prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Utvecklingen av produktionskapaciteten bestämsav vilka arbetskraftsresurser som står fill förfogande och vilkenarbetsproduktivitet som kan uppnås. Beräkningarna av arbelskraftsutbudet byggerpå de kalkyler över relativa AK-lal, arbetstider etc. som genomfördes inför LU80. För beräknas antalet personer i arbetskraften öka med igenomsnitt 0,. Bortsett från en friktionsarbelslöshet på beräknasfull sysselsättning råda 1985 i utredningens alternativ I. Den genomsnittligaarbetstiden per sysselsatt beräknas minska med 0,, varigenomsysselsättningsökningen i antal timmar blir . Den genomsnittligaarbetstiden beräknas sjunka främst till följd av ökad andeldeltidsarbete. Detta väntas bli särskilt ullalat för kommunerna, där nedgångeni genomsnittlig arbetstid sålunda blir något större än för ekonomin iövrigt. Produktivitetstillväxtenför 1980-talets första del bedöms av utredningen hamna någonslans mellan denproduktivitetstillväxt som uppvisades under 1970-talels första resp. andrahälft. För industrin innebär detta och för ekonomin i sinhelhet . Antagandena baseras på förutsättningen atl kapacitelsutnyttjandetsuccessivt förbättras fram lill 1985. () delar utredningens syn på angelägenheten av en sysselsättningsexpansioninom industrin. Om erforderliga resurser inriktas på alt underlätta anpassningoch rörlighet på arbetsmarknaden skall delta inte heller behöva kullkastas avbrist på arbetskraft. Man pekar i delta sammanhang bl.a. på behovel avförbättrade ekonomiska villkor för flyttande arbetstagare. Svenska kommunförbundetmenar att målet om full sysselsättning successivt luckrats upp i de olikalångtidsutredningarna. Vid millen av 1960-lalel rådde fulltkapacitetsutnyttjande vid en friktionsarbelslöshet på ca I %, en nivå som sedansuccessivt höjts till i senasie LU. Grossistförbimdoch anser atl den förda arbetsmarknadspolitikenbidragit till att försvåra en överföring av kvalificerad arbetskraft till deexpansiva delarna av industrin. iSverige (LO) uttrycker sin oro över utvecklingen på arbetsmarknaden. För att deoutnyttjade arbetskraftsresurserna skall kunna utnyttjas för den önskvärdaindustriella expansionen måste hög prioritet ges åt anpassningsätgärder påarbetsmarknaden. Prop.1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 30 ökad satsning på arbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsutbildningen samt bättre ekonomiska villkor för flyttandearbetstagare. ochTjänstemännens centralorganisation (TCO) menar att utredningen räknat med enalltför snabb minskning av den genomsnittliga arbetstiden. Den försämradereallöneuivecklingen liksom flera politiska beslul (t. ex.marginalskanereformen) kan antas bidra lill en långsammare arbelslidsnedgång änunder . Man pekar därför på risken för ökad arbetslöshet även i denhändelse ekonomin skulle utvecklas i enlighet med utredningensbalansallernaliv. KonjunkturinstUutei (Kl) betonar atl prognoserna över arbelskraftsutbudet,och därmed även arbetsvolymen, måste omgärdas med slor osäkerhet. på svårigheterna atl bedöma skatteomläggningens effekter och tendensentill minskat delUdsarbete . Kl ifrågasätter också anlagandelom samma arbetskraflsutbud i de olika alternativen, varigenom efterfråganseffekt på utbudet inle beaktas. Svenska kommunförbundetoch kritiserar utredningens anlagande om en någol snabbareneddragning av den genomsnittliga arbetstiden inom kommunerna jämfört medövriga ekonomin. Man ifrågasätter även starkt sambandet mellan ökningstakten iden kommunala konsumtionen och limarbelsvolymen inom kommunerna. Utredningenanses härigenom avsevärt ha överskattat den kommunala sysselsättningsökningen.Delta framhälles också av TCO, som liksom landstingsförbundet hävdar all ocksåindustrins arbetskraftsbehov överskattats av utredningen. är därför en betydligt större konsumlionsökningmöjlig ulan alt industrins expansionsmöjligheter hämmas på grund avarbetskraftsbrist. 4.8 Den offentliga sektorn Kalkylerna iLU-avstämningen visar atl uppnåendet av balansmålen kräver en fortsatt starkåterhållsamhet i de offentliga utgifternas utveckling. Utrymmet för denoffentliga konsumtionens ökning har beräknats lill 0,1981-1985,vilket beräknas bestå av en minskning av den statliga konsumtionen med 0,perår och en ökning av den kommunala konsumtionen . Den angivna utvecklingenför statlig konsumtion överensstämmer med den statliga långtidsbudget som varaktuell för kalkylerna. För kommunernas del ligger kalkylerna ilinje med regeringens och intentioner att fr. o. m. 1982 begränsaden årliga kommunala konsum-tionslillväxlen lill högst . Regeringen har idetta syfte vidtagit åtgärder för att begränsa kommunernas finansiella utrymmeoch har även deklarerat att man vid behov kan komma all vidta ytterligareåtgärder. En viss nedrevidering av ulbyggnadsplanerna märks också i kommunernasflerårsplaner. 1982/83:100 Bilaga 1.5 1982 årslångtidsutredning 31 Den begränsadefillväxllakten för kommunernas konsumtion är förenlig med en oförändradstandard per kommuninvånare. Den konsumlionsökning som svarar mot de krav sombefolkningsutvecklingen ställer vid oförändrad standard för varje åldersgrupp uppgår nämligentill 1981-1985.Dessutom finns del utrymme för vissa utbyggnader, dock inte i den utsträckning som kommunerna planerat. i detta läge genomförautbyggnaden på vissa prioriterade områden (som t.ex. barnomsorg och långtidssjukvård) måste resurser härtill skapas genom neddragningav andra verksamheter. Uttryckt i antalsysselsatta personer innebär alternativ 1 en årlig sysselsättningsökning1981-1985 på ca 30000 personer i kommunerna och en obetydlig minskning i den statligasysselsättningen. De offentligainvesteringarna beräknas i alternativ I öka med . Avstämningensalternativ II är, vad offentlig konsumtion, investering ochsysselsättning beträffar, identiskt med ovan beskrivna alternativ I. Alternafiv III harkonstruerats för att belysa en utvecklingsbild där den offentliga utgiftspolitiken används föralt stimulera den i alternativ IIsvikandeinhemska efterfrågan. Enligt alternativets förulsällningar skulle då den offentligakonsumtionen behöva öka med i genomsnitt 2,1981-1985. Denstatliga konsumtionen har härvid förutsatts bli oförändrad, medan denkommunala konsumtionen beräknats öka med 3,. Den offenfiigasysselsättningen skulle i detta fall öka med ca 60000 personer årligenoch de kommunala investeringarna med . En sådan utvecklingskulle emellertid leda lill kraftigt ökade underskott i statsbudgelen och bytesbalansen. Statskontoretframhåller att den statliga resursminskningen kan väntas leda till ensuccessivt försämrad servicenivå på olika offentliga tjänsteområden. Konsekvensenav detta måste värderas från utgångspunkten att neddragningen av den statliga konsumtionen inte är ettsjälvändamål. Enligl statskontoret är ennäraliggande slutsats atl den modell för generell och flerårig resursminskning som tillämpasvisavi myndigheterna behövermodifieras så alt den ger utrymme för tydligare politiska prioriteringar. Detbehövs med andra ord en mer differentierad styrning av myndigheternas planering som sätter konsekvenserna avbegränsningar i medelstilldelning irelation det överordnade målet all nå balans i samhällsekonomin. Ralionaliseringsarbelet får inte ensidigtinriktas på atl bidra lill atl minska budgetunderskottet utan bör ges en meroffensiv inriktning i syfte alt mereffektivt utnyttja befintliga resurser. Regelförenklingar måste tillgripas.Statskontoret tror också att statens personalminskning blir större 1982/83:100 Bilaga 1.5 1982 årslångtidsutredning 32 än vad LU räknat med.Sysselsättningsutvecklingen bör analyseras mera ingående. och uppmärksammar i sitt gemensammayllrande den offentliga sektorns effektivitet. Enligl förbunden bör manundersöka på vilka områden av den offentliga sektorn som en"privatisering" av verksamheten skulle kunna ge effektivitetsvinsterutan atl grundläggande välfärdskrav äventyras. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÅ) understryker den roll utbildning och forskning spelarför bl. a. landets ekonomiska utveckling. I underremissen från regionslyrelseni diskuteras hur universitetsutbildningen vid rätt planering kanunderlätta röriigheten på arbetsmarknaden. tvivlarpå möjligheterna atl begränsa den kommunala expansionen till det utrymme somanges som tillgängligt i alternativ I. Neddragningen inom bl.a. hälso- ochsjukvården har påbörjats men detta är en process som kommer all ta tid.Styrelsen framhåller vidare att det t. ex. i sjukvårdshuvudmännensinvesteringsplaner finns förhållanden som tyder på alt den påtvingadeåterhållsamheten i första hand tenderar atl gå ul över de prioriteradeutbyggnadsområdena inom primärvården. Vidare påpekas del ökade behovet avkommunala insatser. Styrelsen kritiserar också LU:s resonemang om alt denoffentliga sektorn konkurrerar med industrin om arbetskraft. Slutligen tar manavstånd från avgiftsfinansieringen och säger alt en successivt ökandeskattekvot måste accepteras som ell oundvikligt inslag i samhällsutvecklingenså länge denna skall styras av en solidarisk välfärdspolitik i nuvarandeformer. Svenska kommunförbundetkonstaterar att de kommunala investeringarna enligt LU:s kalkyl - och efteravräkning i enlighet med den reviderade nationalbudgeten - skullebehöva öka 1982 1985. Enligt kommunförbundets mening är en sådaninvesteringsökning inte förenlig med en så begränsad konsumtionsökning som LUräknar med. pekarpå de svårigheter för verksamhetens utveckling som uppslår vid ett alltförsnävt kommunalt expansionsulrymme. Utbyggnaden av primärvården kommer atlbromsas upp vilket medför längre vårdköer inom långtidssjukvård och öppen vård.Konsekvensen blir också ökade svårigheter atl dra ner på akutsjukvården därfortfarande åtskilliga patienter vårdas i väntan på plats inomlångtidssjukvården. Enligt Landstingsförbundets bedömning är det uppenbart allett alltför snävt expansionsutrymme för landslingen kommer att konserverasjukvårdens nuvarande struktur. kommer delta inte alt innebära någonbesparing ulan tvärtom all resurserna utnyttjas mindre effektivt än vad somannars skulle vara möjligt. Förbundet kan därför inte ge sitt stöd åt förslagetatt sätta riktmärket för landslingens volymökning vid I % . Prop.1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 33 () förordar en tillväxttakt för konsumtion på . TCO, kommunförbundet ochLandsting.sförbundet kritiserar också LU:s kalkyler om den kommunalasysselsättningens utveckling. Denna fråga behandlas i dennaremissammanställning i avsnitt 4.7. Arbetsmarknaden och produktionskapaciteten. Finansiella kalkyler harutförts för alternativen 1 och III. De sönderfaller i tre huvudområden. I enförsta del behandlas utvecklingen för priser, löner och vinster . En viktig utgångspunktför kalkylerna i alternativ 1 har varit att inflationstakten 1982-1985 inlefar överstiga 5,, vilket är den inflationstakt som förutsatts iskalleuppgörelsen. För detta krävs det bl.a. att vi avskärmar oss från deninternationella inflationen genom en revalvering av kronan med per år1981-1985. Revalveringen antas få ett fullständigt genomslag på pris- ochlöneutvecklingen. Löneutvecklingen bestämsockså av den nödvändiga relativprissänkningen på svenska exportvaror, perår, samt av kravet på en ökning av vinstandelen i K-sektorn med 2procentenheter . Det totala utrymmet för lönekoslnadsökningar beräknastill 7,i alternativ I. Skalleomläggningen 1983-1985 har i kalkylernafinansierats med en arbetsgivaravgiftshöjning på 2,. Vid enlöneglidning på finns det elt utrymme för avtalsmässigalöneökningar på . För dem som är sysselsatta i S-sektorn ärlöneutrymmet ännu mindre. I alternativ III beräknaslönekostnaderna stiga med 12,, vilket innebär atl relativpriserna ochvinsterna blir oförändrade. Någon revalvering av kronan är här inle möjlig,och inflationstakten beräknas till 10,. I en andra del av definansiella kalkylerna behandlas inkomster, utgifter och sparande i ekonominsolika sektorer. Ett syfte är atl beräkna vilket totalt skattetryck som ärförenligt med investeringarna, konsumtionen och det uppsatta målet förbytesbalansen. Kalkylerna belyser vidare bl. a. den kommunalaskatteutvecklingen och vissa effekter av marginalskattereformen. Det tredje huvudområdetsom ingår i den finansiella analysen är kreditmarknadens utveckling. Siatenslånebehov på grund av budgetunderskottet är av sådan storlek all det blirstyrande för marknaden. Uppgiften är atl utreda möjligheterna atl finansierabudgetunderskottet så att likviditeten i ekonomin kan kontrolleras utan attstaten tar en för stor del av kapitalmarknaden i anspråk. En specialstudie avATP-systemet, som läggs fram i etl särskilt kapitel, ger konkret belysning ålflera av problemen i den svenska ekonomin. Prop.1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 34 rörande exempelvis inkomstfördelningen mellanyrkesaktiva och pensionärer; en annan fråga är realräntans betydelse försparande och tillväxt. Allmänt om de finansiella kalkylerna Flertalet remissinstanseranlägger synpunkter på den finansiella delen av LU och några anser att den börfördjupas i vissa avseenden. anser generellt beträffandeuppläggningen av den finansiella analysen att den bör byggas ihop med de realakalkylerna så att det växelverkande samband som finns i verkligheten ocksåtillåts påverka beräkningarna. Föreningen anser vidare, liksom fullmäktige iriksgäldskonloret, atl de finansiella resultaten i alternativ III visar atldenna bana är orealistisk. Statens stora låneanspråk för att finansierabudgelunderskoltel skulle bringa kapitalmarknaden ur funktion och det skulleinle gå atl la upp utlandslån till acceptabla villkor. Det är i övrigt engenomgånde uppläggning av remissyttrandena att de när det gäller de finansielladelarna huvudsakligen uppehåller sig vid alternativ 1 medan alternativ IIIägnas mindre intresse. I det följande redovisas närmare vad remissinslansernaanfört om de olika delarna av den finansiella analysen. Pris-, löne- och vinstutvecklingen,växelkurspolitiken iSverige (LO), () m.fl. ansluter sig till politiken allbekämpa inflationen och anför alt inflationsförväntningarna måste brytas.Genom en kraftfull och målmedveten politik bör del gå alt få allmänheten altändra sitt inflationsanpassade beteende och därmed minska inflationstrycket.LO, som anser atl ålstramningspolitiken visat sig verkningslös motinflationen, förordaren slabiliseringspoli-tisk chock för att på en gångnedbringa inflationsförväntningarna. Politiken bör inledas med etltidsbegränsat prisslopp följt av hård prisövervakning. Liksom LO och KF anslulersig också () fill enapprecieringspolitik som elt medel alt avskärma den svenska ekonomin från enhögre internationell prisstegringstakl. TCO framhåller dock att löntagarna fåren kraftig reallönesänkning samlidigt som vinsterna stiger kraftigt omrevalveringen misslyckas. Om en reval-veringspolifik skall föras anser TCO attförutsättningen måste vara att den kan genomföras ulan alt fördelningen avprodukfionsvärdel mellan löntagare och kapitalägare förändras till nackdel förlöntagarna. Andra instanser anser att förutsättningar saknas för att skriva uppkronans inlernalionella värde. Indusiriförbtmd anser atl devalveringenhösten 1981 var nödvändig men otillräcklig och all vi därför är fjärran frånden skisserade apprecieringssituationen. Förbundet vänder sig mot vad man menarär felet i valutapolitiken som sådan, nämligen atl den binder kronan lill 1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 35 kursernapå våra handelspartners valutor på elt felaktigt sätt och alt den har kommit alt bli destabiliserande och hardrivit fram en svensk devalvering.Valutapolitiken bör ändras och förbundet förordar alt det snabbul-reds hur fundamental omläggning som behövs.Enligt fullmäktige i riks-gäldskontoi-et är det osannolikt alt apprecieringarskulle uppfattas som trovärdiga i den svenska situationen med strukturproblemoch stora underskott i bytesbalansen och statens budget. () redovisar i sill remissyttrande resultat frånkalkyler med en egen tresektormodell av vad som krävs av pris- ochlöneutvecklingen för att uppnå jämvikt i bytesbalansen ungefär 1988 utan att avvika från kravet på fullsysselsättning. Beräkningarna anges byggapå delvis andra lal för den internationella prisutvecklingen m.fl. givnafaktorer. SAF finner att del krävs en kostnadsanpassning på för attvåra relativpriser skall kunna sänkas med 1982-1985. Med hänsyn lill överhäng från nu löpande avtal förutsätter detta att de beslutade höjningarna avarbetsgivaravgiften utöver nivåtas tillbaka och alt del fram lill 1985 inte blir några avlalsmässiga höjningar. Trots de låga löneökningarna under detre första åren behöver enligt SAF inte reallönerna efter skatt minska medtanke på att prisstegringstakten i så fall blir låg. Industriförbundanser alt det huvudsakligen ärgenom att hålla tillbaka löneutvecklingen som konkurrenskraften måste återvinnas. Förbundet påpekar i dettasammanhang att behovet av ytterligare kostnadsjusleringar inte baragäller en sänkning av den relativagenomsnittliga lönekostnaden utan det behövs också en funktionell ökning av lönesplillringen. LO framhåller altvägen till balans i den svenska ekonomin måste gå via en utbyggdkonkurrenskraftig produktion inom industrin och att det senasie löneavtalet ochdevalveringen () kraftigt förbättrat relativakostnadsläge. Den viktigaste uppgiften för regeringen är enligt LO att skapabästa förutsättningar för en fortsattlugn och balanserad avtalsrörelse, men organisationen menar att regeringen istället väljer att vidta besparingsåtgärder som försvårar eller omöjliggör della. TCO vänder sig molförskjutningar av lönerelationerna till förmån för den konkurrensutsatta sektorn. Detta strider mot den solidariska lönepolitiken och EFO-modellen som ärcentrala utgångspunkter för tjänstemannarörelsenslönepolitik. En sådan omfördelning är heller inte nödvändig för industrielltillväxt enligt TCO:s mening. påpekar all en relativlönesänkning inom den offentliga sektorn inte ger utrymme för den i kommande lagstiftningförutsatta och nödvändiga kompetenshöjningen inom hälso- ochsjukvården. LU:s beräkningar av den vinstökning som är nödvändig förindustriell expansion synes accepteras av alla remissinstanser. påpekar altden tidigare låga lönsamheten kan vara en speciell förklaring till allsvensk industri drabbats av stagnation, medan flera andra ogynnsamma faktorer synes ha berörtOECD-ländernas industrisektorer Prop.1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 36 LO diskuterar vinst- ochlönerelationen med inkomst- och förmögenhetsfördelningen för ögonen. Den endafördelningsprofil kring vilken bred uppslutning kan nås torde vara fortsattutjämning som dock enligt LO är svår atl genomföra så länge finansieringen avtillväxten av det riskvilliga kapitalet är begränsad fill de vinsler till vilkakapitalägarna har ensamrätt. LO påminner om att löntagarfonder skulle innebäraelt betydande tillskott av riskvilligt kapital i och med all insatserna inlebegränsades lill vinst ulan att även löneavsätlningar ingår: LO anser ocksåatt efterfrågan är viktigare än vinslen för industrins investeringsvilja. Flera remissinslanseransluter sig till LU:s analys av de ekonomiska incitamentens betydelse för attfå ekonomin på rätt väg. Sålunda anser LO allmänt all del trots vårtinternationella beroende finns ett handlingsutrymme för den ekonomiskapolitiken som del gäller all utnyttja. Del innebär emellertid inte enendimensionell överbryggningspolitik utan en rad hänsynstaganden inom områdensom valutapolitik, statlig upplåningspolitik, kredilmarknads- och räntepolitiksaml i viss mån inhemsk skalle-och avtalspolitik. KF påpekar all ekonomin bastebringas att fungera bättre genom åtgärder mol effekterna av de högamarginalskatterna, inflationen och avdragsreglerna i kombination.Marginalskattereformen är inte tillräcklig i della avseende enligl förbundet.Svenska Bankföreningen, och de moderata ledamöterna iSvenska kommunförbundets styrelse instämmer också i all ulbudsslimulerandeål-gärder behövs och nämner i delta sammanhang all den statligaindustri-stödspolitiken varit misslyckad och måste upphöra. Den bromsar dennödvändiga fortlöpande omvandlingen av näringslivet och försvagar möjligheternaatt på upprätthålla full sysselsättning. Inkomster och utgifter i olika sektorer somlämnat råmaterial till utredningens kalkyler har inget att invända molutredningsresultaten beträffande statens inkomst- och utgiftsutvecklingenunder de olika antagandena. När det gäller primär-och sekundärkommunernas budgetar hävdar både och atl långtidsutredningen räknat föroptimistiskt. Primärkommunernas finansiella sparande påslås bli 6 miljarderkr. lägre och landslingens mellan I och . lägre än vad LU räknarmed. Skillnaderna mellan LU:s och kommunförbundens beräkningar beror delvis påolika antaganden men framför allt på att senare prognoser visar én sämretillväxl i skalleunderlaget. Enligt förbunden tyder delta på allskattehöjningar blir oundvikliga. FuUmäktige i riksbankenbetonar alt ATP-systemet är utformat som elt fördelningssystem och alt problemeni della system inte i första hand sammanhänger med låg realavkastning påfondmedlen. Prop.1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 37 problemen de fördelningskonflikter som uppkommeri en ekonomi där utfästelser gjorts, vilka kopplar utvecklingen av realapensioner lill tidigare reallöner som antalet pensionärer iförhållande till yrkesaktiva stiger och tillväxten i ekonomin avlar ellerupphör. Det gäller således att anpassa pensionsåtagandena så alt pensionärernasinkomstulveckling slår i rimlig proportion fill lönlagarnas reallöneutveckling.Fullmäktige pekar också på inflationens avgörande betydelse för den realaavkastningen på AP-fondens placeringar. med hög och stigandeinflation -som under 1970-talel - får de långa ränlebindningsliderna starktnegativa konsekvenser på realräntan. Skulle i enlighet med alternativ Iinflationen avta betydligt, medför ränlebindningen å andra sidan en ökadrealavkastning för AP-fonden. Detta anser fullmäktige ej fillräckligt belyst iutredningen. framföratt man med viss förenkling kan säga alt den generation som var i aktiv åldernär ATP infördes - ulan alt avstå någol lill de redan pensionerade - beviljadesig själv en hög pensionsnivå på nästa generations bekostnad. Härvidförutsattes som en självklarhet atl den reala produktionen och de realaarbetsinkomsterna ständigt skulle öka, varför kommande generationer utanuppoffring skulle kunna betala pensionerna ur sill överflöd. Om de aktivasrealinkomster sjunker innebär systemet att de likväl ur sina minskade inkomsterskall tillförsäkra pensionärerna en oförändrad köpkraft. De radikalt förändradeförutsättningarna motiverar enligt förbundet en omprövning av syslemel. Uppenbartär att om ATP-systemet kommer i konflikt med den ekonomiska tillväxten måstesystemet omprövas, låt vara med omsorg och försikfig-hel. Siatens budgetunderskott och kreditpolitiken Flera remissinstanseruppehåller sig vid verkningarna på ränte- och kreditutvecklingen av statenslånebehov för att täcka budgetunderskotten. FuUmäktige i riksgäldskontoretifrågasätter om kalkylerna i alternativ I för statens upplåning medgertillräckligt låneutrymme för näringslivet. Det är enligl fullmäktige också tveksamtom den i utredningen kalkylerade realräntan på 2 ä verkligen är hög nogmed hänsyn till atl staten beräknas behöva fördubbla sin upplåning frånallmänheten. konstaterar attkapitalmarknaden satts ur funktion av nuvarande regleringar. Förbundet anslulersig till utredningens slutsatser alt regleringarna kan ha hämmat tillväxten ochatt del är angeläget atl räntenivån översitger inflationen så att sparandetmedger en positiv avkastning. Del bör åstadkommas med fri och marknadsmässigränlebild-ning. Man påpekar i sammanhanget det egendomliga i atlförsäkringsav-dragel i inkomstbeskallningen som stimulerat långsiktigt sparandetas bort av förenklingsskäl samlidigt som mer kortfristigt sparandesubventionernas på komplicerat sätt. Prop.1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 38