prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Förvärvsfrekvensensom för ökade mycket lite jämfört med steg dock undertredje kvartalet 1982 med 0,som framgår av tabell 5: 1. Det var undertredje kvartalet framför allt förvärvsfrekvensen bland kvinnor över 25 årsom fortsatte öka om än i mindre omfattning . Ett fortsatt svårtarbetsmarknadsläge i kombination med ökade satsningar på utbildningbidrog till att förvärvsfrekvensen bland ungdomar fortsatte att minska kraftigt. Tabell 5:1 Relativaarbetskraftstal tredje kvartalet 1970, 1977-1982 därav: 16-24 år därav: 16-24 år KäUa: Statistiskacentralbyrån. ------- '"' _ -«'"' _,.,, -'"' 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källa: Statistiskacentralbyrån. Ökningen av antaletpersoner i arbetskraften illustreras i diagram 5:2. Arbetskraften har ökat isnabbare takt än vad som är fallet . Enlägre befolkningsökning på grund av minskad invandring och en sjunkandeökningstakt av förvärvsfrekvensen har orsakat detta trendbrott. Diagram 5:2 Arbetskraftoch sysselsättning 19761982 3-månadersglidande genomsnitt beräknat pä säsongrensade månadsdata 1976 1977 1978 1979 Anm. För saknas uppgifter p. g. a.konflikten. Källa: och . En ökad medelarbetstid1982 och en oförändrad långtidsfrånvaro leder till att utbudet av arbetskraft itimmar räknat ökar med 0,medan utbudet i antal personerbara ökade med 0,. Den totalasysselsättningen ökade under hela senare delen av fram till mittenav 1980 då denna utveckling bröts. Antalet sysselsatta minskade därefter med5000 personer och med 13000 personer mellan de tre förstakvartalen och 1982. Nedgången berörde uteslutande denmanliga arbetskraften medan antalet sysselsatta kvinnor fortsatte att öka. Menökningen av antalet sysselsatta kvinnor blev mellan de tre första kvartalen1981 och 1982 endast 6 000 personer, dvs. betydligt lägre än . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 97 Tabell 5:2 Sysselsättningsutvecklingen enligt AKU1977-1982 Medeltal sysselsatta, 1 000-tal 1982 . l-3kv. (mer än 35 fim/v) (/v) (/v) ' Årsmedeltalen har beräknats med uppskattadevärden för . Antalet sysselsattamän, som varit i stort sett oförändrat , sjönkmed 40000 personer . Nedgången under de tre förstakvartalen blev dock inte lika stor utan stannade vid 19 000 personer. Under de tre förstakvartalen minskade även de deltidssysselsalla med ca 1000personer i motsats till vad som gällde då denna kategori ökade medca 38000 personer. ökade dock antaletdeltidsarbetande åter efter en kraftig nedgång under första halvåret.Minskningen av de deltidsarbetande faller uteslutande på de som arbetar mindre än halvtid ( 20 tim.). Sysselsättningenfördelad på näringsgren framgår av tabell 5:3. harsysselsättningsminskningen varit mest markant inomindustrisektorn, medan sysselsättningen inom den kommunala sektornfortsatt alt öka, så även . Den djupa ochlångdragna lågkonjunkturen har lett till att antalet in-dustrisysselsatta sedan den senaste toppunkten under tredje kvartalet1980 minskade med 70000 personer, , t.o.m. tredje kvartalet 1982. Antaletindustrisysselsatta var 920000 personer. Nedgången i industrin har motvägts av en ökning iantalet kommunanställda. Mellan tredje kvartalet 1980 och tredje kvartalet 1982steg antalet kommunanställda med65000 personer, 6,, till 1 063000 personer. Antalet sysselsattai statlig tjänst har däremot minskat med ca 8000 personer mellan tredje kvartalet 1980och tredje kvartalet 1982 till 305000 personer. Ökad sysselsättning redovisas för el ochvärmeverkssektorn. Kraftig utbyggnad avenergianläggningar har lett till att antalet sysselsatta under desenaste två åren ökat med 5000 personer. 7 1982/83. 1982/83:100 98 Tabell 5:3 Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 19801982 1 Vy ViU ldl -3,9 -2,7 -2,2 -3,6 -2,5 -3,0 -3,8 -4,0 -3,7 El-, gas-, vatten- och -1,2 -0,7 -1,2 -0,8 -0,3 -0,1 -2,1 -1,9 -0,1 -0,6 -0,5 -0,3 -0,4 -0,4 ' Handel, restaurang- ochhotellrörelse, samfärdsel, bank, och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m.m. Den totalasysselsättningsutvecklingen fäs från arbetskraftsundersökningama korrigeradeför kalendariska effekter m. m. för att överensstämma med nationalräkenskapemasdefinitioner. har det förelegat en ganska stor diskrepans mellansysselsättningen summerad över de olika näringsgrenarna och arbetskrafts-undersökningarna. Källa: Statistiskacentralbyrån. Trots stigandearbetslöshet bland byggnadsarbetare har antalet sysselsatta inombyggnadsverksamheten enligt nationalräkenskaperna inte minskat med mer än 4000personer (-1,) . Förklaring torde vara att den mersysselsältningsintensiva ombyggnads- och reparationsverksamheten ökat kraftigt. Analysen av statistikenöver antalet nyanmälda lediga platser försvåras av effekterna på statistiken avden anmälningsplikt som successivt införts och som gäller hela landet.Enligt beräkningar gjorda av AMS har denna anmälningsplikt medfört att antalet till arbetsförmedlingarna nyanmälda ledigaplatser ökat med . Den nedgång i antaletnyanmälda lediga platser som inleddes har fortsatt under1981 och 1982. nyanmäldes i genomsnitt per månad32700 lediga platser till arbetsförmedlingarna, vilket är den lägsta siffrasom någonsin uppmätts. Nedgångenjämfört med tredje kvartalet 1981 är medannedgången mellan tredje kvartalet 1980 och 1981 beräknats till efterkorrigering för den utökade anmälningsplikten. (Det finns således en tendenstill en avtagande minskning av antalet nyanmälda lediga platser.) I diagram 5:3 redovisasutvecklingen av antalet kvarstående lediga platser totalt och för fyradelsektorer. Antalet kvarstående lediga platser ger en indikation på den icketillgodosedda efterfrågan på arbetskraft. Dessa har minskat kraftigt sedanmitten av 1980. De uppgick i genomsnitt per månadtill 13 447 också det en rekordlåg siffra. Minskningen i förhållande tilltredje kvartalet 1981 var . Särskilt påtaglig är minskningen förtillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten. Diagram 5:3 Vidarbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 19761982 Anm. Delbranscherna summerar sig inte tilltotalen då vissa branscher uteslutits. Korrigeringför den utvidgade anmälningsplikten har ej gjorts. En annan indikator påefterfrågan är bristen på yrkesarbetare enligt konjunkturinsfitutetsbarometerundersökningar som redovisas i tabell 5:4. Under tolv kvartal i följdfram till ökade andelen industriföretag som angav brist påyrkesarbetare och utgjorde dä av antalet företag. Därefter har konjunkturenvänt. Prop.1982/83:100 100 angett brist på yrkesarbetare. Den tidigare bristen påyrkesarbetare inom byggnadsverksamheten har minskat kraftigt under desenaste två åren. uppgav av byggföretagen brist påträarbetare och brist på betongarbetare. var motsvarande tal Iresp. Den enda delbransch inom industrin där brist på yrkesarbetare ansågsvara ett störreproblem var inom varvsindustrin där av företagen redovisade brist påarbetskraft. Tabell 5:4 Brist påarbetskraft inom industri och byggnadsverksamhet 1982 Textil-, beklädnads- och Massa-, pappers- och Kemisk, gummi- och plastvaru- Den ökning avarbetslösheten som inleddes har fortsatt under1981 och 1982. Tredje kvartalet 1982 var 158000 personer arbetslösa, dethögsta antal som uppmätts i och en ökning med 42000 personer jämförtmed tredje kvartalet 1981. Rekordhög arbetslöshet noterades för augusti ochseptember 1982 medan arbetslösheten var betydligt lägre i oktober och november.Antalet arbetslösa i procent av arbetskraften var tredje kvartalet 1982 3,. Motsvarandesiffra var 2,. Ökningen av arbetslösheten var mestmarkant bland unga män iåldern där den relativa arbetslösheten ökade från 8,tredje kvartalet 1981 lill 12,tredjekvartalet 1982. Även bland kvinnor i samma åldersgrupp var ökningen avarbetslösheten stor. Tabell 5:5 Arbetslösheten 1979-1982 Års- och kvartalsmedeltal, () (arbetslösa i procent av 2,3. Anm. Årsmedeltal har beräknats meduppskattade värden för . Diagram 5:4 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser \f\K ,1!' ......b,.. »...''kassa .....\:- *v v** 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: ,och . 1982/83:100 102 Statistiken över antalet arbetslösakassamedlemmar visar inte på en lika kraftig ökning. Mellan tredje kvartalet1981 och 1982 steg relativa arbetslöshetstalen från 2,till 2,. Antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder ökade de tre första kvartalen 1982 med 24000personer från att ha minskat . Antalet personer iberedskapsarbeten ökade kraftigt. Ökningen hänför sig huvudsakligen till detvå första kvartalen medan antalet beredskapsarbeten det tredje kvartalet 1982var obetydligt fler än tredje kvartalet 1981. Tabell 5:6 Antal personeri arbelsmarknadspolitiska åtgärder 1976-1982 Månadsmedeltal, 1 000-lal 1981 1-3 kv. A:ä//fl;. Antalet sysselsatta iskyddat och halvskyddat arbete ökade i snabbare takt de första tre kvartalen1982 än trenden . Antalet personer i arbetsmarknadsutbildningökade med endast 2 000 personer de tre första kvartalen 1982. Tabell 5:7 Antal personerberörda av varsel om personalinskränkningar (uppsägningar och permitteringar)19771982 1977 1978 1979 1980 1981 1981 1982 Industri 49583 39316 14373 31815 71410 57782 50759 därav: verk stads industri 26967 18391 6851 7926 25489 20192 18021 Branscher utan för industrin 18638 18 735 11966 11945 19196 14 599 17 191 Totalt 68221 58051 26339 43760 90606 72381 67950 Antalet personer somberörts av varsel om uppsägningar och permitteringar ökade starkt under 1981men visar på en minskning jan-okt 1982 i jämförelse med motsvarande period1981. Minskningen gäller enbart industrin medan antalet varsel ochuppsägningar ökat för branscher utanför industrin. Antal personer medkorttidsvecka har minskat med 14000 personer från 34000 jan.-okt. 1981 fill20000 personer . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Den djupainternationella lågkonjunkturen har lett till att antalet personer, som intekunnat sysselsättas på den ordinarie arbetsmarknaden ökat i . Andelen personer som antingen är öppet arbetslösa, deltari beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning eller är anställda isamhällsföretag eller i andra företag med s.k. lönebidrag steg därför från strax av arbetskraften tilldrygt (se diagram 5:5). Knappt en halv procentenhetav denna ökning förklaras av fler personer i arbetsmarknadsåtgärder. Diagram 5:5 Antal arbetslösa och iarbetsmarknadspolitiska åtgärder i procent av arbetskraften Källor: och statistiskacentralbyrån. Den svaga ekonomiskatillväxt som präglat har medfört en trendmässigt starkt stigandearbetslöshet i de flesta industriländer. I har en alltför drastisk ökning iden öppna arbetslösheten kunnat undvikas genom att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökatsedan i mitten av1970-talet. Om hänsyn tas äventill andelen sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder harandelen personer som ej sysselsätts på den ordinarie arbetsmarknadentrendmässigt ökat i sedan i miUen (diagram 5:6).Ökningstakten är dock lägre än i flertalet övriga industriländer. Diagram 5:6 Antal arbetslösa och iarbetsmarknadspolitiska åtgärder i procent av arbetskraften 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen och . Befolkningen i de arbetande åldrarna() antas komma att öka med 13 000personer (0,) . Av denna ökning väntas nettot av in- och utvandringen svara för 3 000personer. Detta låga invandringstalär lika med 1981 och något tusental högre än 1982. Förvärvsfrekvensenantas öka något jämfört med så att i medeltal avbefolkningen i de aktiva åldrarna arbetar eller söker arbete . Männensarbetskraftsdeltagande väntas minska och i absolutatal med 5 000 personer. De gifta kvinnornas relativa arbetskraftstal fortsätteratt öka kraftigt. 1983 väntas talet öka och kommer upp i . Dessa antaganden ombefolkningstillväxt och arbetskraftstal innebär att arbetskraftsutbudetökar med ca 13000 personer eller 0,. Utbudetmätt i timmar förutses öka med 0,. Den genomsnittliga arbetstidenberäknas således minska med 0,1983. En fortsatt begränsad ökning av långtidsfrånvaron motvägs av att medelarbetstiden antas öka något efter att ha sjunkit till följd av arbetstidsförkort- ning, könsmässig förskjutning etc. under hela1970-talet. ökade dock medelarbetstiden genom att många deltidsarbetandegick över till längre arbetstider. Det finns skäl både för och emot att anta enfortsatt ökning av den genomsnittliga arbetstiden. torde den svagaefterfrågan verka neddragande. Produktion, produktivitet och sysselsättning1983 Genom att ställaprognoser för produktionen i olika näringsgrenar mot antagande omproduktivitetsutvecklingen erhålls efterfrågan på arbetskraft uttryckt itimmar. Genom att ställa utbudsprognosen mot efterfrågekalky-len kan man få enuppfattning om sysselsättning och arbetslöshet . Produktions- ochproduktivitetsprognoserna framgår av tabell 5:9. I tabell 5:8redovisas produktivitetsutvecklingen . Där redovisas ocksåproduktiviteten säsom den framgår om produktionen mäts från användningssidan.Den totala produktionen väntas öka med 1,9 resp. 1,1983. Samfidigtförutsätts produktiviteten, dvs. produktionen per arbetad timme, förbättrasnågot mer, vilket ger en minskning av arbetskraftsefterfrågan mätt i timmarmed 0,. Den genomsnittliga arbetstiden förutsätts minska med 0,1 %.Sysselsättningen i personer beräknas således också minska jämfört med1982. För industrin förutsesatt produktionen vänder från en minskning fill en ökning påca 1983. Produkfiviteten beräknas öka med 1 1/mer.Sysselsättningen i timmar skulle därmed minska med . Tabell 5:8Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 19761983 Jordbrak, skogsbruk och fiske Gruvor och tillverkningsindustri El-, gas- och värmeverk Byggnadsverksamhet -4,2 -3,5 -1,7 -2,1 -1,9 -2,2 2,5 5,5 2 1,5 2,5 5,0 2 1,5 Privata tjänster Offentliga tjänster 2,9 -0,3 -0,5 0,3 Total produktivitet (med produkfionen mätt från användningssidan) -0,4 -0,2 -0,1 ' Alt. A bygger på en umlöneökningmed , se kapitel 1 Källor: och statistiskacentralbyrån. Prop.1982/83:100 106 Tabell 5:9 Produktion,produktivitet och sysselsättning 1983 Årlig procentuellförändring avrundade till halva och hela procentenheter Sysselsättning (timmar) Sysselsättning (timmar) -0,5 2,5 5,5 2 1,5 -1,5 -0,5 2,5 5 2 1,5 -1,5 -0,2 -0,2 Jordbrak, skogsbmk ochfiske Gruvor och tillverkningsindustri El-, gas-, vatten- ochvärmeverk Byggnadsverksamhet Privata tjänster' Offentliga tjänster ' Handel, restaurant- ochhotellverksamhet, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltning m. m. Produktionen inombyggnadsverksamheten väntas minska med drygt 1/. Omproduktiviteten förbättras med 11/minskar sysselsättningen i dennasektor mätt i timmar. För den privatatjänstesektorn, som är den sysselsättningsmässigt största sektorn, förutses enökande produktion 1983 jämfört med . Produktionen för de delbranscher somär mer orienterade mot industrin utvecklas positivt. En motverkande faktor äratt den privata konsumtionen väntas minska kraftigt , vilket drar nedproduktionen inom varuhandeln. Produktiviteten beräknas öka med 1 1/2%.Tjänstesektorn ökar följaktligen sin efterfrågan på personal , med0-1/mätt i fimmar. Den offentliga sektornexpanderar långsammare . För statens del väntassysselsättningen minska i timmar. Den kommunala sysselsättningenberäknas öka betydligt långsammare än tidigare, med . Statenssysselsättning minskar till följd av överförandet av tillUppsala läns landsfing och den kommunala sektorn får motsvarande tillskott.Sysselsättningen i limmar väntas öka med 11/i den offentliga sektorn. Arbetskraftsefterfråganmätt i timmar kan schablonmässigt räknas om till personer genom antagande omarbetstidsutvecklingen i olika delsektorer. En sådan kalkyl har självklartstora brister men redovisas ändå i nedanstående tablå grovt sektoruppdelad. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 107 Schablonberäkning avsysselsättningsutveckling i olika branscher 1982 och 1983 Alt. I Alt. A Totalt -4 000 - 3000 ' Därav ca 6 000 anställdavid för vilket läns landsting blir huvudmanfr.o.m. - Den kommunala expansionentycks således fortsätta att suga upp arbetskraft, medansamtliga varuproducerande sektorer redovisar minskning. En delav den kommunala sysselsättningsökningen förklaras av det ökande antalet beredskapsarbeten.Minskningen är störst i byggsektorn där fallet i produktion främst drabbat den"lunga" byggverksamheten. Tablån visarsysselsättningsförändringen mellan årsgenomsnitten. Skillnaden mellanalternativen är liten. Eftersom sysselsättningen i flertalet sektorer radikaltförsämrats under loppet av 1982 innebär denna kalkyl ändå en ljusnande bild avarbetskraftsefterfrägan under loppet av 1983. Detta gäller i första handindustrin där sysselsättningen kan väntas sluta minska . Det lågakapacitetsutnyttjandet innebär dock att det finns en stor produktivitetsreservinom företagen, som begränsar arbetskraftsefterfrågan. Det stora antalet personersom berörs av arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika art och ökande antalpersoner som vill arbeta mer eller som skulle ha sökt arbete om det funnits påorten torde också innebära att varje efterfrågeökning leder till ökat utbud avarbetskraft. Därmed torde det inte vara realistiskt att räkna med någondrastisk sänkning av arbetslösheten. Arbetsmarknadsläget torde därför inte markantförbättras under loppet av året. Allteftersom effekterna av deekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits slår igenom påproduktionen beräknas efterfrågan på arbetskraft öka. Arbetslösheten förutsesmol slutet av året sjunka som de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernafortfarande beräknas ha relativt stor omfattning, vilket ocksä förutses i budgetförslaget.Det genomsnittliga antalet personer som blir föremål för olika former av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder beräknas härigenom öka med ca 15000 jämfört med . 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Inkomst- ochprisutvecklingen innebar för hushållens del att köpkraften(disponibel inkomst priser, se tabell 6:1) steg med drygt 2%1979-1980 för aU därefter falla 0,. Konsumtionsvolymenökade endast svagt (0,) 1979-1980, trots att köpkraften steg mellan dessa år,och sjönk 1980-1981 med 0,, alltså något mindre än inkomsterna. Både 1980 och1981 använde hushållen av den disponibla inkomsten till konsumtion.Sparkvolen uppgick således till (se diagram 6:1). Tabell 6:1 Hushållssektorns' inkomster och utgifter1981-1983 Procentuell förändring från föregående år 2 Inkomstöverföringar till hushållfrån offentliga sektorn 3 Direkta skatter, avgifter m. m. 4 Nettoinbetalningar till det offentliga (2./.3) 5 Räntoroch utdelningar, netto' 6 Övriga transfereringar, netto 13 Implicitprisindexför privat konsumtion (1975=100) -22,0 -48,0 -25,7 -75,3 -38,0 -20,0 ' Hushållssektorninkluderar, förutom hushällen, de s. k. ideella organisationerna som betjänarhushällen och som inte helt eller huvudsakligen finansieras och kontrolleras avoffentliga sektorn. Hit räknas arbetstagarorganisationer,folkbildningsverksamheten, , idrottsorganisationer. Rödakorset m. m. samt ej statsbidragsberättigade sjukhem, barnhem,barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushåll ingår hus-häll som ägerpersonliga företag dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. - Arbetsgivaravgifter ärej medtagna som löneförmån i denna post. ' Inkl. uttag från handelsbolag samt räntor på hushållenslivsförsäkringssparande. Detta uppgick till4000 milj. kr., beräknas 1982 uppgå till 4800milj. och 1983 till 5800 milj. kr. ' Förändring mätt iprocentenheter. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 109 Sparandet i procent avdisponibel inkomst. 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 och . Den här presenteradestatistiken visar något mindre svängningar i disponibelinkomsten än vad somframgått av tidigare kalkyler. Detta beror främst pä att skattestatistikenreviderats. Inbetalningar av preliminär A-skatt på ca . haromperiodiserats fill slutet av 1980. Även fyllnadsskattenhar dragits ner 1981 (med närmare 900 milj.kr.) vilket tillsammans medsedvanliga revideringar av inkomstposter netto resulterat i att dendisponibla inkomsten detta år justerats upp ca . över båda de år som berörs av de revideradeskattekalkylerna beräknas den realt disponibla inkomsten nu ha ökat 1,mot0,1979-1981 enligt tidigare statistik. Samtidigl beräknas konsumfionen underdessa år totalt ha sjunkit 0,. sjönkhushällens köpkraft ytterligare. Enligt nu föreliggande preliminära beräkningarhar realinkomsten minskat . Detta är drygt 1/2procentenhet större nedgång än enligt ,vilket främst beror på att disponibelinkomsten 1981 beräknas ha varit högre änsom där angavs. Mätt i löpande priserberäknas disponibelinkomsten ha stigit vilket är3 1/mindre ökning än föregående år. Totala faktorinkomsternakalkyleras ha ökat 7 3/1982 mot 8 3/1981. Faktorinkomsterna består tillövervägande del av löner. uppskattas lönesumman öka 6 1/(1981).Säväl avtalsutfall Prop.1982/83:100 110 som löneglidning beräknas 1982 ha varit lägre än åretinnan, medan sysselsättningsvolymen sjönk ungefär lika mycket bägge åren.Även inkomst-överföringarna från den offentliga sektorn till hushällen beräknas hastigit mindre 1982 än 1981 eller med 9 resp. 13,. Inbetalningarna av skatteroch avgifter m.m. ökade däremot mer 1982 än tidigare, 11 1/att jämföras med 81/2%1980 och 1981 enligt den reviderade skattestatistiken.Nettoinbetalningarna till det offentliga skulle därmed ha ökat 1982 med nästan 41/2miljard kr. efter att ha minskat med närmare 4 miljarder både 1980 och1981. Prisökningstalet förprivat konsumtion uppgick enligt implicitprisindex till 10,för 1982vilket är drygt en procentenhet mindre än föregående år. Konsumtionsvolymen under de tre förstakvartalen var enligt SCB:s statistik 1/större än under motsvarandeperiod året innan. beräknasköpkraften ha sjunkit med . Livsmedelsinköpen fortsatte att minska, , efter att hasjunkit 1980-1981. Inköpenav varor, speciellt varaktiga varor ökade däremot på nytt. Dennautveckling synes ha fortsatt med bl.a. en kraftig ökning av bihnköpen i böijan avkvartalet. beräknas konsumtionsvolymen ha ökat 3/,som realinkomsten uppskattasha minskat . Det bör dock starkt understrykas att den tillgängliga inkomststatistiken i flera avseendenär mycket preliminär. Sparkvolenskulle därmed ha sjunkit kraftigt till från den förhåUandevis höganivån på 1980 och 1981. Prognoserna överutvecklingen och 1983 utgår från två alternativa antaganden omavtalsmässig löneökning och löneglidning sammantaget. Det lågaalternativet, alt. I, motsvarar ungefär en prolongering av gällande avtal underförutsättning dels att det inte sker någon utlösning av förtjänstutvecklingsgarantintill följd av löneglidningen 1980-1982 inom LO-områ-det, dels attlöneglidningen 1983 blir måttlig (ca 2,för samtliga löntagare). Ialternativ I uppgår summan av avtalslönehöjning och löneglidning till 5,och ialternativ II till . Härav utgörs avengångsbelopp som kostnadsmässigl hänför sig till 1982. Lönehöjningar som harsin grund avtal beräknas i runda tal till 2,.' Omförtjänstutvecklingsgarantin i kommer att tolkas så att den utlöses, utfaller ytterligarelönehöjningar inom PTK- och LO-områdena. Den offentliga sektorn har oavsettdetta kunnat ingå i förhandlingarom kompensation. Om de framförda anspråken genomgående skulle tillgodoses, skulle tillskottet för helalöntagarkollektivet kunna uppskattas ' Räknat i förhällande till beräkningsbasen ärslöner, dvs. 1982 ärs nivålönesumma justerad för sysselsättningsutvecklingen. -Angäende begreppen utbetald lönesumma, kostnadslönesumma och nivälönesumma. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 111 fill drygt 1 1/. Detta skulle innebära attknappt hälften av den antagna löneökningen om enligt alt. II återstår för nya avtaloch löneglidning. Sysselsättningen förutsesminska ytterligare . Den totalt utbetalda lönesumman (föreskatt) skulle därmed stiga 4,i det lägre och 7,i det högre alternativet.Kostnadslönesumman skulle - med hänsyn till.de engångsbelopp till följdav prisutvecklingsga-ranfin som utfaller - bli något lägreän den utbetalda eller 4,4 resp. 7,. Ökade sociala avgifter beräknas höjatimkostnaden . Kostnaden för samtliga löntagare skulledärmed öka 6,i det lägre och 9,i det högre lönealternafivet (6,9%1981-1982).