prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — I enlighet med vad jag har redovisat under föregåendeanslag bör Tomtebodaskolans elevbibliotek föras över till talboks- ochpunklskriflsbiblioleket. Enligt min mening bör etl belopp om 119000kr. förproduktion av punklskriftsböckerföras över från förevarande anslag tUl anslaget C 19. Talboks- och punklskriftsbibliotekel: Produktionskostnader. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillSpecialskolan m. m.: Utrustning m. m. för /84 anvisa etl reservationsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 10 288 Specialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget utgårersätlning enligt förordningen (SÖ-FS 1982:163) om ersäUning fiU vissahandikappade elever m. fl. Från anslagetbestrids även dels kostnader för resor i samband med undervisning,fritidsaktivitet och läkar/tandläkarbesök, dels kostnader för anordnande avskolskjutsar för elever i externa klasser, dels ock resekostnader för målsmanlill elev vid resa fiU gemensam sammankomst på skolan. Jagräknar med en högre prisomräkning än vad har gjort. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed 10765000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Specialskolan m. m.: Resor förelever jämte ledsagare för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av 10765000kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 289 Gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1981/82 Utgift 3556543881 1982/83 Anslag3735000000 1983/84 Förslag 3628000000 Från anslaget utgårstatsbidrag till driften av gymnasieskolor enligt beslämmelser i förordningen(1966: 115) om statsbidrag till driftkostnader för viss utbildning(omtryckt 1977:490, ändrad senast 1980:532 och 711, 1981:451 och 514 samt1982:609). Enligt förordningen utgår statsbidrag till lönekostnaderna förskolledare, biträdande skolledare, huvudlärare, lärare ochinstitutionsföreståndare. Statsbidrag utgår också för inbyggd utbildning ochför vissa särskilda ändamål i övrigt. Till inbyggd utbildning inom industri ochhantverk samt handels- och konlorsyrken utgår statsbidrag med visst belopp perelev och undervisningstimme. Vid inbyggd utbildning för husligt arbete och förvård i primärkommunal utbildning kan statsbidrag utgå med högst 10800 kr.resp. räknat för varje förelag och redovisningsär. I den nämnda förordningenfinns även bestämmelser om statsbidrag till kostnader försjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift och tilläggspensionsavgift. Ur anslaget bekostas ävenbidrag enligt förordningen (1962:608) om statsbidrag till lokal skolutvecklingm.m. samt statsbidrag till studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan. Enligt förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till utbildning (ändrad1982:610) skall en del av de nämnda statsbidragen minskas av det beloppsom annars skulle ha utgetts. Ifråga om landstingskommunal vårdutbildning görsen minskning . Till de ytterligarebidrag som utgår ur anslaget hör statsbidrag enligt förordningen (1980: 533) omförsöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning (ändrad 1982:700). Dettabidrag beräknas med utgångspunkt i visst belopp per elev och lärotimme hosföretaget enligt i huvudsak samma syslem som gäller för inbyggd utbildning inomindustri och hantverk samt handels- och kontorsyrken. Ur anslaget ersätts ävenkostnader för särskilda bidrag till gymnasial utbildning för döva och gravthörselskadade i kommuns gymnasieskola och till försöksverksamhet medgymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappadevid gymnasium i . Härtill kommer bl.a. bidrag tillkostnader för kor- 19 1982/83 1 samt. 1982/83:100 Bilaga 10 290 respondensundervisning på gymnasial nivå ochbidrag till vissa lanthushållsskolor med enskild huvudman. I gymnasieskolan finnsetl slort antal studievägar i form av 25 linjer och ca 400 specialkurser.HärtUI kommer såsom försöksverksamhet gymnasial lärlingsutbildning. Linjerna och de gängse förkortningarna av dem ärföljande. Minst treåriga linjer(teoretiska) Teknisk linje (fyraårig) T Bygg- ochanläggningsteknisk linje Ba Distributions- ochkontorslinje Dk Drift- ochunderhållsteknisk linje (försöksverksamhet) Du Enligt beslutom den statliga skoladministrationen m. m. 1980/81:107, UbU 1980/81:38,rskr 1980/81:395) skall ett nytt system för dimensioneringen av gymnasieskolantillämpas för liden fr. o. m. /84. Det nya systemet innebärbl.a. att elevplatsramar i gymnasieskolan fastställs för tre budgetår i sänder.För det andra och det tredje budgetåret har ramarna karaktären avplaneringsramar. I enlighet med ställningslagande harregeringen fastställt planeringsramar för budgetåren 1983/84 och 1984/85. /84 skall ta slällning till dels slutliga ramar fördet närmaste budgetåret, dels planeringsramar för budgetåren 1984/85 (frågan omändringar i de tidigare fastställda planeringsramarna) och 1985/86. I planeringssystemetingår riksramar och länsramar. Ramarna anges i årselevplatser, vilket innebärall en intagningsplats på en två-, tre- eller fyraårig studieväg motsvarar två,tre resp. fyra årselevplatser. 1982/83:100 Bilaga 10 291 Riksramar fastställsav regeringen med stöd av beslut. ()fördelar årselevplatserna i riksramarna mellan länsskolnämnderna i form avlänsramar. Inom länsramarna bestämmer länsskolnämnderna del antalintagningsplatser, i förekommande fall uttryckt i antal klasser, somvarje kommun och landstingskommun i länet får inrätta resp. planera förvarje studieväg och för gymnasial lärlingsutbildning. I vissa fall ankommerinle beslutanderätten på länsskolnämnderna utan på SÖ. Det gäller bl.a. beslut om förändringar beträffande vissa lågfrekventa studievägar. Riksramar ochlänsramar fastställs dels för var och en av sex utbUd-ningssektorer, delsför sådana specialkurser som inte förs till någon sektor. TUl någon av de sexutbildningsseklorerna förs sådana utbildningar som enligt det tidigaresystemet ingick i gymnasieskolans stora ram, dvs. dels linjer, dels sådanaspecialkurser som omfattar minst ett läsår och som inte fömtsätter vare sigannan utbildning än eller viss ålder för tillträde, dels gymnasiallärlingsutbildning. Utanförsektorsindelningen slår sådana studievägar som ingår i gymnasieskolans lillaram, dvs. sådana specialkurser som är kortare än ett läsår eller som krävertidigare gymnasial utbildning eller viss ålder för tillträde. Kurser förinvandrarungdom står alltid utanför sektorsindelningen. De sex utbildningssektorerna är följande. Sektor Linjer (vartillkommer HS - Humanistisk och H, S, So, Mu samhällsvetenskaplig sektor VSK - Vård-, social-och kon- Vd, Ss, Ko sumtionssektor - Ekonomisk ochmerkan- E, Ek, Dk lilsektor TN - Teknisk ochnaturveten- N, T, Te, Du skapligsektor TI - Teknisk ochindustriell Ba, Be, Et, Fo, Li, Pr, sektor Tr, Ve JST - Jordbruks-och skogs- Jo, Sb, Td brukssektor Gymnasiallärlingsutbildning hänförs till Tl-sektorn. Dit förs också sådana specialkurser som ingår i sektorsindelningenmen inte ligger nära någon linje. Planeringssystemetär reglerat i förordningen (1982: 171) om elevplatser i gymnasieskolan (ändrad 1982:898 och 992). Prop.1982/83:100 Bilaga 10 292 Statsmakterna har uttalatsom målsättning atl alla ungdomar som lämnar skall garanterasutbildning, arbete eller praktik. Vidare skall gymnasieskolan kunna beredaplats åt alla 1617-åringar som vill ha en gymnasial utbildning. Antalet 16-åringar har i stort sett varitoförändrat de senasie åren, medan antalet behöriga förstahandssökande tillgymnasieskolans stora ram har ökat markant och var ca 6400 fier inför läsåret1982/83 än föregående år. Antalet sökande fill Tl-sektorn ökade mest, medanantalet sökande till HS- och EM-sektorerna minskade. Antalet sökande till deteoretiska linjema inom HS- och EM-sektorerna överstiger emellertid antaletutlagda platser /83. Antal behörigaförstahandssökande lill gymnasieskolans minst ettåriga direkt grundskolanknutnastudievågar (tidigare den s. k. stora ramen) läsåren 1980/81 -1982/83 framgårav följande tabell. 1980/81 1981/82 1982/83 16-åringar (ca) Gymnasieskolans kapacitethar utökats kraftigt, men trots det har inte samfiigaav riksdag och regeringen medgivna elevplatser kunnat utnyttjas. Densammanlagda intagningskapacileten för gymnasieskolans stora ram 1983/84, somföreslagits i budgetpropositionen 1982, omfattar knappt 2000 flerintagningsplatser än antalet ullagda intagningsplatser /83. Med hänsyntill de relativt begränsade möjligheterna att inrätta ytteriigare platser på yrkesinriktadestudievägar är det svårt att nu avgöra om ramarna /84 behöver utökas.Mot bakgmnd av situationen på arbetsmarknaden för ungdom och att allt flersöker till gymnasieskolan föreslår SÖ alt ramarna /84 får utökas, ombehov föreligger härför. Antal utlagdainlagningsplalser inom gymnasieskolans minst ettåriga direkt grundskolanknutnastudievägar (tidigare den s.k. stora ramen) 1980/1981-1982/1983,planeringsramar /84 och SÖ:s förslag fill dimensionering 1983/84 för deolika sektorerna framgår av följande tabell. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 ' varav 2 311 platser förläriingsutbildning varav 2 185 platser förlärlingsutbildning ' varav beräknat 3 000platser för lärlingsutbildning * ospecificerade platser som inte direktförs till någon av de sex sektorerna men är avsedda för direkt Här återges SÖ:sredovisning av antalet platser inom ramen i årskurs 1 /83 sålångt som de hade fördelats i december 1981.1 sammanställningen har platsernafördelats på sektorer enligt det nya planeringssystemet för gymnasieskolan. SÖ har haft i uppdrag attöverväga, om de studievägar som ingår i lilla ramen i fortsättningen böringå i sektorsramarna. Uppdraget har redovisats i SÖ:s långfidsbedömning förbudgetåren 1984/85-1987/88 (LB82). SÖ lägger där fram etlförslag men anför också att SÖ med anledning av det förändradeplaneringssystemet för gymnasieskolan ser över det nuvarandeinformationssystemet för gymnasieskolan. Redan har därvid uppkommit en radfrågor som kan ha betydelse för sektorsramarnas framtida utformning ochstorlek. Eftersom SÖ avser att göra en fullständig genomgång av det nuvarandestudievägsregistret, kommer med stor sannolikhet ytterligare avgränsningsfrågoratt aktualiseras. SÖ anför därför detönskvärda i att mera omfattande förändringar av ramarna kan genomföras vid etttillfälle. Med hänsyn till den pågående 1982/83:100 Bilaga 10 294 översynen av informationssystemet bör eventuellaförändringar av lilla ramen ske först fr. o. m. /86. SÖ avser att ikommande långtidsbedömning återkomma med förslag om förändringar. - bidrag tillyrkesintroduktion, introduktionsprogram och stimulansbidrag ersätts av bidrag till kommunernas uppföljningsverksamhet, som inne bär särskilda utbildningsprogram, lokalt arbetsmarknadsanknulna kur ser, handledamtbildning och uppföljande verksamhet (kommer att be handlas under anslaget D25. Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. -obligatorisk yo-veckainförs på alla teoretiska linjer (har behandlats under Vissa gemensamma frågor,avsnitt 5), - yrkesprofileringenutökas inom Du-linjen (4.1.3)', - deprovisoriska bestämmelserna för ekonomisk specialkurs om tre terminer upphävssamt att försöksverksamheten med termin 3 av denna högre specialkursregulariseras (4.1.4), - försöksverksamhetenmed ramtimplaner i kombination med friare resurstilldelning på T-linjenföriängs samt att resurstiUdelningen justeras (4.2.3), -försöksverksamheten medkompletteringskurs för vårdare i ambulans får fortsätta (4.2.4), - försöketmed reviderad timplan för Dk-linjen får fortsätta t. o. m. /85(4.2.6), - ortopedteknikemtbildningenöverförs till statlig högskola (5.1), - försöksverksamhetenmed pedagogisk gymnasieskolklinik i som pågått /69 slutgilfigt avvecklas (7.6), - medel för gymnasialutbildning för döva och gravt hörselskadade i Öre bro kommuns gymnasieskola beräknas till . enligt avtal mel lan staten och kommun (2.3), - medel förförsöksverksamhet med gymnasial utbildning för svårt rörel sehindrade m.fl. vid beräknas till . (2.2), - medel för tekniska ochorganisatoriska stödåtgärder ät handikappade elever vid gymnasium och gymnasieskolan i beräk nas till . (2.4) saml att -ett belopp av4204258000kr. anvisas under förslagsanslaget D 18. Bidrag till driften avgymnasieskolor. Gymnasieskolans dimensionering budgetåren1984/85 och 1985/86 SÖ har i sinlångtidsbedömning för budgetåren 1984/85-1987/88 redovisat förslag tillelevplatsramar för bl.a. budgetåren1984/85 och 1985/86 enligt det nya planeringssystemet för gymnasieskolan (1.4och 1.5). ' Hänvisning till avsnitti föredragandens överväganden 1982/83:100 Bilaga 10 295 med förslag om utbildning tilltandtekniker (5.3). medutvärdering av försöksverksamheten med SSG-B och av undervisningen vid och korrespondensgymnasieskolan i (4.1.1). medförslag lill försöksverksamhet med utbildning inom gymnasieskolan av Ivåspråkigpersonal för vårdområdet (4.2.1). medutvärdering av försöksverksamheten med reviderad tvåårig konsumtionslinje(KOREV) i gymnasieskolan (3.3). medförslag till möjliga besparingar inom tvåårig drift- och underhållsleknisklinje saml förslag lill regularisering av denna (4.1.3). omuppföljning av elever som avslutat tvåårig musiklinje i gymnasieskolan (1.3). medutvärdering av försöksverksamhet med varianter av treårig naturvetenskapliglinje (4.1.2). medutvärdering av försöksverksamhet med kinesiska (4.1.5). medutvärdering av försöksverksamhet med finskspråkig utbildning i Stockholmskommun (4.2.1). ommöjliga besparingar inom tvåårig transportleknisk gren på fordonsteknisk linje(4.2.5). omändring av bestämmelserna för miljöpraktik på fyraårig teknisk linje igymnasieskolan (7.4). omkombination av gymnasieskolstudier och elitidrott. Redovisning av genomfördutvärdering samt på denna gmndade överväganden och förslag (3.1 och 3.2). omgymnasieskolans vårdlinje, gren för barna- och ungdomsvård (4.2.7). omändring av namn på allernativämne på naturvetenskaplig linje (4.1.2). Jag kommer alt disponeramin föredragning av gymnasieskolanslaget på följande sätt. Jag tar försl upp fråganom dimensioneringen av gymnasieskolan under budgetåren 1983/84-1985/86 (avsnittI). () har på dettaområde föreslagit vissa ändringar av tidigare preliminära beslut. Jag behandlarhär också de i budgetpropositionen 1982 aktualiserade frågorna om högrespecialkurser som avlänkning från högskolan, om ändring av gymnasieskolans s.k. lilla ram saml om musiklinjen och dess anpassning fill arbetsliv ochfortsatta studier. Vidare tar jag upp frågan om fortsatt stimulansbidrag förindustri- och hanlverksutbildning. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 296 Jag presenterar sedanmina förslag till åtgärder för elever med särskilda behov (avsnUl2), i vilkainnefattas bl. a. invandrarelever och handikappade elever. I delta sammanhangredovisar jag också vissa erfarenheter av den friare resursanvändning somtillämpas från /83 och lar upp en fråga om mindre studiekurs iårskurs 1. Efter en genomgång av några enskildaläroplansfrågor (avsnUt3), däribland SÖ:s förslag till utökning avspecialidrottsverksamheten samt till deltidsstudier, övergår jag till attredovisa lägel beträffande en rad pågående försöksverksamheter (avsnitt4).Bland dessa märks finskspråkig gymnasial utbildning. Du-linjen, revideradtimplan för Dk-linjen, varianter av N-linjen samt ekonomisk specialkurs ochSSG-B (särskild samordnad gymnasieskola, B-form). 1 vissa fall kommer jag attföreslå regularisering, i vissa fortsatt försöksverksamhet. Därefter kommer jag attta upp vissa frågor om utbildningsform och huvudmannaskap (avsnitt5). a. ett överförande av utbildningen till ortopedtekniker från gymnasieskolantill högskolan och ett inlemmande i gymnasieskolan av den tandsköterske- ochtandteknikerulbUdning som f. n. bedrivs i anknytning till statligahögskoleenheter. Jag redovisar därpå visst pågåendeberedningsarbete (avsnittö), gällande gymnasieulredningens (U1976:10)/ör5/a,g, som just remissbehandlats, och ett uppdrag lill statskontoretom nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan. Jag avslutar min genomgång avgymnasieskolanslaget med vissa övriga frägor (.avsnitt 7), däribland bidrag till studie- och yrkesorientering (syo) ochlokal skolutveckling samt en fråga om förändring av krUerierna på allmänskolenhet med anledning av att Du-linjen ofta avlöser Te-linjen. Här tar jagockså upp en fråga om vissa tillfälligt ökade resurser för skoUedning igymnasieskolan. Jag avslutar föredragningen avgymnasieskolanslaget med anslagsberäkningar {avsnitt 8). De utbildningsmöjlighetersom erbjuds ungdomar direkt efter gmndskolan är från skolans sida i förstahand studier i gymnasieskolan. Av en årskull 16-åringar (f.n. ca 123000) går85% (ca 105000) direkt vidare till gymnasieskolan. Av de resterande (ca18000) får ungefär hälften arbete. För den andra hälften behövs olika åtgärder,till vilka jag skall återkomma senare under anslaget D25. Bidrag till åtgärderinom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m. Jag har vid min anmälan av Vissa gemensammafrågor inom skolväsendet givit en samlad redovisning av mina förslag tilldimensionering av gymnasieskolan budgetåren 1983/84-1985/86. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 297 /./ Intagningen i gymnasieskolan budgetåret1982/83 Antalet 16-åringar somvåren 1982 gick ut från årskurs 9 i var i stort detsamma som året före(drygt 123000). I den stora, gmndskolanknutna ramen för gymnasieskolan fannsenligt beslut för /83 132 340intagningsplatser (mot 133 950 för /82). Intagningen fill E-, H-,S-, Ek-, So- och Te-linjerna inför /83 hade, för atl ge en styrninglill yrkesinriktad utbildning, spärrats till 35000 intagningsplatser. Med oförändrat anlal16-åringar fanns inkl. s.k. äldresökande ca 6500 fler behörigaförstahandssökande tillgymnasieskolan än året före (143 190 mot 136752). Av dessa hade 4400 fler söktyrkesinriktade linjer än . Styrningen till mer yrkesinriktadutbildning hade alltså så långt haft effekt inför detta läsår, när fleryrkesinriktade platser hade lagts ut än fidigare. Som dåvarande statsrådetTilländer konstaterade budgetproposition uppstår dock på mångastudievägar en skillnad mellan antalet utlagda och antalet ianspråktagnaplatser. Särskilt gäller detta de investe-ringskrävande yrkesinriktadestudievägarna inom industri och hantverk. finns traditionellt enskillnad mellan antalet utlagda och av kommunerna önskade platser pä debetydligt billigare och mer lättanord-nade allmänt teoretiska studievägarna. Med det rekordartadesökandetrycket på gymnasieskolan inför /83 blev helt naturligtdessa skillnader än mer påtagliga. Mot bakgmnd av sökandetryck,arbetsmarknadsläge och det faktum att ca 3000 fler platser kunde läggas ut påyrkesutbildningarna och med stöd av bemyndigande (UbU 1981/82:18 och23, rskr 1981/82:252) möjliggjordes genom regeringsbeslut och den 24juni 1982 en omfördelning av ej utnyttjade platser. Därvid begränsadesemellertid antalet platser på det "spärrade" E-, H-, S-, Ek-, So- ochTe-området till detsamma som året före (38 500). Vid den extrautläggning somkom till stånd skulle SÖ prioritera den bland dessa utbildningar klart mestyrkesprofilerade, nämligen E-linjen. Arbetsmarknadsläget förungdomar förvärrades . Prognoserna för vinternpekade på att antalet arbetslösa ungdomar skulle komma att öka ytterligare, omdet inte gjordes extraordinära insatser som kunde få genomslag påmycket kort sikt. Regeringen fann detdärför nödvändigt att även inom utbildningsområdet utnyttja alla tillgängligaresurser för att /83 pressa ned antalet arbetslösaungdomar. Även hade i en skrivelse framhållit behovetav all antalet platser inom gymnasieskolan, högskolan, vuxenutbildning(komvux) och folkhögskolan utökades med hänsyn till situationen påarbetsmarknaden. 1982/83:100 Bilaga 10 298 För gymnasieskolans delgällde att SÖ hade möjlighet att inom vissa gränseromfördela och utnyttja redan beviljade men ännu ej ullagda platser, så att deså väl som möjligt skulle svara mot kommunernas önskemål och reella möjligheteratt anordna utbildning. Enligt uppgifter från SÖ fanns i mitten av oktoberendast ett mindre anlal platser kvar inom stora och lilla ramen. Regeringenbeslöt därför att- med stöd av ett bemyndigande avriksdagen- ge kommunerna möjlighet att genom vårterminsintagning anordnaytterligare 2000 platser, i första hand i form av yrkesinriktad utbildning förungdomar som sökt lill men inte kommit in i gymnasieskolan och som befann sig ieller hotades av arbetslöshet. Räknat i del nya planeringssystemet, vilket jagredan beskrivit, borde TI-, TN- och EM-sektorerna priorileras i nu nämndordning, samtidigl som HS-sektorn hölls oförändrad. Detta beslut ligger också ilinje med den dimensionering som jag kommer att föreslå i det följande. För atl dessa åtgärderskulle kunna ge önskad effekt redan under innevarande läsår ansåg regeringendet nödvändigt att kommunerna fick vissa extra resurser för atl snabbt kunnahyra externa lokaler för den yrkesinriktade utbildningen. Därför föreslogregeringen att stimulansbidraget för nya elevplatser inom industri- ochhantverksulbildningar skulle ökas fr.o.m. lill6000kr./plats. har godkänt förslaget (prop. 1982/83:50, UbU 1982/83:12, rskr 1982/83: 109). / .2 Frågan om ändring av gymnasieskolans s. k.lUla ram samt vissa andra frågor av teknisk natur Innan jag går in på dimensioneringenför perioden /84- 1985/86 vill jag ta upp bl. a. frågan om lilla ramen iorganisationen av gymnasieskolan. Den lilla ramen avserspecialkurser som är kortare än ett läsår eller har särskilda inträdeskravavseende skolunderbyggnad, ålder eller praktik. Här ingår bl.a. de högrespecialkurserna, dvs. specialkurser som bygger på lägst tvåårig utbildning igymnasieskolan. SÖ har i sinlångtidsbedömning (LB82) lämnat förslag till hur den lilla ramen skallhanleras. SÖ förordar ett ramsystem, som gör det möjligt att vid planeringenöverblicka vilka platser som i realiteten slår lill förfogande för de ungdomarsom lämnar gmndskolan. SÖ föreslår därför att alla specialkurser som byggerenbart på gmndskolan skall föras till sektorsramarna och all övrigaspecialkurser skall ingå i en ram för sig. Kurser för invandramngdom bör dockmed hänsyn till deras speciella syfte särbehandlas och få en egen ram. SÖavser att i kommande långtidsbedömning återkomma med närmare förslag, baseradeäven på en översyn av sektorsindelningen. Jag ansluter mig tillSÖ:s förslag, men vill komplettera det på en punkt. Mol bakgmnd av den ökadesatsning på högre specialkurser som en 1982/83:100 Bilaga 10 299 avlänkning från högskolan, somjag redan tidigare talatom, bör det finnas ensärskild ram för högre specialkurser. Jag delar i övrigtSÖ:s uppfattning atl det är viktigt att vid planeringskonferenser medlänsskolnämnderna och vid fördelningsbeslul ange vilka intentioner somligger bakom ramarnas storlek. Detta gäller enligt min mening såväl den f.d. stora ramens olika fördelningar som den lilla ramens olika prioriteringar. Jag delar i principSÖ:s uppfattning atl den lämpliga tidpunkten för förändringar av lilla ramen är /86. Mina förslag tillramar för perioden /841985/86 kommer alltså att innehålla särskildaramar för högre specialkurser. Jag kan däremot inte utforma mitt förslagtill planeringsramar /86 med hänsyn till den av mig förordade förändringen av den lilla ramen.SÖ:s förslag långtidsbedömning bör avvaktas, innan planeringsramarenligt den nya principen fastställs. I mitt förslag utgår jag därför i dettaavseende från det nu gäUandesystemet. Regeringen bör emellertid bereda tillfälle att ta del av vad jag har anfört om en omläggningför tiden fr. o. m. 1985/86. Jag anser detviktigt att aUa berörda parter får ett grepp om hur del nyaplaneringssystemet fungerar och vilka modifieringar som kan behövas. Jagavser därför atl återkomma till regeringen med förslag om attSÖ får i uppdrag att utvärdera det nya planeringssystemet i samverkan med länsskolnämnderna. Jag vill påpeka atllokatt arbetsmarknadsanknutna specialkurser (LA-kurser, SFS 1982:41, SÖ-FS 1982: 12och 139) ingår i sektorsram eller lilla ramenberoende på sin kurslängd och inträdeskrav. Jag vill ocksåpåpeka att i mina förslag lill ramar för perioden /84-1985/86 ingårplatser för gymnasial lärUngsutbildning i ramarna för Tl-sektorn.