrävandeåtgärder kan tillgodoses inom del allmänna skolväsendets ram. Den fristående skolan gör delmöjligt eller underlättar för etniska minoriteter att bevara sin kultur ividaste mening. Nämndentillstyrker SEH-kommitténs två första kriterier, då de i princip motsvararnämndens altemativa krav 1 och 2. Vad gäller kommitténs tredje kriterium, menarnämnden, att detta i sak är detsamma som det första kriteriet. Det är aUtförsnävt formulerat. KonfessioneUa skolor som uppfyller något av de trealternativa krav som nämnden föreslår skall vara berättigade tiU statligt stöd.Nämnden tillägger att även om krav ställs på den konfessioneUa skolan att denskall vara öppen även för bam till föräldrar som inte bekänner sig fill denreligiösa eller filosofiska övertygelse som karakteriserar skolan och atl dessreligionsundervisning skaU vara aUsidig far detta inte innebära att statsbidragetförknippas med några krav på att skolans konfessionella egenart skall utsuddas.Undervisningen i tros- och livsfrågor skall vara saklig och allsidig i denbemärkelsen att man inle ger en missvisande bild av andra trosriktningar ellerall man underlåter att undervisa om dessa trosriktningar. Men det innebär inleatt man vid den konfessionella skolan inte skall få verka för den tro manbekänner sig till. CUFvill att, om beviljar stöd till fristående skolor som inte harbidrag, detta stöd skall utgå endast tiU skolor som tiUämpar en egen pedagogiskmetod och som arbetar inom ramen för läroplanens målsättningar. Skolor medensidig eller polkisk påverkan av eleverna bör inle accepteras. 1982/83:1 122 i , The Brilish Primary Schooli och ISS tUlstyrker SEH-kommitléns andra kriterium. ISS betonarvikten av att det slafiiga stödet beräknas på alla elever vid skolan och inteendast på de skolplikfiga. Frikyrkoråd tillstyrker de två första kriteriernasom uppsläUer. Vad gäUer del tredje kriteriet finner rådet detalltför vagt i andra ledet och anser atl dess tolkning kan leda till godtycke.Rådet föreslår alt kriteriet utformas sä, att en konfessionell skola somarbetar i enlighet med målsättningen för svensk gmndskola kan få statligt stöd. Ärkebiskopen framhåller i sUt yttrande att gmndmotiveringenför statligt stöd till fristående skolor bör vara den demokratiska rätlen attfå sådant stöd. SAF vill att alla fristående skolor skall få samhällsstödi en omfattning som svarar mot åtminstone av den totala elevkostnaden i denaUmänna grandskolan. RHS förespråkar en generösare instäUning istatsbidragsfrågan och föreslår att godkända fristående skolor fär ettbegränsat statligt slöd. Denna uppfattning delas i princip av , , , De Kristna Friskolorna i , Stiftelsen , Föreningen för , och Stiftelsen . 6.4 Utformningen av ett statligt stöd föreslår atl det statliga stödet tillfristående skolor som förklarats berättigade därtill skall ulgå per elev med90% av 1/25-dels basresurs för lågstadiet och av l/30-dels basresursför mellan-och högstadierna. Därtill skaU läggas tUläggsbidrag samt bidrag tillarbetsgivaravgifter med f n. Förslaget knyter an tiU gmndskolans bidragssystemoch är en utveckling av detta genom att del görs elevrelaterat. Förslaget tillstyrks av RRV, SÖ, länsskolnämnderna iStockholms, , , , , , , ,och , kommunförbundet, , , ,, och kommuner. ,och Katolska biskopsämbetet. i tillstyrker förslaget iprincip men anser sig inte kunna bedöma den ekonomiska nivån, "som måsteavgöras uttfrän andra utgångspunkter än de över vilka nämnden haröversikt". En liknande uppfattning redovisas av länsskolnämnderna iBlekinge, Krislian-stads, , , och Norrbottenslän. i fillstyrker iprincip den föreslagna omfattningen av det statliga stödet men avvisar denföreslagna utformningen. Del är enligl nämnden i första hand en leknisk-prakfisk 1982/83:1 123 frågahur bidragssystemet skall konstrueras. Nämnden uppställer följande kriterierför konstrakfionen: Systemet skall vara enkelt ochstarkt schabloniserat. Bidraget skall vara elevrelaterat, vilket germöjlighet att snabbi överblicka kostnadskonsekvenserna. Systemet skaU vara enhefiigtför alla typer av fristående skolor. Systemet skall trots detta möjliggöra en varierandegrad av kostnadstäckning. Systemet bör ansluta till gmndskolans bidragssystembl.a. för alt automatisk följsamhet till lönekostnaderna i gmndskolan skallkunna uppnås. Dessa fem kriterier kanuppfyllas pä ett enklare sätt än vad kommittén föreslår, nämligen genom attbidragets storlek relateras fill förstärkningsresursen. Detta kan uppnås påföljande sätt. För varje stadium fastställs en lämplig bidragsnivå som ärligenomräknas till ett krontalsbelopp per elev (della görs lämpligen i samband medatt den årliga beräkningen av veckotimpriserna och av procenttalet förtilläggsbidraget görs). Detta krontalsbelopp relateras sedan tUlförstärkningsresursens krontalsbelopp per elev för det aktueUa året. Bidragetper elev i fristående skola kan så uttryckas i form av etl relationstal iförhållande tUl förslärkningsresursen. Tilläggsbidrag och bidrag till arbetsgivaravgtfterär inräknade i detta relationstal och behöver inte beaktas separat. Länsskolnämndeni tillstyrker den föreslagna bidragsnivån men anför att manbör undersöka om man kan fastställa bidraget på ett enklare sätt än detföreslagna t. ex. genom atl ange bidragels storlek som en viss procentandel av statsbidragetper elev till gmndskolan för resp. stadium. /SR,som tillstyrker den föreslagna utformningen i princip, vill all stödet skaUomfatta också en del av förstärkningsresursen. RHS,som vUl att bidrag skall utgå liU alla godkända skolor, föreslår att bidragetsätts i relation en viss andel av del genomsnittliga statsbidraget per elevi gmndskolan, förslagsvis 2/3. FASSvUl ha generösare bidrag. Liknande uppfattning redovisar . ISSföreslår att ett stöd av större omfattning skall utgå till skolor somundervisar på ett annat språk än svenska bl. a. med hänsyn till de besparingarsom staten gör på hemspråksundervisningens område genom atl elever går i skolorsom nu är i fråga. DeKristna Friskolorna i föreslår etl statsstöd som liksom i ochNorge - omfattar av den ställiga kostnaden för en elev i grandskolan. Föreningenför och Föreningen för föreslår attett system med s. k. "skolpeng" som följer eleven skall införas.Denna uppfattning delas av fostran. Prop.1982/83:1 124 7 Ytterligare regler för statligt stöd 7.1 Minimiantal elever som gräns för att statligtstöd skall kunna utgå föreslår att en skola som skall kunna kommai fråga för statligt stöd skall ha minst 25 elever. Det föreslås vidare attregeringen skall kunna medge undantag från denna regel. Endast elt begränsat anlal remissinstanser har yttrat sigi denna del.