prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Här sammanstäUt materialbygger huvudsakligen på uppgifter från myndigheternas anslagsframställningarför /84. Materialet har kompletterats genom förfrågningar hosmyndighetema eller via andra informationskällor. Myndigheter med enADB-koslnad som uppges överstiga . för någol av budgetåren 1981/82,1982/83 eller 1983/84 redovisas. Sammanställningen avserfrämst ADB-verksamhelens kostnader. Större förändringar i verksamheten denärmaste åren avspeglas delvis i beloppet för anskaffning av utrastning. Vidareanges kortfattat huvudsakliga användningsområden. En hänvisning ges tiUavsnitt 2.2 vid viktigare ADB-system. Myndigheternas avgifterför anslutning fiU del slafiiga redovisningssystemet (system S) och detstatliga löneuträkningssystemel (SLÖR) har om möjligt avräknats frånkostnaderna. SammanstäUningen ärutformad som en tabell, där rabrikerna har följande innebörd: Myndighet Den myndighet som hosregeringen (i anslagsfram- ställning)begärt medel för verksamheten. ADB-kostnader: Uppdelningav ADB-kostnadema enligt myndigheter- - Drift nas uppgifter. Förförsvarets datacentral (FDC) och - Utveckling datamaskincentralenför administrativ databehandling - Ofördelat (DAFA) redovisastotalkostnaden för myndighetens - 1981/82 Utfall(eller i vissa fall anvisade eller budgeterade me- del) för budgetåret1981/82. - 1982/83 Budgeterateller anvisat belopp för /83. - 1983/84 Begärtbelopp för /84. nativ redovisas beloppetenligt den högsta ambitionsnivån. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor - 1982/83-1983/84 - 1982/83-1987/88 Belopp för anskaffning avutmstning under budgetåren 1982/83-1983/84 tiU civila myndigheter enligt statskontoretsbedömning i anslagsframställningen för /84 avseendereservationsanslaget Anskaffningav ADB-utmstning, Belopp för anskaffning av utrustning under budgetåren1982/83-1987/88 till försvarets myndigheter enligt anslagsframställningamaför /84. I vissa fall har justering skett efter samrådmed försvarsstaben. För driften utnyttjad egen eller annan statlig anläggningeller privat servicebyrå huvudsakligen enligt uppgifterfrån statskontorets rapport (1982:11) Statliga ADB-system. ADB-verksamhetens inriktning huvudsakligen enligt uppgifterfrån statskontorets rapport (1982:11) Statliga ADB-system. Noter till redovisningenåterfinns efter redovisningen av varje departements (huvudtitels) myndigheter. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor II. tuc/l = M ca = = 1 c 'c > rj c/1 tiU .-.£) C 1/3 C3 C/} o ""-Si o (30 o n c XI Q S-> [A .--w CL, >.2 u C) rt -i 0) rt 4> '' > -SS p -.c J u £ > "> o Eo c o J _5u i: CT < .o 3 w u y 1) u 3 o irt ort Q M c > U ES rt 'C .u .-rt 1 M D. rt rtri 00 O c i;'C S ii -o * trt 'r J5o c 00 u-,Os «: S S r 5i2s QDOh 1/-1 o W- 00 sO - 00 o CT 0> CTv O rr*-i o <-> -a Q30H _ K a >> i:,"!c " rt in C tf) .ii « rt 00 O C cd (j 1982/83:100 Bilaga 2 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor rv. So c o oa.i£ c u a o.a . rt (rt :s (rt a> o S «> Ui (XO, o ti rt c 60 I i-g Bä" Ul l-< LU - ta v ii "0.,-'C n "-i a g'"3. 3 C O O oa (rt C å -2 'c rt- '2 (rt CO H J5 I ' 4) 'S rt1 bb c 60 c n ert (rt D"> 2 >>,«, b 00" - ig -S ' -3 o o o m mi soo oo ao r*lt-- O o o oo o o o ... »n « O «o 1/1 >r, o >/-l O >/-» O lo *N r 9s v-,rr\ Ov Tt f*l t v, so m\ t-s u: wt:: o QDOH "T3 ii CSJ te « Cw -.3 ta Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor T3 C 3 CO (rt -t; 00 rt rt T3 S Ort t? I D a tn > (i: ttj 00 c ttJ c t'' o 3 Jjj S = -3-H X ° <,.O 3 0\yr\ Tt r.» 1/-1 (r> in vo >/-i »O vo .-H r*-i (N 'K''K tn U £ E C wti: O QDOH cd cd t/3 V3 o c; Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 00 o tOs 00 gc o _rt rJ O. D o 1 SB u2 i2 S, « tf) . 3 C 1) ~ ES 60O .E>< c cn [rt ' (L) . U O 00 tf) u- C E O o* rt ' "c/O _rt ;rt I-o :rt rt On (/) [IQ 3.2 rt u 2 rt rt "> '" c b u E rt X) rt °rt ort 00 ert U ;_ OO tn S 60 .i! "o. rt . (rt c t .5-2- u b o rto " g'x; (Ll ;z- 60.3 ttJ c D c/2 m »o 00 t-r- Tt O o tm txi so .2 a: t. o rt o > o 2 o (2 CTv x; o U , ttn - öp "K'-j- c J/J (y ""oT.i ° c tu 00 o 00 tu r ert I a 00 ert .i 3 o 5 3=0 rt60.S "°= u 00 u c " i; ** S CL o -o rt Eg,E fe w cw "O (rt [rt 3 (rt' (rt J - .3 a a 60 c 60 ,/, .3 S.3 rt c gc (U (rt*J (rt "P 3 " 3 i_ 3 5 3 " u rt 1) 00 . u, ;S H rto rt o ert g ert j >2 > (rt 3§ 3.:: x°x> 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor '§'5 c/5 rt rt c/5 i: tf) ttjC t;; X v£) « r ' »o m ON 00 ND ' '.o TT o oo nO »i r- 3 .f.>"« « 00 a x 00 c'". u u - ti rt o (rtS 42 > (rt (rt 3 -o c; > 2D 5 X "-* in g: c/5 NO OO 00 CTvr* ( r-« ONU-i 00 f On 00 TT f (rt G. NO m - n ( ONr*-i « (N m ON »fl On r (N On r- r- (N tf) tf)ii 5 3)2 3 u a o B %l D, rt E D. . ill gg»1 = rt S(rt rt Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor VI. öne-, ch mj ion ering rsonal-, onomi-1 ministra igprojek ti., tu ta > 3 > (N tn w U .- C/) rt ESa .L .2 c E % o E c 3 J«! 3.Eert a 3 t; c s j; (rt «.2[g-E xc/3 tt,H .U O rt 'C ert - fe rt Cd »t; .3 -o o B>,w J»!X . U 00 O X O S erto 'w "b *. u C i3 h£co 00 ttJ'3 < .i Q = 3 (rt in 5 op 00 3 <: X 3 .- fO r* OO - w r o r ov oo r N£> oc On v "t 00 >o 00 nO (N (S >n r O ri NO oo 0\ fS o f* rr\ V) "rf-1 o Vi ag c: a L- 4-' tf o eSS; k a t/3 > 00 ÖO '*' i* "C o -Ä rt c/5 1* "o J3 - " c/5 o O ÖOd 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor rt u rt B i|-g| 3 .2 3 ort o -2 3 u QasciS .M.E i ii rt ( B Dt/3T3: rt o.:?x 3 5 O 'eDc/3 .- tr 00 * !a-S ' rt rt S-SS3S I ° S"S 5 eu i= O < X 3 ND '(J- »o Tt Ä %>'äO QDOH c/J o.E tn tn'S U U . 2 2"' c/3 00.S vO C/0 001>o E_ö! 3 -cft. (rt D. ' C «00 1* > 'C ti "=5 (U3 c t- ly, :cd 4> tf) _ « Sf rt ai- 73 .E ti u >v (U fl> - u OJ > ti, - tn o"fr u c a> «>-- _u c TD -oS U 4> tf) tf)tf) Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor VII.Ekonomideparteraentet 00tn -X 60 J<ä 3 rt'S3 3 (rt D. 3 3 o o O '3 I rt 2 "a "= S- ii c =* "5 o (rt ttj rt OQ O.X 2 ' 1 o N *- ert rt S-l3 .SOt) » X u - o3 rj Q ert O 3 tN o <, XJ 3 C- »r 00 . v-iON TT (N r- ON - 00 CTv rt OO ON Ov On v-» oo >/i U -t-» t4-. c..- eii o Bä u -Si; Prop.1982/83:100 Biiaga 2 Gemensamma frågor 78 tvj u00 tn i3 00 . o (U o - fe y; 2 1> ert r (utf) -o c 4) > .i£ V3 Cd > :* cd tf) tf) tii tf) tf)> g 60 M 3 00fc- -J " .- fc 00 - O vO t- CM (T-i (N f* o ON o 00 NO r* (N NO e/ o Vi rfN I/J On f*-', ei; o QDOH tf) Ci: Cd cd 4J c« .c Q o rt T3 ö X rt - 13 tf) J; l>i2S QDÖ(2 X rt CJ -a Ji o o 3 rt U B J2 c w:3 rt .:«! Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor cd c o u u- r; tf) *-* O 2 (N tf) j:; 'x E 5 - U -o rt <3 , tt- E a,oo Q .S = £I ffl-S (N < OO c/3 ert S u >> > 'U c r.. *> ooS E a.3g 7:; ert B U-1 2 J ert 00 3 -5 _ . tn Btzix- u! _ -a eO Nt 3 c rt 2: B E c ~ a> Cd *-* O ert e fe 00 -O .E n. eu O) ert E 25 - C 60 (U 3 B r; 00 3 ta o o. f 3 fl» Ä < X 3 o "X O. 3 : rt XI u 2 o o c/3 o > (rt en (rt U .3 rt w-3 o "3 "-I * -3 rt ""J OT r/N .- u rt C/3 rt B 3 3 > tf) Q..2 C 00 g -E o .b eg?-SE X 1>O u o S B |0 O 1) O >*2; -2 B< 3 S ert --Va> .0 O" 60(2 >o tf) c Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor IX. rt Säö E.E . .y eO-rt N> ert > §E a -o i "ö n-3 J<ä £° > n.00 rt 'S'C§ -o 2 rt2[SS c/]a. ert > ngi av inform inom ildning rivni om item eutb: U 'c O eO C/3 ert '.3 X tf) tf) 53 2 2| 3 3 " rt -r* c >, ax ert O < X oo \ 00 * .3 I -rt 4-fOn _« 3 ' w vo Os VO vo Ov o Ov os G Ov vo vO (N Ov e?vo 00 00 ON Tt -*r< ao H *- ert u-*- ti; o QDOH O) (u > tf5 c/3 1rt !£. c w(ii o ti,X 13 .gD !jf 13 D o ert - 13 0-T3 j; B X 3 X 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 00tn X 00 3 = 1 EC 'k il .11 IE se .S o »> 3 U c o :0 in'OSZ Iu S .- fe 00' - .M ert >5 g ° 2S8 u i: Ov _ .3 i> .i e Or*-i f N£) r-- ro oo C*~i «N " 73 ,ii " 3 ert U trt B U u -O 6 1982/83. a tu o o OD*-* . 3 t: > ti ta - B v 1 I.H : :0 u ert _J 3 X ert t) 60 a" 2 > ( rt w*" -. O I' tf) S rt :0 J ÖO G 1/3 i cd -O eO .3 1> 3 3 3 rt _ - .is .2 u i! ES' 2'E =;>tf) O) .3 ert"O :0 3 -O rt ei: rj ':: ts u 3 O ji rt (U w * B ert rt (U *J > 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor X. B .2; °|- g60'C to B 3 eu '3 ertjO :rt E B X > 13 'C rt(n rt U B 60 V "b O 3 60 u -o - 3 Jä O X Ul ert "S 3 - on t/3 Överva ländskt Statisti: Licens- S''rt Q> B Qi rt -a.-iS u 3 , -5 E.2 £ > > rt eO rt X b * u ._ ert tf) :iS < I rt > X eu .g ;> a -C eu 60 C =5 K O eu .S ' X o en l> 3 560 60 3 ttJ B S ON _ 3 s' <0(N (S (N(N TT »o O »rti 00 Ov r* Tt 0\V Tt tr\tn o /-i t-. (--ov eO C *.eii O X a .13 " -a, *J U u X rt 13 o -o X tr" tf) c/3 X tn c 00 u g 13 ta 4j Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor rto 60 tn X 60 3 13 3 .5 > '- 3 c X S '3" 60 |.3 " fc g A 4)r; i! rt eO j JU (rt (rt -.3» .. " O C "... 00 u. r> öfi rt i: rt . °-- fei= 13 : EÄHx- 13 > 2 < rt C/3 a> tn 'l> O) 00 B S; > ert S u S- .2 ert NO r- ff\ >nOn O NO r- vo(N Oe m 00 r- o (rt O J«! X rt it 13 £ >eS2 c T. eii o 00 v-i x>- rA C -eii o tf) '3 c/3 > JU"3 C S rt QDOH ert'ért 3 13 h ert Ji 60 .en JU _ (U .-B ert u 3 _»> eu U Ul Ul *a ä 13 13 ort ort c/3 c/3 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 84 60 tn X 60 J«! 3 rt '5 t .3 = 1 3 I .iiB 60 3 J>X :i 3 B c/3 O SJ S '3 5 eu 13 .2 'b Ert rt a h X i? ert 3 B c e< c/3 O. : = > j O X) (_ tf) _. rt' 'SS <- .3 £; c >> 3 D ax a,._ tn ä tn tn 13 -o 13 . ti t: XJ 1) < X 3 w «[fe2 QDOH Ul rt c/3 aju (T r-. r* o o(N r* Sefe2 u w e._i O r*-i OO O >o »o or-- t m On fS rift tve för ota ent- 0 istreri ket (P t; 00 h eJ-Sii a 5* g rt o ert u. tu tn ert ert S! 'öb iS .E X a1) i- a o. eu G, 3 :0 00 3 3x "-iS 00*2 c ? cd (U O) a> *-" X) "i. t/j L 9: rtX 3 U > en t: S "ftH E 2 rt rt rt " g> 60 60 p B er r- la ert e eC B rt JU J , cn (rt Eg,g g > c B B rt'U 60.5.2P.2f E 2 JU 3 .cS a , tn tn i 13 13 . J 3 3 tn tn > > B O 3 3 r* (*i V Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor XII.Arbetsmarknadsdepartementet rt (u ... en :ffl=a: Q (u B g rt O i! "5 E E S-S-aa.S rt JU B'ä c/3 ttJ CL, : o >= > 13 rt ; rt JU J JU tn . '-'r. - y bo rt rr:m II Cd tf) PCh tf) <: OJ j. Q rt »rt 3 ta >s c rt > X j) 00 -i?-r eu60 c ti b o eu .-& > ert S 3 j=C 2 ts D O S> 2 Q 3 3 , ort O rt rt c 60 ti a> 00 c j: o 2 tf) -5; I' o tf) 1 u E 60--2 j n,17 o < X 3 C- 1 00 9\ v~i Os V) ESJU i; S-a éC 5i t? « rB > eo * t- T- tfa. eu u >. e >vB j3 JU U *< ert ert tf) n. rt » = rt t*-t en Qi2 tf) ._, rt 5 - cd 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor XIII.Bostadsdepartementet "X, cd TS - tf) 3 tf) 'S O O rt O) ( CQ to H CU 3i: 3.2 JU c :; i; rt >. 60"** t .g tt. '3< "o _ yiQx . P uJ i S rt u 3 3 S CJ U B X 2 N M .ti o ca ry ttj D o 13 Ä On On 00 »O O « o o o r- Tt -N oo O00 r* r- O QO m fs v-i o »/I »O O VI oo o OO Ov r- vo (T-l o Tt(N VC v-i o *n voe3\ Vi VO Tt rt Tt (N t-. rn r«-i *o 00 00 (T 0 Tt Tt B-aJU 13 CJ -o Ji C T- eii Q -2S 60 B > 3 Cd b* 3 "-i ,0 ert > 3 'C 3 E u X Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor XIV.Industridepartementet o .2 , E rt g.s oa c/3 60tn JS 60 JU 3 S'| -g -g n.j. 2 iiB o 00, 3=: |:Sb w£H.g JU É c/3 O S ert O" = §? en o 3 C) 2 c- L 00 o 5IU i: Ov _i < X 3 C r4 (S i« O sD O NO rv» m - NO :ESo|x J) 13 00 B 'C tn c c/3 JU w >no V) oo r- NO »v- o »« ON NO ON (N I .... ert I rt > B 60 ..j 3 ort rt u :rtX) > OJ 1 " >; 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 3 O.a >, C/3 rt CL. ,, (rt O a ;' a > a o 313 u o) 60 u ert . (n ;-- 2 2 bt: hS X rt JU 13 CJ 13 Ji eS b a Ul.t-l e._i Q tn a B 3 .- ert S O ' rtrt 00 B c > J£ ii IU 3 .n. .!-l O rt 3i B 3 13"X .- 60 rt B _2 rt Q *-<- 3 S fl> rt IU 13 B « u > >-* 3 3 > .- u w ert -o IU S 1- 3 =3 Oort > 'ta fcg,30 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 89 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (system) inomstatsförvaltningen I det följandebeskrivs några större användningsområden för ADB inom statsförvaltningen. I1981 och budgetpropositioner har system för automatiseradmatrikelföring och pensionsuträkning (MP), ADB-system förbiblioteksväsendet (LIBRIS) och Informationssystem om arbetsskador () beskrivits. ADB-tillämpningarna(systemen) beskrivs kortfattat med avseende på bakgrund, syfte, användningsområden,omfattning, systemstruktur och planerad utveckling. Dessutom redovisas i vissa fallkostnader hämtade ur myndigheternas anslagsframställningar för budgetåret1983/84. Rättsväsendetsinformationssystem (RI) Syftet medrättsväsendets informationssystem (RI) är främst att förenkla och förbättra informationsutbytetmellan myndighetema inom rättsväsendet samt mellan dessa myndigheter och andra myndighetermed vilka de har ett frekvent utbyte av information. I samband därmed söker manockså påolika sätt rationalisera kontorsarbetet inom myndighetema. Ett annat huvudsyfte är attskapa underlag för planeringen inom rättsväsendet. RI-systemet har utvecklats och utvecklasetappvis och består av en rad delsystem ochrutiner. Olika myndigheter ansvarar för driften av olika delsystem. Ett särskilt organ samarbetsorganetför rättsväsendets informationssystem () - svarar för samordningen.Datordriften är förlagd till fleradatacentraler, framför allt till () och datamaskincentralen för administrativ databehandling(DAFA). Systemen i RI kan hänföras till följande tre störreområden: - Systemför brottsmålsförfarandet i vid mening hos polis, åklagare och de allmännadomstolama samt för förfarandet inom kriminalvården (BROTTSRl). - Sysfemför diarieföring, beslutsregistrering, textbehandling och informationssökningi departement och vissa myndigheter och därmed sammanhängande frågor (LAGRI/RÄTTSDATA). - Systemför planering och uppföljning inom rättsväsendet (PLANRl). Inom BROTTSRl fmns en rad rutiner idrift. RPS ansvarar för den automatiska databehandlingen av flertalet mtiner. Vidstyrelsen databehandlas dom och slutligt beslut i brottmål, strafföreläggande ochordningsbot, brottsanmälan, uppgift som i särskild ordning lämnas angåendeperson som är misstänkt för brott (personblad) samt annan handling meduppgifter för det allmänna kriminalregistret eller centrala polisregistret. Viddatabehandlingen framställs meddelanden till olika myndigheter. registrerasautomatiskt data som skall ingå i det allmänna kriminalregistret, de centralapolisregistren och körkortsregistrets belastningsdel. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 90 Även delsystem förkriminalvården är i drift. De ingår i BROTTSRl. DAFA svarar för datordriften i denna del. Det huvudsakligasyftet med LAGRI är att förenkla och förbättra vissa kontorsmtiner i departement och domstolaroch att i samband därmed skapa bättrerutiner för information om besluten i lagstiftningsförfarandet och omrättspraxis till såväl departement, domstolar och andra myndigheter som enskilda. De första ADB-systemen meddetta syfte infördes i ,regeringsrätten och kammarrätterna. Dessa finns nu inom ytterligare ett antalmyndigheter, bl.a. ochgeneraltullstyrelsen, DAFA svarar för den tekniska driften. Förordningen(1980:628) om rättsdatasystemet innebär bl. a. att allmänheten kan få tillgångvia terminal till alla de dataregister i LAGRI som inte enbart innehålleranteckningar för diarieföring. Dessa dataregister - som uppräknas i förordningen - innehålleruppgifter om överenskommelser med främmandemakter, kommittéväsendet, författningar i () ochvissa myndigheters författningssamlingar samt viktiga avgöranden ihögsta domstolen och hovrätterna, regeringsrätten och kammarrätterna, arbetsdomstolen och bostadsdomstolen. Dataregistrenhar förts samman under beteckningen RÄTTSDATA. Till enbart LAGRI är ett hundratalterminaler anslutna, till RÄTTSDATAomkring 180 terminaler, varav en del via uppringbara teleförbindelser. Somtidigare nämnts svarar () för driften av. en stor del avBROTTSRl. Utöver Rl-mtinerna har RPS ett stort antal mtiner avseende bl. - efterlysta personersamt personer som inte får vistas i landet - signalementoch särskilda kännetecken - stuletoch förkommet gods RPS svarar för dentekniska driften av ADB-mtinerna inom polisväsendet liksom för systemutveckling ochdataregistrering m. m. RPS är också registeransvarig för polisväsendetsADB-mtiner. De datorstödda mtinerna täcker såväl det ekonomiskt-administrativa området somden egentliga polisverksamheten. Till det centraladatorsystemet finns f. n. 435 textskärmsterminaler, 271 skrivare och ca 350telexapparater anslutna. Dessa är placerade dels centralt vid RPS, dels ute ipolisdistrikten. Ett flertal centrala register kan Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 91 Dessa används emellertid främst för frågor till dataregistren. Terminalerna är via RPS datoranslutna till de centrala bil- ochkörkortsregistren. Frågor kan alltså ställas även till dessa register. Vidsidan av denna terminalverksamhet utför RPS en omfattande satsvis ADB-produktionpå det centrala datorsystemet. RPSs centralaanläggning och nätkoncentratorer kommer att ersättas avmodernare utmstning med högre kapacitet. En utredning av behovet avterminalutrustning och nya funktioner hos terminalerna planeras. 1981 årspolisberedning gör vidare en utredning av polisväsendets framtida ADB-stmktur. I denna utredningdeltar bl. a. statskontoret. beslutadeår att ett centralt ADB-baserat fastighetsregister som ersättertidigare manuellt förda jord- och stadsregister och som är enhetligt för landoch stad skulle byggas upp. Vidare beslutade 1970 att ett centraltinskrivningsregister som ersätter tidigare manuellt förda fastighets- och tomträttsböcker skulle införas med användande av ADB.De båda registren är tekniskt samordnade. förfastighetsdata (CFD) inrättades 1968 och har till uppgift atttillsammans med myndigheterna inom fastighetsregister- och inskrivningsväsendenagenomföra fastighetsdatareformen. Det nya systemet fastighetsdatasystemet är nu införti och samt i delar av och . Systemet innehöll i november1982 uppgifter om ca 650000 fastigheter (av landetsfastighetsbestånd). Till systemet var då anslutna ca 250 terminaler hos berördainskrivnings- och fastighetsregistermyndigheter samt hos vissafastighetsbildningsmyndigheter, kommuner, banker m. fl. För driften av systemet anlitasdatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) i . (prop.1981/82:123, CU 1981/82:37, rskr 1981/82:318) lade under våren 1982fast en femårig etapp för det fortsatta reformarbetet. a. att arbetet med att genomföra reformen i nya områden skall prioriteras.Vidare skall ett utredningsarbete inledas angående systemutvecklingen på . Reformarbetetslutförs under /83 i och under /84i . Förberedande arbeten börjar under /83 i Göteborgsoch län samt i och . Vid utgången av /83beräknas systemet omfattanära 900000 fastigheter. Kostnaden förADB-verksamheten var /82 30,2 milj. kr. och beräknas /83 till 33,9 milj. kr. För / 84 begärs 37,7 milj. kr. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 92 Inom försvaretanvänds ADB på många sätt. En mycket stor del utgörs av administrativdatabehandling. Många ADB-system är avsedda för enskilda myndigheters verksamhetsområden. De större ADB-systemen i försvaret är följande: - Systemför operativ och taktisk ledning i krig samt för krigsplanläggning i fred. Provsystem är under utveckling. - Systemmed data om krigs- och fredsorganisationen. Systemen är avsedda att betjänaförbandsproduktionen inom respektive försvarsgren och redovisar organisationensuppbyggnad samt dess personella och materiella innehåll. Utveckling av nyasystem pågår inom flygvapnet ochmarinen. - Personaladministrativtsystem för anställd personal inom främst försvarsgrenarna (PAF). Systemetinnehåller data om personal, organisation och befattningar, tjänster och löner, utbildningsamt historik. Som komplement till PAF har på vissa myndigheter utvecklatslokala PA-system. - Vämpliktsverketssystem för inskrivning, planering och redovisning av värnpliktigpersonal. Ett omarbetat system med lokal drift vid värnpliktskontoret införs /84. - Systemför förnödenhetsförsörjning och materielunderhåll. Ett flertal sådana ADB-systemfinns i drift. F. n. pågår driftsättning av ett för försvarsmakten gemensamtredovisningssystem för förnödenheter (),som bygger på användning av 56 lokala datorer. Systemet är infört i flygvapnet och marinen ochersätter de försvarsgrensvisa fömödenhetsredovisningssystemen. En moderniseringav befinfligt reservdelsredovisningssystem pågår. Försök pågår med datorstödför planering av materielunderhåll på flera lokala myndigheter. För flygburenmateriel finns ett avancerat system för redovisning och uppföljning av driftdata. 7- System förekonomisk redovisning, bl. a. kassaredovisning, kostnadsredovisning,"koncernredovisning", tidredovisning, revision och ekonomiskstatistik. Systemet är en försvarsspecifik variant av system S.Decentralisering av vissa funktioner i systemet är planerade. - Systemför att underlätta budgetarbetet avseende preliminär och slutlig budget i första handpå lokal nivå (DAPU, Datorstöd i Planering, budgetering och Uppföljning). - Systemför produktionsplanering vid under perspektiv- ochprogramplaneperioden, budgetering av verksamheten för genomförandeåret samtregistrering och redovisning av genomförd verksamhet. - Systemför verkstadsdrift som bl. a. består av tidredovisning, löneuträk ning, redovisning/fakturering,produktions- och likviditetsuppföljning samt budget. Försök med lokalt datorstöd i verkstäder pågår. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 93 -System för materiel- och personalredovisning, krigsorganisation samt för övnings verksamheten inom civilförsvaret. I tekniskthänseende är ännu många ADB-system s. k. satsvisa system av konventionelltyp men med en ökande grad av terminalanvändning. Driftmässigt ärdatabehandlingen i huvudsak förlagd till försvarets datacentral (FDC).Huvuddelen av den nyutveckling som sker inriktas dock mot drift på lokala datorer. Den långsiktigainriktningen av verksamheten på ADB-området inom försvaret har fastställts genom ettregeringsbeslut . Detta beslut innebär att försvarets rationaliseringsinstitutsrapport 90 skall ligga till gmnd för arbetet med utveckling avADB-system. Inriktningen innebäri stort att ADB-systemen skall decentraliseras eller distribueras till användarna,att den regionala och lokala nivåns behov av datorstöd skall förbättras samtatt kunskaper om ADB och dess möjligheter skall ökas i organisationen.Förbättrade metoder för systemutveckling samt standardiseringsåtgärder skallägnas särskild uppmärksamhet i syfte attsänka kostnaderna för ADB-verksamheten. Inom försvaretpågår förberedelser för övergång till Stmktur 90. a. har överbefälhavarengett ut anvisningar för genomförande av Stmktur 90 som vägledning till systemutvecklandemyndigheter. ADB-system inom den allmänna försäkringen Statskontoret ochriksförsäkringsverket (RFV) fick i uppdrag att i samråd med de allmännaförsäkringskassorna utreda möjligheterna att genom användning av ADB och påannat sätt rationalisera administrationen inom den allmänna försäkringen (det s.k.RAFA-projektet). Utredningen gällde inledningsvis sjukförsäkring och pensionmen vidgades genomtilläggsdirektiv till att även gälla de allmänna barnbidragen. Preliminärt systemförslag avlämnades till regeringenår . Ett etapp vist införande avsystemen påböijades . Driften förlades till en datoranläggning iSundsvall. Efterhand har systemen utvidgats till att omfatta allt flerärendeslag. Systemen inom den allmänna försäkringen omfattar i första hand mtiner för administration av pensioner,allmänna barnbidrag och bidragsförskott samt sjukförsäkring. I.sjukförsäkringssystemet ingår förutomsjuk- och föräldraförsäkringen även delsystem för bl.a. studiestöd för vuxenutbildningen och utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildningen,och dagpenning för vissa värnpliktiga m. m. Systemen syftar iförsta hand till att underlätta arbetet inom de allmänna försäkringskassornasamt att genom snabbare och bättre tillgång till statistik förbättra fömtsättningamaför planering och personaldimensionering vidkassorna. Systemet för den allmänna pensioneringen omfattar1,9 milj. pensionärer, medan systemet för barnbi- 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 94 drag och bidragsförskott omfattar 1,7 milj. barn.Sjukförsäkringssystemet omfattar6,6 milj. försäkrade. Via de olikasystemen inom den allmänna försäkringen utbetalas åriigen medel som motsvararca av bmttonationalprodukten (BNP). Vissa registerdatautnyttjas gemensamt i de tre systemen: bidrag, pension ochsjukförsäkring. Det är emellertid i princip fråga om tre fristående system medskilda register. Systemen utnyttjar RFVs datoranläggning och driftorganisation iSundsvall (tekniska byrån).