prop · G60373 · 1982-12-31 00:00:00 — Genom alt tillförabeloppet ell (ev. inköpt) förluslföretag i högskatldandet kan beskattning avbeloppet f. ö. ändå undvikas. Den skatleskyldiges bevisbörda torde i de seriösa fallenknappast bli betungande. är förefintlighelen av ekonomiskaintressegemenskapen en notoritel. Kammarrätten i anser alt en regel av förevarandeslag skulle klart diskriminera affärstransaktioner med lägskaltdänder. Frånrättssäkerhetssynpunkt är förslaget emellertid acceplabell. Kammarrätten tillstyrker i princip förslagel men vill pekapå följande. Arbetsgruppen uppger atl syftet med förslaget är att genomen bevisregel underlätta för det allmännas representant att föra talan i målrörande omfaklureringsaffärer. Förslagel innebär emellertid atl omräkningenligt 43 § I mom. skall kunna ske även om den skattskyldige kan bevisa atlintressegemenskap inte föreligger. Förslagel innebär härvidlag en skärpning avgällande rätt. Den synes befogad. Man kan kanske tycka atl regeln inger vissabetänkligheter från renodlade rällssäkerhelssynpunkter, men i praktiken bör nogde korrekta transaktionerna gå fria. Den föreslagna bestämmelsen är inteförenlig med innehållet i våra dubbelbeskattningsavtal. Hovrälten anser inle alt en skatlskyldig som ingår ell förhonom oförmånligt avtal bör beskattas olika om motparten är etablerad i ett lågskattelandeller i annat land. Vad arbetsgruppen vill vinna med förslaget, nämligen atlförhindra omfaktureringslransaktioner, kan uppnås genom en regel om omkastadbevisbörda. Även för denna situation kan enligt hovrättens mening en sådanregel godtagas. Hovrätten föreslår därför atl tillägget till 43 § 1 mom. KL färföljande innehåll: "Bestämmelserna i första stycket äger, om det ejvisas atl intressegemenskap inle föreligger, motsvarande tillämpning omtransaktionen skelt med någon i ell land med låg beskattning." Justitiekanslerns yttrande överensstämmer med vad Götahovrätt anfört. Bankinspektionen anser all den föreslagna skärpningen av 43§I mom. KL har blivit för omfattande och fortsätter: " Atl helt släppa kravet på intressegemenskap mellanden svenske skattskyldige och den utländske medkontrahenlen innebär sålunda enbefogenhet för skallemyndigheterna att i fiskall intresse granska ochifrågasätta omräkning av en betydande del av priserna i del livliga varuutbytetmed Prop.1982/83:73 21 Enligt bankinspektionensmening bör kravet pä intressegemenskap bibehållas i princip men modifierasdärhän atl det skall vara tillräckligt all skälig anledning finns all antagaall intressegemenskap föreligger. I så fall synes å andra sidan inte erforderiigtatl begränsa denna regels giltighet till lågskatteland. Allmänt positiva tiU förslagel har bl.a. länsstyrelserna iNorrbottens, och saml LO varit. Länsstyrelserna i samt Göleborgs och länanser atl den föreslagna ändringen är motiverad men anser atl uttrycket"betydligt lägre beskanning" bör ges en klarare definition. i har anfört följande. Del kan vara praktiskt tagel omöjligt atl bedöma omaffärstransaktioner i en världsomspännande koncern har inneburit en icketillåten vinslöverföring. Man kan därför ifrågasätta del lämpliga i alt ha enregel som förutsätter att sådana bedömningar görs. förordar attandra alternativ övervägs för att fastställa vinstöverföringar mellan olikaländer. , , , och har i ell gemensamt yttrande ansett all förslagel inte börgenomföras och lill slöd för detta yttrat. Del synes vara arbetsgruppens uppfattning alt svenskaförelags export och import via i lågskalleländer etablerade handelsföretag ochagenter regelmässigt inte har annat syfte än atl undanhålla svensk skatt. Om såvore fallet, skulle vi inte ha så mycket atl erinra mol gruppens förslag.Verkligheten är dock en annan. Som exempel må nämnas att de mindre ochmedelstora svenska industriföretagen i regel inte har någon egen organisationför export. För sin utlandsförsäljning anlitar dessa förelag utländska representantermed ensamförsäljningsrätt på elt eller flera länder. Alt dessa utländskahandelsföretag och agenter i viss utsträckning och av olika skäl funnit dellämpligt att etablera sig i länder med låg beskattning är naturligtvis ellförhållande som del ligger utanför de svenska företagens möjligheter allpåverka. Om den föreslagna regeln införs kan med säkerhet förutsesatt de svenska förelagens möjligheter atl organisera sin utrikeshandel på etleffektivt säll försämras. Arbetsgruppens uppfattning alttaxeringsmyndigheternas skyldighet all bevisa all en inkomslöverföring skett ären garanti mol alt regeln används även mol seriös affärsverksamhet kan vi inledela. Eftersom arbetsgruppens utgångspunkt är att de i lägskalteländernaetablerade represenlantförelagen tillkommit av skatteskal, lär del nämligen blisvårl för de skattskyldiga att övertyga myndigheterna om atl utbetalade provisionerm. m. verkligen är affärsmässigt motiverade. SHIO-Familjeföretagen och har i etlgemensamt yttrande avvisat den föreslagna utvidgningen av 43 § I mom. m.fl. är också negativa och befarar 1982/83:73 22 alten regel av della slag är en regel av i del närmaste sloppkaraktär för affärermed lågskalleländer. Förbundet tror inte alt någon vill la risken att få enaffärsuppgörelse underkänd vid laxeringen. advokatsamfundoch har inga principiella invändningar mot förslaget. Prop.1982/83:73 23 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1956:623)'atl i lagen skall införas en ny paragraf, 26 a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om etl fåmansföretag eller en näringsidkare som är fysiskperson vid inkomstbeskallningen gjort avdrag för något av följande slag aversättningar vUka har tillgodoförls någon i utlandet, skall i självdeklaralionenlämnas uppgift om ersättningarnas sammanlagda belopp för varje land.Skyldigheten gäller ersättningar lill utlandet som avser ränla på skuld, royalty eller annan ersättning för upphovsrätt etter annandärmed jämförlig rättighet såsom rätt titt patent, varumärke, mönster samtlitterärt och konstnärligt verk. Som fåmansföretag anses före tag som enligt 35 § 1 a mom. sjunde stycket kommunalskattelagen (1928:370) räknas som fåmansföretag. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamlingoch lillämpas första gången beträffande självdeklaration som skall avges tillledning taxering. ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. 1982/83:73 24 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs an 43 § I mom. saml anvisningarna lill 41 c § och punkt 1 avanvisningarna lill 43 § kommunalskanelagen (1928: 370) skall ha nedan angivnalydelse. 1 mom.'Har näringsidkare tiU någon, som är ekonomiskt intresserad i hans företagetter kan öva inflytande på dess ledning eller i vars företag han är ekonomisktintresserad eller på vars företags ledning han kan öva inflytande, försåltvaror till lägre pris etter av honom köpt varor titt högre pris än de iallmänhet gällande etter i övrigt med honom avtalat ekonomiska viUkor somavvika från vad som skutte hava avtalats mellan Ivå av varandra oberoendenäringsidkare och har, i följd härav, inkomsten av företagel blivit lägre änden eljest skolat bliva, saml har tillika den, vilken inkomsten i ställettillförts, icke atl utgöra skall jör inkomsten här i riket, skall inkomsten avföretaget beräknas lill del belopp, vartill den kan antagas hava uppgått,därest dylika åtgärder icke vidtagits- I mom. Har näringsidkares inkomst blivit lägre litt följdav all villkor avtalats som avviker från vad som skulle ha avtalats mellan tvåsinsemellan oberoende näringsidkare, skatt inkomsten beräknas titt det beloppsom den skulle ha uppgått till om sådana villkor inte förekommit, underförutsättning alt a) den somi stället tillförts inkomsten inle skall beskattas för denna här i riket. b) delfinns sannolika skäl att anta atl ekonomisk intressegemenskap föreliggermellan näringsidkaren och den med vilken avtalet Iräfjäts, och c) del inteav omständigheterna framgår alt villkoren tillkommit av andra skäl än ekonomiskintressegemenskap. till 41 c §= För sådan ränla på vinstandelslån som icke är beroende avdet lånlagande förelagets utdelning eller vinst får företagel avdrag enligtbestämmelserna i 22, 25, 29, 36 och 39 §§. Ränla vars storlek är beroende av företagets utdelningeller vinst (röriig ränla) anses som avdragsgill omkostnad för företagel i denförvärvskälla vari del lånade kapitalet har nedlagts, endast underförutsättning all a) lånet har utbjudilslill teckning på den allmänna marknaden, eller b) ensamrätt ellerföreträdesrätt b) ensamrätt eller företrädesrätttill teckning av länet har lämnals lill teckning av lånet har lämnals någon som icke äger aktier eller andelar i del låntagande förelaget och icke har sädan intressegemenskap nägon som icke äger aktier eller andelar i det låntagandeföretaget och icke har sådan intressegemenskap ' Senaste lydelse 1965:573. = Senaste lydelse 1977:243. med företaget som avses i 43 § / mom. eller 57 § 3 mom. första stycket samt - såvitt gäller fåmansföretag som avses i 35 § I a mom. -icke heller är förelagsledare i företagel eller närslående till sädan företagsledare eller till aktie- eller andelsägare i företagel, eller med företaget som avses i punkt 1 av anvisningarna till 43§ eller 57 § 3 mom. första stycket samt - såvitt gäller fåmansföretag som avsesi 35 § 1 a mom. - icke heller är förelagsledare i företaget eller närståendelill sådan företagsledare eller lill aktie- eller andelsägare i företaget,eller c) aktierna eller andelarna i det lånlagande företaget är noterade påsvensk börs eller föremål för liknande notering här i riket och företrädesrättlill teckning av lånet har lämnats aktie- eller andelsägarna i företagel iförhållande till deras innehav av aktier eller andelar. I fall som avses i andra stycket c) skall det lånlagandeföretaget dock som inläkt i den förvärvskälla vari del lånade kapitalet harnedlagts upptaga ett belopp motsvarande det sammanlagda värde som genomföreträdesrätterna kan anses ha tillförts aktie- eller andelsägarna. Beloppet tageslill beskanning vid laxeringen för del beskanningsår under vilket teckningenav lånet har avslutats. På ansökan av låntagande förelag får riksskatteverketunder förulsällning all lånevillkoren med hänsyn till omständigheterna vidlånels upptagande fär antagas ha bestämts på affärsmässig grund besluta all röriigränta skall anses som avdragsgill omkostnad för företaget ulan hinder av alträtt lill teckning av lånet har förbehållils person eller personer som ägeraktier eller andelar i förelaget. Mot beslut av i fråga somhär avses får talan ej föras. Är det lånlagande förelaget sådant fåmansföretag som avsesi 35 § 1 a mom., gäller - oberoende av bestämmelserna i andra och tredjestyckena - all rörlig ränta, som utbetalas till aktie- eller andelsägare ellerföretagsledare i företaget eller dem närstående personer eller någon som påannan grund har intressegemenskap med förelaget, icke är avdragsgill. Uttryckenföretagsledare och närslående personer har den innebörd som anges i 35 § 1 amom. till l.M Imom. denna paragraf meddelas vissa bestämmelser för det fall, an överflyttningav inkomst ägt rum från här i riket skatlskyldig näringsidkare till härstädesicke skattskyldig person. Bestämmelserna gäUa bland annat när en näringsidkaredirekt eller indirekt deltager i ledningen eller övervakningen av en annannäringsidkares förelag eller äger del i detta förelags kapital liksom när sammapersoner direkt eller indirekt deltaga i ledningen eller övervakningen av de I 1 mom. denna paragraf meddelas vissa beslämmelser för del fall, altöverflyttning av inkomst har skett från en näringsidkare som är skattskyldighär i riket lill en person som inte är skatlskyldig här. Vid tillämpningen avdessa bestämmelser skaU ekonomisk intressegemenskap anses föreligga då en näringsidkaredirekt eller indirekl deltar i ledningen eller övervakningen av en annannäringsidkares företag eller äger del i della förelags kapital eller då sammapersoner direkt el- Senaste lydelse 1965:573 och 1979:612. båda förelagen eller äga del i dessa förelags kapital. Vid bedömning av prissättningen vid affärer mellan svensktmoderbolag och utländskt dotterbolag måste särskUd försiktighet iakttagas medhänsyn titt de av affärsmässiga skäl betingade omständigheter som kunnapåverka prissättningen i sådana falt. I 57 § 3 mom. givas beslämmelser för vissa fall avöverflyttning av inkomst, där båda kontrahenterna varit här i riketskallskyldiga. ler indirekt deltar i ledningen eller övervakningen av debåda förelagen eller äger del i dessa förelags kapital. I 57 § 3 mom. ges bestämmelser för vissa fall avöverflyttning av inkomst, där båda kontrahenterna varit här i riket skattskyldiga. Denna lag träder i kraft den och lillämpasförsta gången vid taxering. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga ominkomster som hänför sig lill tiden före ingången av . 1982/83:73 27 Närvarande: justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 15 april1982 har regeringen på hemställan av chefen för budgetdepartementel statsrådetWirtén beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi taxeringslagen (1965:623) och 2. lag om ändringi kommunalskallelagen (1928: 370). Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yllrande av tagrådet: Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen Bland de transaktioner som avses bli omfallade avuppgiftsskyldighet ingår räntebetalningar lill mottagare i utlandet. Enligl vaddepartementschefen anför skall emellertid "ränla som ulgår på faktureratbelopp på grund av sen betalning och liknande mer straffbetonade belopp som betecknassom ränta" undantas. Uttrycket "ränta på skuld" som valls i denföreslagna författningstexten uttrycker enligl lagrådels mening inle tydligtvad som skall innefattas och uteslutas. Lagrådet föreslår all uttrycket byts ulmot orden "ränta, utom sådan som ulgår därför att betalning inle eriagts iräll tid". Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen 43 § I mom. Enligt lagrådets mening skulle laglexlen bli meralättillgänglig med förslagsvis följande lydelse: "Har näringsidkare med nägon, som pä sannolika skälkan antas ha ekonomisk intressegemenskap med honom, träffat avtal omförsäljning av varor till lägre pris eller om köp av varor lill högre pris änsom i allmänhet gäller eller annars avtalat villkor som avviker frän vad sombrukar förekomma mellan sinsemellan oberoende näringsidkare och harnäringsidkarens inkomst härigenom blivit lägre än den i annat fall skulle hablivit, skall inkomsten beräknas till belopp som den skulle ha uppgått till omsådana villkor inle förekommit. Detta gäller dock inte, om den som på dettasätt i stället tillförts inkomst skall beskallas för denna här i riket eller omdet framgår av omständigheterna all villkoren tillkommit av andra skäl änekonomisk intressegemenskap." Prop.1982/83:73 28 Närvarande: statsminister , ordförande och statsrådenI. , , , , , , ,, S. , , , B. , , , Dahloch . Proposition om utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissautlandsbetalningar 1 Anmälan av lagrådets yttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag lill 1. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 2. lag om ändringi kommunalskanelagen (1928:370). Föredraganden redogör för lagrådets yttrandeoch anför: Som framgår av lagrådsremissen bygger förslagen pä en avbrottsförebyggande rädet utarbetad promemoria, PM 1980:3, UtiandsbeskaltningI. Promemorian innehöll också förslag som inte lagils upp i lagrådsremissen.Del var dels en förslag om en förstärkt medverkansskyldighet för skallskyldigavid utredning av transaktioner med utlandet, dels etl förslag om en skärpningav kraven för alt bli frikallad från skatt i enligt den s.k. ettårsregeln.Jag avser an i detta sammanhang kommentera dessa förslag. Men först vill jag heltkort ta upp en annan fråga. Min företrädare har i lagrådsremissen avvisat BRÅ;sförslag all del i anvisningarna lill 20 § KL skall införas en ny punkt om s. k.omvänd bevisbörda. Jag kan i allt väsentligt ansluta mig lill de skäl som anförtslill slöd för atl inte genomföra förslagel. Frägan bör emellertid inte en gångför alla avföras från dagordningen. All försöka finna andra former för att nådet resultat som BRÅ åsyftat med sill förslag kan vara en uppgift för denkommission mot ekonomisk brottslighet som regeringen kommer antillsälta. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1982/83:73 29 Behovet av att snabbt fä till stånd åtgärder som kanbegränsa skatte-broltsligheten i samband med utlandsbelalningar är emellertid slort.I avvaktan pä all effektivare åtgärder kan komma all utarbetas är jag därförberedd all pröva del system med uppgiftsskyldighel i vissa fall som föreslås ilagrådsremissen. 3 De remitterade förslagen Förslaget lUl tag om ändring i taxeringstagen (1956:623) Jag godtar lagrådets förslag lill förtydligande. Dessutomhar jag själv vidtagit vissa språkliga ändringar i förtydligande syfte. Vidarehar sista stycket fått utgå eftersom en sådan hänvisning redan finns i 2 § 3mom. första stycket TL. Förslagel till tag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Lagrådets yttrande föranleder inle andra ändringar än all"två" stryks före "sinsemellan oberoende näringsidkare" i43 § 1 mom. KL och an under a) i samma paragraf ell par ändringar av språklig nalurgörs i förtydligande syfte. Förstnämnda ändring syftar till all förtydliga atldel givetvis kan vara flera personer inblandade i en transaklionskedja som kanföranleda justering av resultatet hos en svensk näringsidkare. Med hänsyn lill alt inte torde hinna behandlapropositionen före ingången av bör en justering av ikraftträdandebeslämmelsenske så all lagen träder i kraft efter deii dag då den enligl uppgiftpå den utkommit från trycket i . 4 Brottsförebyggande rådets övriga förslag BRÅ föreslår alt en utvidgad skyldighet införs för den skatlskyldigeatl skaffa fram upplysningar och handlingar från utlandet. Del skall ske på såvis all den skatlskyldige åläggs atl "genom medverkan av annan"skaffa fram viss information. Bakgrunden till förslaget är alt det är svårl altfå tillgäng till uppgifter från länder med vilka inte har handräckningsavlaleller dubbelbeskattningsavtal. Del är enligt BRÅ naturligt atl den som har denstörsta kännedomen om berörda förhållanden har största möjligheten alt få framnödvändigt faktaunderlag och därför ocksä bör ha ansvaret för all utredningenblir tillfredsställande. Flera remissinslanser har påpekat att den regel som i i 31 § 2 mom. TL också omfaltar handlingar i utlandet samt alt denupplysningsplikt som åvilar den skatlskyldige inte är begränsad tillförhållanden inom . Vidare har framhållits atl man med laga verkan intekan ålägga någon alt "genom medverkan av annan" skaffa fram vissinformation. 1982/83:73 30 Jag delar de vid remissbehandlingen framförda synpunkternaom all de befogenheter som skatlemyndighelerna har även omfattar upplysningarsom avser förhållanden i utlandet och handlingar som finns där. Mol bakgmndhärav skulle elt genomförande av BRÅ:s förslag inle ge skattemyndigheter ochdomstolar större befogenheter än vad de har . Om den skatlskyldigemotsätter sig atl efter anmaning förebringa t.ex. handlingar som domstolen vetatt den skallskyldige förfogar över och som finns i ullandel påverkar givelvisden skallskyldiges bristande medverkan enligt redan gällande reglerbevisvärderingen i målet, om handlingarna kan antas ha betydelse för utgångenav skatleprocessen. Ettårsregeln innebär i sin nuvarande utformning atl enfysisk person som lar anställning utomlands frikallas från skattskyldighet iSverige för an-ställningsinkomslen under fömtsättning att anställningen ochvistelsen i utlandet varar minst elt år eller enligt anställningsavtal eller påannan grund kan antas komma atl vara . Ettårsregeln gäller inle vidanställning hos bl.a. svenska staten, svensk kommun eller ombord på svensktfartyg. Enligt rådande praxis kan i normala fall besök ske i under högsl52 dagar under elt år, inkl. semester, utan att utlandsvistelsen på grund häravanses avbruten. BRÅ föreslär tre ändringar av ettårsregeln. 1) Vistelsenutomlands skall faktiskt ha varat . Det räcker således inte all avsiklenalt stanna ute funnits. En kontroll i efterhand skall alltid ske innanskallefrihet medges. Bakgrunden till delta ändringsförslag är att regeln enligtBRÅ har missbrukats. Det har hänt att anställningsavtal har utformats som omvistelsen skulle vara minsl fast det från början stått klart altutlandsvistelsen inte skulle få sådan längd alt skattebefrielse skulle inträda. 2) Tillfälligabesök i skall fä uppgå till . Detta är enmaximigräns för vistelsen i , oavsett vad som är orsaken lill avbrotteti vistelsen. BRÅ anser vidare att regeln inte bör få tillämpas på det sättetalt den medgivna liden för tillfälliga besök i helt eller delvisförläggs mol slutet av utlandsvistelsen, så all denna faktiskt varar kortarelid än elt är. 3) BRÅ föreslår atlanslällningsinkomst ombord på fartyg generellt undantas från skattefrihet enliglettårsregeln. F. n. är bara anställda ombord på svenska fartyg undantagna frånskattefrihet enligt eltårsregeln. Förslaget motiveras med atl nuvarande regelger möjlighet till obehöriga skattelättnader genom möjligheten tillanställning på utflaggade fartyg. Praktiskt taget samtliga remissinslanser har varit klartnegativa lill de under I) och2) redovisade förslagen till ändringar av ettårsregeln. I allmänhet harsvårigheten atl rekrytera personal till ullandsljänstgöring framhållits som eltviktigt skäl all inle skärpa eltårsregeln. 1982/83:73 31 framhållitden sldbenthet i bedömningen som skulle bli följden, om en absolut tidsgränsför besök i skrevs in i laglexlen. Remissutfallet var mer blandat ifråga om det under 3) redovisade ändringsförslaget. För egen del vill jagframhålla följande. Ettårsregelns utformning har vid flera tiltfällenaktualiserats och dess betydelse för svensk exportindustri har ofta framhåUits.Å ena sidan har man velat ge regeln en sådan utformning att den skulle ökaintresset för utlandsljänslgöring men å andra sidan har röster höjts för enskärpning av kraven för skattebefrielse. Vidare har arbete länge pågått inomramen för del nordiska skaltesamarbelel för all försöka få till slånd engemensam nordisk ettårsregel. Jag räknar med atl resultatet av detta arbeteinom kort kommer atl presenteras. I avvaktan på resultatet av del nordiskasamarbetet vill jag inle nu ta slällning lill om och i vilken mån ettårsregelnbehöver ändras. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alt anta de av lagrådet granskade förslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposilionföreslå atl anla de förslag som föredraganden har lagl fram. Prop.1982/83:73 32 Propositionenshuvudsakliga innehåll............................... I 1 Förslag tilllag om ändring i taxeringslagen (1956:623) 2 2 Förslag tilllag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) .... 3 UTDRAG AV PROTOKOLL VID REGERINGSSAMMANTRÄDE ........................... ..... 6 1 Inledning ...................................................................... 6 2 Föredragandensöverväganden..................................... ..... 7 2.1 Allmänna utgångspunkter ........................................ ..... 7 2.2 Utvidgad uppgiftsskyldighel i frågaom vissa ullandstransak-tioner 7 2.3 Intressegemenskap mellan förelag..................... ;... 11 2.4 Ikraftträdande .......................................................... 12 3 Upprättadelagförslag ................................................... 12 4 Hemställan...................................................................... 12 5 Beslul.............................................................................. 12 SammanstäUning av remissyttrandena över brottsförebygganderå dets (BRÅ) promemoria, PM 1980:3, Utiandsbeskaltning I ... 13