prop · G6033 · 1982-12-31 00:00:00 — anser i likhet medutredningen atl del är otillfredsställande alt en försäkrad tvingas vända siglill socialförvaltningen i avvaktan på atl en myndighet prövar hansbidragsärende. Verket har därför i och för sig inte några invändningar motförslaget att bestämmelsen i 16 kap. 3 § AFL ersätts av en bestämmelse i 20kap. AFL, som dä kommer att gälla samtUga ersättningar enligt lagen. Verkelvill dock framhåUa att förslaget torde få 1982/83:3 139 begränsad betydelse, eftersom den försäkrade i flertaletfall uppbär sjukpenning på motsvarande eller högre nivå än pensionen(livränta). Den vanligaste situafionen då denförsäkrade bUr tvungen atl vända sig till socialförvaltningen i avvaktan på etlbidragsbeslut är kanske den atl kassan dragit in en förmån resp. avslagit enansökan och den försäkrade anför besvär. I denna del lägger utredningen intefram något förslag. Försäkringsdomstolarna har visserligen enUgt 28 §förvaltningsprocesslagen möjUghet alt meddela interimisfiska beslut.Domstolarna tar dock i regel inte upp frågan ulan särskilt yrkande. Yrkanden ominterimistiska beslul framställs relativt sällan troligen beroende på atl deförsäkrade - som oftast inte har något juridiskt skolat ombud - inte kännerlill denna möjUghet. Verket ifrågasätter därför om inte ocksä för domstolarnabör föreskrivas en skyldighet alt ulan särskUt yrkande pröva frägan ominterimistiska beslut. Beträffande sistnämnda fråga haretl par av domstolarna en helt annan uppfattning. Försäkringsöverdomstolentillstyrker visserligen förslagel om utvidgning av möjligheterna tillinterimisfisk ersättning i socialförsäkrings-ärenden. Domstolen utgår dock fränatt de föreslagna nya principerna bara skall vara tillämpliga i första instahsoch, givetvis, hos besvärsinstanserna sedan den första instansens beslut i deninterimistiska frågan överklagats. En tUlämpning däremot i varje besvärsmål därhu'vudfrågan överklagats skulle i hög grad tynga besvärsförfarandet, varsfidsåtgång redan nu är elt problem. Försäkringsrätten för framförliknande synpunkter och tillägger alt det kan befaras att överklagningarna avvägrade provisoriska ersättningar kan komma alt bli betydande och därmed jämtedagens ökande antal interimisfiska prövningar bU elt resurskrävande inslag i enredan ansträngd besvärssituation. Försäkringsrätten anser vidare att det hadevarit värdefullt om uppskaltninjgar av antalet kommande ärenden och administrativamerinsatser hade kiinnat göras. ser detsom mycket värdefullt alt ökade möjligheter lill provisoriska beslut införs.Förbundet är dock tveksamt lill en skyldighet för handläggande myndighet altpröva frågan om provisorisk ersättning i varje försäkringsfall oavsett om denföräkrade begär detta eller inte. Flera försäkringskassor framför liknandesynpunkter. a. allmänna försäkringskassa och länsallmänna försäkringskassa anser atl förskott bör kunna utgå endast i fall dådet är klart atl ersättning kommer att beviljas' men det är oklart med vilketbelopp ersättning skall utges. En annan ordning skulle enligtförsäkringskassorna kunna leda lill rättsosäkerhet och omfattande dubbelarbete. är tveksamttill att vidga möjligheterna till provisoriska bidragsbeslut. En lösning avproblemet med långa haridläggningstider bör i första hand eftersträvas genomförbättrade handläggningsmtiner. Verket anser vidare att det även kandiskuteras öm inte en av socialhjälpens vikfigaste funkfioner är just attbidra, med hjälp i de här åsyftade situationerna. 1982/83:3 140 , /SR och vissaförsäkringskassor anser att förslaget måste kombineras med ökade möjUghetertill delegerad beslutanderätt. anser att frågan omdelegering av provisoriska beslut bör lösas utifrån de grunder om ökatförtroendemannainflytande i försäkringsbeslut som anges i RFV/FKF-utredhingeri. 3.6.2Förskotlering av sjukresekostnader - Några egentliga synpunkter i denna fråga harknappast framförts av remissinstanserna utan de få remissinstanser som överhuvud taget berör frågan anser alt man bör avvakta resultatet avsjukreseutredningens arbete. Ett par remissinslanser, bl. a.riksförsäkringsverket, påpekar dock att systemet med överlåtdsekvitton harvisat sig ha flera nackdelar. säger sig ha förståelse för ochdelar i långa stycken samordningsutredningens tankegångar kring förskott menanser atl del f. n. är för tidigt all bestämma hur sjukresor skallförskotleras. En modell som diskuterats är enligt sjukreseutredningen atl öppnamöjligheterna atl träffa avtal med den som svarar för transporterna och därmedbl. a. nedbringa det antal fall dä den försäkrade mäste ligga ute med alltförstora belopp. påpekar vidare att den övervägande delen avsjukresor med kollektiva irafikmedel ersätts med summor som betydligtunderstiger . Även när det gäller ersättningsbara sjukresor som företasmed privatbil undersfiger i allmänhet reseersättningarna . Endast få remissinstanser har synpunkter på deltakapitel i betänkandet. instämmer allmänt i de principerutredningen redovisar under detta avsnitt. påpekar att det uradministraliv synpunkt är angelägel alt förenkla reglerna då förmånersammanträffar. har inga invändningar mot utredningens resonemang. Några detaljfrågor tas också upp av vissaremissinstanser. Försäkringsrätterna för och fillstyrker utredningens förslag all i underlagetför egenlivränta från arbetsskadeförsäkringen skall ingå också tidigarebeviljad delpension på samma sätt som gäller för vissa pensioner vid beräkningav efterlevandelivränta. däremot avslyrker förslagel motbakgrund av verkets allmänt negativa inställning lill en arbeisskadeförsäkringmed högre kompensationsnivå än övriga grenar av socialförsäkringen. tar upp ytterligare en frågasom gäller samordningen mellan delpension och arbetsskadelivränta. Skadar sig en försäkrad i arbetet kan hantillerkännas livränta som i princip skall ge full ersättning förinkomstförlusten. Han kan vidare i vissa fall 1982/83:3 141 beviljas delpension med i princip av sammainkomstborlfaU. Ersättning för samma inkomstförlust bör naturUgtvis inle utgesfrån två håll. Verket föreslår därför atl i LAF införs en bestämmelse om atllivränta, som avser samma inkomstförlust som delpension, endast utges i den månden överstiger delpensionen. Försäkringsrätten för stöder uttryckligen utredningens förslag att man börinföra en allmän avräknings-regel för retroaktivt utbetalade ersättningar. ochVästernorrlands läns allmänna försäkringskassa fäster uppmärksamheten påsådana fall då ersättning utbetalas enligt såväl lagen om allmän försäkring somarbetsmarknadskungörelsen. Ersättningarna samordnas visserligen med varandramen de administrativa problemen är stora. En lösning innebärande ersättningfrån endast ett håll måste därför komma till stånd. 3.8 Vissa förfaranderegler m. m. Även detta kapitel har kommenteratsav elt fätal remissinstanser. Nägra frågor har dock uppmärksammals. Underavsnittet 3.8.4 behandlas etl par frågor som tagils upp av vissaremissinstanser men som utredningen inte har behandlat. ochALLFA-utredningen ansluter sig uttryckligen till utredningens förslag attansökningsskyldighet bör föreligga för alla bidrag utom det genereUabarnbidraget. delar också utredningens uppfattningatt kravet på formalism kan begränsas genom atl man i vissa fall godtarmunfiiga ansökningar, t. ex. då del gäller atl beräkna relroakliv tid. /SRoch allmänna försäkringskassa anför liknande synpunkter.Göteborgs allmänna försäkringskassa ställer sig däremot tveksam till om enmuntlig begäran skall kunna las som utgångspunkt för beräkning av relroaklivtid i samband med ansökan om en förmän. Kontrollaspekten kan enligt kassansmening inte negligeras. allmännaförsäkringskassa kommenterar utredningens förslag att förtryckta uppgifterskall användas i större utsträckning än nu är fallet. Kassan menar atl detföreligger en fara med förtryckta uppgifter genom att den försäkrade intekommer att kontrollera dem i tillräcklig omfattning. Problem kan då uppstå närden försäkrade görs ansvarig för att dessa uppgifter är korrekta, t. ex. isamband med återkrav. Det är således enligt kassan vikfigt att den rättsligabetydelsen klargörs för den enskilde. delardäremot utredningens uppfattning och påpekar alt förtryckta uppgifter redan.nui stor utsträckning används inom bostadsbidragssystemet. 11 1982/83. 1 sami Nr 3 1982/83:3 142 instämmeri utredningens förslag att mer enhefiiga bestämmelser om alt anmäla ändradeförhållanden bör införas inom den allmänna socialförsäkringen. Förbundet anserdock atl ändring bör ske redan inom nuvarande system och omtalar alt enarbetsgrupp inom i en rapport har redovisat alt den fidinom vilken en försäkrad har att anmäla ändrade förhållanden uttrycks pä minstfyra olika sätt inom nuvarande lagsfiftning, nämligen , utanoskäligt dröjsmål, eller ofördröjligen. ochVästernorrlands läns aUmänna försäkringskassor har samma uppfattning. 3.8.3 Påföljder m. m. påpekaratl möjligheten att sälla ned eller dra in en förmän kan vara av stor betydelsedå det gäller all förmå en försäkrad att acceptera en föreslagen behandlings-eller rehabiliteringsåtgärd. Frågan bör därför övervägas ytterligare.Stockholms läns allmänna försäkringskassa vill inte frånhända sig demöjligheter som ges all utnyttja 20 kap. 3 § AFL. allmännaförsäkringskassa framför liknande synpunkter och påpekar atl bestämmelsen är enviktig grund för kassans rehabiliteringsansvar i vissa ärenden. Bestämmelsenbehöver enligt kassan inle fillämpas så ofta, men det faktum all den finns ärändå viktigt som påtryckningsmedel i bl. a. rehabiliteringsärenden. allmännaförsäkringskassa anser att en enhetlig regel om preskriptionstid bör utformas itvä led. Det första ledet ges lämpligen ett innehåll motsvarande 6 kap. 6 §lagen om arbetsskadeförsäkring, vilken bestämmelse har klara regler inom vilkenlid olika anspråk skall framställas. Det andra ledet, preskriptionstid avfastställd ersättning, utformas efter mönster av 20 kap. 5 § AFL, varsnuvarande lydelse inte täcker det första ledet. anser attlagstiftningen bör utformas sä atl kvitlningsrält möjliggörs även mellanmyndigheter. och läns allmänna försäkringskassor framförliknande synpunkter. Vidare anser atl möjligheter börskapas för införsel i utbildningsbidrag, studiepenning, kontant arbetsmarknadsstödoch arbetslöshetsersättning. läns och allmännaförsäkringskassor år av samma uppfattning. Jönköpingskassan tillägger all mångaär medvetna om alt sådan möjlighet f. n. saknas och därför öppet avstår frånalt göra rätt för sig. 1982/83:3 143 Administrationen har behandlats iett stort antal remissvar. Nedan tas först vissa allmänna synpunkter upp i ettallmänt avsnitt. Därefter behandlas var för sig administrationen av de delar avbidragssystemet, där kritiska synpunkter har framförts. Slufiigen behandlasvissa särskilda frågor. Vissa remissinstanser tar uppfrågan om förhållandet mellan samordning av adminislrativa resp. materiellaregler. Kammarrätten i pekar päsamspelet mellan administration och bidragsregler. Att föra samman olikabidragsformer fill en myndighet ulan atl först sä långt det är möjligt göra demateriella reglerna mer enhetliga ger enligt kammarrätten inle pä långt närlika stora fördelar som om man först samordnar åtminstone vissa bidragsregler.Riksrevisionsverket anför liknande synpunkter och anser del knappast varameningsfullt att föra över uppgifter lill försäkringskassorna innan vissavillkor såsom familjetillhörighet, inkomstbegrepp m, m. gjorts mer enhetliga.Statens arbetsgivarverk menar däremot alt utredningen hårdare än vad som gjortsbort prioritera de rent adminislrativa åtgärderna. En samordnad administrafionmedför enligt verket bl. a. atl man pä ett ställe får de kunskaper ocherfarenheter samlade som är ett grundvillkor för att framgångsrikt kunnafortsätta mot slutmålet en allmän socialförsäkring. Man får också pä så visförbättrade möjligheter alt skaffa fram underlag, stafistik och annat, tillgrund för nödvändiga undersökningar om vad planerade samordningsåtgärder färför effekter på olika kategorier av bidragsberätligade. Utredningens förslag att en allmän socialförsäkring heltskall administreras av de allmänna försäkringskassorna tillstyrks uttryckligenav bl. a. , försäkringsrätten för ,, . ,, , Föreningen ,, kommun (sociala centralnämnden). och 20 försäkringskassor. Ett par remissinstanser uttrycker en mer allmän tveksamhetmot att föra över alltför många bidragsformer till försäkringskassorna. Enligtcentrala uppfattning har utredningen undervärderat denackdelar som uppstår när ett stort antal divergerande arbetsuppgifterfiliförs en stor organisafion. Det kan t. ex. vara svårt för en myndighet attupprätthålla en hög kompetens inom etl stort antal verksamhetsområden.Kommunförbundet understryker atl samordning inte fär bli etl självändamål ochmenar alt om man hos en annan myndighet eller ett annat organ änförsäkringskassan har en väl fungerande och väl utbyggd administrafion försocialpolitiska bidrag sä bör restriktivitet iakttas i fråga om enöverflyttning lill försäkrings- Prop.1982/83:3 144 kassan.Det kan enligt förbundet finnas många andra fördelar som mer än väl uppväger defördelar som man vinner med en enhetUg administration. Rättsvetenskapliga instilufionen vid Umeåuniversitet konstaterar alt man visserligen gör mänga rafionaliseringsvinstergenom att centralisera beslul och administration till en myndighet, nämligenförsäkringskassan. Samfidigt vill institutionen understryka några av de farorsom är förenade med att prioritera rafionaliseringsaspekterna och pekar då påatt en centralisering påtagligt ökar sårbarheten i systemet saml attintegritelsfrågoma måste beaktas seriöst. Vidare får inte samordningsaspektentillåtas väga tyngre än den materiella lämplighelsaspeklen. Försvarets civilförvaltning utesluter inte atl enadministrativ samordning till försäkringskassorna av nuvarande bidragsformer ivissa fall kan vara lämplig. Liknande synpunkter framförs av LO, /SR ochModerata . fillägger att ytterligare utredningerfordras om alla delar av en allmän socialförsäkring skall överföras tillförsäkringskassorna. Vissa remissorgan ansluter sig uttryckUgen tillutredningsförslaget just vad gäller administrationen av arbetslöshetsstödet.Det gäUer t. ex. , Försäkringsanställdas förbund.Centerns Kvinnoförbund och flera försäkringskassor. Många är dock kritiska. Statskontoretmenar att det är väsentligare atl behålla den nära anknytningen tillarbetslivet genom att utnyttja de kunskaper och erfarenheter som finns inom deyrkesverksamma intresseorganisationerna än alt fillvarata de administrativa fördelarsom en förläggning av administrationen till försäkringskassorna skullemedföra. Den samordning med övriga delar av inkomstförsäkringen som erfordras isamband med handläggningen av arbetslöshetsförsäkringen kan genominformationsutbyte, eventuellt med en ADB-teknisk lösning. Rättsvetenskapligainstitutionen vid pekar på att arbetslöshetsförsäkringen inteär en ren försäkrings-fråga ulan dessutom en facklig och arbetsrättsUg fråga.Arbetsmarknadsstyrelsen anser atl den lämpliga grunden för en allmänarbetslöshetsförsäkring är förslag fill allmännaarbetslöshetskassor. LO menar att de bästa garanfierna för altförsäkringen blir ett medel att stärka den enskildes slällning och möjligheterpå arbetsmarknaden får man om administrationen av arbetslöshetsförsäkringenäven fortsättningsvis knyts till de yrkesverksammas intresseorganisafioner.Liknande synpunkter framförs av TCO, skogsindustriarbetareförbundet ochträindustriarbetareförbundet. /SR pekar på att arbetslöshetsförsäkringen inteär en ren försäkringsfråga utan en facklig och arbetsrättsUg sådan, varförförsäkringen inte skall administreras av försäkringskassorna. Prop.1982/83:3 145 Arbetslöshetskassornas samorganisation kan inteacceptera förslaget att försäkringskassorna skall administreraarbetslöshetsförsäkringen. Det finns inte heller enligt organisationen någonanledning att överväga andra metoder för utbetalning av arbetslöshetsstöd än desom nu används inom de olika arbetslöshetskassorna. Någon fördel med encentraliserad utbetalning finns inte. Alt olika förmåner utgår kanredan i dagens handläggning undvikas genom exempelvis alt arbetslöshetskassornaöversänder band fiU för samköming. Kritiska till utredningens förslag är ocksåLandstingsförbundet, SIHO-Familjeföretagen, samtModerata och Socialdemokratiska kvinnoförbunden. Moderata Kvinnoförbundetanser dock atl försäkringen bör administreras av arbetsförmedlingarna ochersättningen utbetalas av försäkringskassorna. och läns allmännaförsäkringskassor kan tänka sig alt den administrativa handläggningen avarbetslöshetsförsäkringen överförs till försäkringskassorna medan prövning avrätten fill ersättning alltjämt bör ligga kvar hos arbetslöshetskassorna. Det skaU filläggas atl reservationer finns tillåtskUliga remissvar. Det gäller både remissinslanser som ansluter sig tillutredningens förslag som de som går på reservanternas Unje. Endast ett fåtal remissinstanser har uttalat sigsärskilt angående administrafionen av studiestödet. Bland dem som uttalar siggår meningarna starkt isär. tar upp frågan omadministrationen av studiemedel och framhåller att handläggningen kan sägasbestå av tre skilda frågor. Den ena - rätten fill slöd - är eller kan varautbildningspolitisk. De andra två -beräkning och utbetalning av stödet resp.återkravsverksamheten - är av ekonomisk art. De två sistnämnda frågorna harenligl verket nära samband med varandra och med de förmåner som skall ingå iden skisserade allmänna socialförsäkringen. Verket framhåller vidare atl eneffekfiv och problemfri administration av etl stödsystem av den omfattning ochutformning som studiemedelssystemet har inle torde vara möjlig inom ramen fören särskild organisation. Orsaken till delta är den starka koncentrafionen avarbetet fill höst- och vårterminens början. Ett överförande av beräkning ochutbetalning av studiemedlen till och de allmännaförsäkringskassorna skulle innebära att den stora ärendeanhopning somförekommer vid varje termins början fördelas pä en mängd arbetsenheter.Eleverna kan härigenom enligt verkel ulan att särskilda förskotlsrufiner behövsfå sitt studieslöd redan vid terminens början. Verkel påpekar vidare atlorganisafionen för återkrav av bidragsförskott hos försäkringskassorna skullemed ett relativt sett mindre resurstillskott kunna användas också för den återkrävs- 1982/83:3 146 verksamhet som förekommer i samband med studiemedel. Molden bakgrunden anser verket atl också administrationen av återkravsverksamhetenför studiemedel bör läggas hos kassorna. länsoch allmänna försäkringskassor ansluter sig lill det särskildayttrande som finns i belänkandet beträffande administrationen avåterkravsverksamheten för studiemedel. anseratt utredningens förslag kommer alt innebära en spUttring av handläggningen avolika studiesociala stöd på olika myndighetsområden. Den bästa servicen tillstudiestödets målgrupper erhålls enligt nämnden i en samordnad utbildnings- ochstudiestödsadmini-straUon. Erfarenhetsmässigt har konstaterats all denstuderande, eller den presumtive studeranden, i första hand efterfrågarinformafion m. m. om utbildning och studieslöd i elt sammanhang och inteinformation om studiestöd kontra andra bidrag. Den samordning som krävs med socialförsäkringenär, såvitt centrala kan bedöma, av administrativ karaklär.Den bör kunna med tekniska lösningar, t. ex. kontroller genom samkömingmellan olika ADB-register. förfogar över etl välfungerande ADB-syslem för beviljning och återbetalning av studiestöd. Förhantering av återkrav av felaktigt uppburet studieslöd pågår f. n. utvecklingav ell nytt ADB-syslem. Ur systemteknisk synpunkt finns således inget skäl attflytta över återbetalnings-resp. återkravsverksamheten från centralastudiestödsnämnden till annan myndighet. Vuxenutbildningsnämnderna iSödermanlands och lar bestämt avstånd från attvuxenutbildningsnämnderna skall gå upp i försäkringskassorna.Vuxenulbildningsnämnden i tillägger att man inte fär glömmaden psykologiska effekt som vuxenutbildningsnämndernas små kanslier har påmänniskor som kanske skall besöka en myndighet. Man kommerdär i kontakt med personal som är kunnig och insatt i studiestödsfrågor och somhar lid för elt mera personligt bemötande av sökandena. anser alt omslödel till studerande i gymnasieskolan utformas i enlighet medsamordningsutredningens förslag, talar myckel för atl administrationen ges denenhefiiga form som utredningen förordar. Om man däremot bibehåUer eltfristående studiestöd blir frågan om administrationen mer komplicerad.Studiestödsutredningen kommer all ta slällning lill frågan om studiehjälpensadministration i en separal promemoria som avlämnas . Dentotala administrafionen av studiestödet kommer alt behandlas i utredningensslutbetänkande . En utgångspunkt för detta utredningsarbetekommer att vara alt en särskild bevillningsadministrafion för studiestödetunder alla förhållanden kommer all vara nödvändig också . En annanförutsättning för arbetet är alt i framliden göra del möjligt med närmarekontakter mellan utbildningsanordnarna och studiestödets administration. 1982/83:3 147 Även när det gälleradministrationen av bostadsstödet har endast få remissinslanser uttalat sig.Meningarna är delade. säger sig inte nu vara beredd all ta slällninglill vad utredningen anför utan kommer att redovisa sitt ställningstagande iyttrande över del belänkande som kommittén för översyn av bostadsbidragenkommer atl lämna. framhåller atl kommunerna har byggt upp enväl fungerande organisation och har en kompetent personalgrupp föradministrationen av bostadsbidragen. Inom förbundskansliet pågår f. n. eltutvecklingsarbete när del gäller ADB-rutiner inom del sociala området. fill särbarhelsberedningens synpunkter om riskerna med storacentrala system som medför att samhällets sårbarhet ökar. upp ALLFA-ulredningens förslag alt ett nytt ADB-syslem inomförsäkringskassorna inte kommer alt utvecklas för s. k. interaktiv bearbetning,vilket innebär alt uppdatering av registren skall ske genom salsvis bearbetningunder kvällsfid. Om samordningsutredningens förslag om överföring avbostadsbidragen genomförs och ALLFA-uiredningens tveksamheter införfullständigt interaktiv bearbetning blir verklighet, är det mycket som talarför att administrationen blir betydligt mer omfattande för försäkringskassornaän om bostadsbidragen behålls i primärkommunal regi. kommun (faslighelsnämnden)anser att i det läge som utredningen beskriver med ökad samordning ochenhetlighet finns inte några vägande skäl mot atl tar överadministrationen av bostadsstödet om ytterligare fördelar står atl vinna meddelta. har i princip ingenting emot atladministrafionen av bostadsbidragen förs över till försäkringskassorna underförutsättning alt kommunerna får fatta beslut om maximibelopp förbostadsbidragen så länge kommunerna har ett kostnadsansvar. Bostadsförmedlingenpekar ocksä på vikten av att personalfrågorna får en fillfredsställandelösning. anser atlman bör prioritera bostadsbidragen vid ett överförande till ,eftersom redan handlägger bostadsstöd till pensionärer ochsamköming med kassans data för inkomstuppgifter har aktualiserats. Flera remissinstanser är negativatill det s. k. delade beslutsfattandet, som innebär atl en myndighet beslutarom rätten lill ett bidrag medan beräknar och betalar ulbidraget. Kritiska är centrala . ,, flera försäkringskassor samtvuxenutbildningsnämnden i . Centrala sludiestödsnämndenutvecklar närmare dessa Prop.1982/83:3 148 synpunkteroch påpekar bl. a. att det för den enskilde upplevs förvirrande med enmyndighet som beslutar om stödet och en annan som beslutar om utbildning.Vidare påpekas atl del ibland uppslår tolkningsproblem i fråga om var beslutskall fattas. Nödvändiga rutin- och systemförändringar lar ofta lång fid atlgenomföra eftersom flera myndigheter är inblandade. Risk för dubbelarbete ochsvårighet atl påverka detaljkonstruktionen av ett adminis-trati'vt system som ihuvudsak är uppbyggt för andra uppgifter finns också. anser all utredningen alltförkorlfattal behandlat tillsynsmyndigheternas roll.