prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Till bilden av utvecklingen på kreditmarknaden kan läggasden väntade minskningen av hushällens kapitalvaruköp, vilket sammantaget göratt bankerna bör stå inför en svag kreditefterfrägan från den privata sektorn.Bankerna torde därför i väsentligt större utsträckning än kunnatillgodose statens lånebehov. Frän likviditetssynpunkt är det emellertid nödvändigt attden betydande statsuppläning direkt från allmänheten som kom till stånd 1982kan fortsätta. Även måste därför företagens höga likviditetkanaliseras till staten men bör hushållen förmås ökasin andel av budgetunderskottets finansiering. Det svenska ränteläget har vidare, om än med vissfördröjning, kunnat sänkas i linje med fallande räntor i framför alltVästeuropa. De kortsiktiga svenska penningmarknadsräntorna har sjunkit ävenrelativt sett mot t. ex. euiodollarräntan. Den stora osäkerheten om den amerikanskapenningpolitiken och den därmed sammanhängande internationella ränteutvecklingeninnebär emellertid också att förutsättningarna snabbt kan förändras för vårdel. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget II Itabell 1:3 sammanfallas den ekonomiska bedömningen . Denproduktionstillväxt som förutses genereras av en snabb exportökning, enfortsatt ökning av den offentliga konsumtionen och en upphörande lagerneddragning.I den preliminära nationalbudgeten prognostiserades en BNP-tillväxt om1,. Skillnaden mot den bedömning som görs är i huvudsak hänfödig flllnågot annoriunda bedömningar av den privata konsumtionen och importen.Konsumtionen förutses nu inte minska så mycket som antogs i den tidigareprognosen. Detta år i huvudsak en effekt av aU prisutveckhngen nubedöms bli gynnsammare än vad som då prognostiserades. Tabell1:3 Försörjningsbalans 1982 och 1983 Import, varor och tjänster Bruttoinvesteringar Näringslivet därav: industri Statliga myndigheter och affärsverk Kommuner Bostäder 116186 52660 17239 14913 - 4,5 -16,7 -0,6 -3,6 -5,0 12,5 -1,1 -1,6 -1,5 1,4 -1,8 Export, varor och tjänster 'Lageromslag i förhållande till föregående års BNP. Importenfömtses öka med ca 1 3/i volym. Det är en markerad upprevidering jämfört medbedömningen i den preliminära nationalbudgeten, då en viss minskning förutsägsi importvolymen . Den importökning som förutses äremellertid inte alls onormalt stor för vår öppna ekonomi mot bakgrund av denkonjunkturförbättring som fömtses under loppet av 1983. Handelsbalansenförväntas förbättras med . Tillföljd av bl. a. de ökande räntebetalningarna pä utlandsskulden blir inteförbättringen pä bytesbalansen lika stor. Bytesbalansunderskottet väntas i äruppgå till , motsvarande 2,av BNP. I Qol uppgickbytesbalansunderskottet flll 3,av BNP. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 12 Tabell 1:4 Handels- och bytesbalans 1981-1983 Export av varor, fob Import av varor, cif -12,5 -17,7 av kapital, netto -11,0 -15,9 -18,6 -14,2 -22,8 Deproduktions- och produktivitetskalkyler som närmare redovisas i kapitel 5 tyderpå ett fortsatt kärvt arbetsmarknadsläge . böremellertid en förbättring skönjas. Prognosernaför utvecklingen inom olika näringsgrenar indikerar att sysselsättningen iindustrin och inom byggnadsverksamhet fortsätter att minska men i avtagandetakt jämfört med . Antalsysselsatta inom tjänstesektorn i näringslivet väntas fortsätta att öka. 1den kommunala sektorn förutses en sysselsättningsökning om närmare 20000personer. Huvuddelen av denna ökning är dock hänförlig till huvudmannaskapsförändringarmellan staten och kommunerna samt till att antalet beredskapsarbeten väntasöka kraftigt. Den underliggande sysselsättningstillväxten i kommuner ochlandsting torde bli måttlig. Motbakgmnd av det förhållandevis svaga läge som väntas pä arbetsmarknaden understörre delen av 1983 och i byggsektorn kommande vinter föresläs ytterligarearbetsmarknadspolitiska åtgärder om . i den revideradefinansplanen. Inom byggsektorn föresläs tidigareläggning av statUga byggen,reparationslån till bostäder m.m. på sammanlagt en dryg miljard kr. Dämtöverinnehåller det arbetsmarknadspolitiska paketet åtgärder för att bl. a. främjaindustrins rekrytering, särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomaroch ökade medel flll beredskapsarbeten. kommunerna föreslås fä ökat stödför att kunna öka sysselsättningen. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 13 Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1983 Nedanframgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställs inom flnansdepartementet(Fi) resp. (Kl). -1,5 -1,2 -0,6 -1,0 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mineralbrott, De enskilda konsumenternas ekonomi Lagerförändringi % av föregående års BNP. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Den internationella konjunkturen visade fortsattförsämring 1982. Produktionsökningen i varsvag, vardera året. 1982 sjönk produktionen med nästan 1/. Detta ärden mest negativa utveckling som noterats efter , se diagram2:1. Nedgången blev genom ett något starkare fjärde kvartal docknågot mindre än väntat, främst i och FörbundsrepublikenTyskland. Arbetslösheten har stigit kraftigt. gick 32 milj.människor arbetslösa i , vilket motsvarar avarbetskraften. har tecken börjat visa sig på envändning i den internationella konjunkturen. I första hand gäller detta Förentastaterna där ledande indikatorer ökat under närmare med en kraftigökning . Även i Förbundsrepubhken och har Diagram 2; 1 Bruttonationalprodukten i hela OECD-områdetresp. i I I I i I I I I I I I I I I i I i I i I I I 1962 64 66 68 70 72 74 76 78 80 Källa: , för 1982 och 1983finansdepartementets bedömning. 2 1982/83. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget industriproduktion,orderingång och bostadsbyggande börjat peka uppåt. Delvis förklarasuppgångssignalerna av att vintern varit mild både i och . Enlageravveckling ägde också rum , särskilt i Förentastaterna. När en uppgång inleds skulle därmed produktionsökningen understödjasav behovet av en lagerpåfyllnad. Den privata konsumtionen är dock fortfarandesvag i flera av de stora länderna. Denamerikanska ekonomin har under flera är stagnerat, under trycket av en strampenningpolitik, ett mycket högt ränteläge, en kraftigt övervärderad dollar ochen försvagad konkurrenskraft. Den uppgång som inletts stöds avskattesänkningar och ökade militämtgifter. Den acceleration i tillväxten somförväntas kan dock komma att hämmas av att räntorna återstiger när det stora federala budgetunderskottet skall finansieras. IVästeuropa väntas uppgången dröja till . Av de storaländerna torde få den mest posiflva utvecklingen. IFörbundsrepubliken begränsas tillväxten av otillräckliginvesteringsnivå. I hålls tillväxten tillbaka av svag marknadstillväxt,frivilliga exportbegränsningar och stigande yenkurs. Produktioneni de mindre torde komma att öka långsammare än i destörre länderna. Detta gäller också , och . Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1980-1983 BNP, %' De sju stora länderna -0,4 -1 3/4 2 3/4 -0,2 1 1/2 -2,1 -2,2 -0,2 - 1/4 -4 3/4 1 1/2 -0,2 1 1/2 -0,7 1 3/4 -1,7 - 1/2 -1,2 -1 1/4 -0,3 - 1/4 'BNP, priser och växelkurser. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 19 Totaltför OECD-området kan man räkna med att BNP ökar med drygt 1 3/1983.Dennatillväxlärinte tillräcklig för att minska arbetslösheten. I väntasarbetslösheten fortsätta att stiga och nå /1984. Detfinns mänga riskmoment som gör att styrkan och varaktigheten i den nu inleddakonjunkturuppgången ter sig något osäker. Efterfrågan på konsumtionskapitalvaroroch investeringsvaror är fortfarande låg. En fortsatt alltför stram politik ide stora kan därför leda till att uppgången kan komma av sig. Enåtergång till ett högränteläge i och därmed även i andraländer kan få denna effekt. Risker finns också att efterfrågan från ländernautanför faller mycket kraftigare än här förutsetts. Detta kan gällaOPEC-länderna, vilkas import skulle komma att falla drastiskt i takt medsjunkande oljeinkomster, eller än allvarligare störningar på deninternationella kapitalmarknaden och åtföljande bortfall av efterfrågan frånutvecklingsländerna. Den tilltagande protektionismen i många länder kan ocksåkomma att fördröja en uppgång. Iflertalet länder var den ekonomiska politiken mycket restriktiv 1982.Offentliga utgifter skars ned och skatter höjdes. Trots detta steg budgetunderskotten.Den låga aktiviteten höjde utgifterna för industri- och arbetsmarknadspolitikoch drog ned skatteintäkterna. Underskotten förklaras således i storutsträckning av konjunkturen och de bakomliggande strukturellabudgetunderskotten har genom hård ätstramningspolitik minskats i mångaOECD-länder. Denutdragna lågkonjunkturen, den stigande skuldbördan och det höga ränteläget harmedfört att räntebetalningarna på statsskulden ökat kraftigt i mänga länder.Under 1983 väntas flnanspolitiken fortsätta att vara restriktiv i . IFörenta staterna väntas däremot de federala utgifterna öka och bidrar tillkonjunkturuppgången. Kreditmarknadenhar i många länder lättat till följd av den låga ekonomiska aktiviteten och enpåtaglig uppmjukning av tillväxtmålen för penningmängden. Räntorna börjadesänkas i och övriga länder följde efter i den månväxelkurssituationen sä tillät. De långa räntorna har inte fallit i sammagrad. Den numera låga inflationstakten i många länder gör att realräntan nu ärmycket hög. Tillsammans med det låga kapaciietsutnyttjandet bidrar den till attkraftigt hämma investeringsefter-frägan. Fortsatt stora federalabudgetunderskott i kan emellertid äter snabbt pressa uppräntenivån, både där och internationellt. Den höga realräntan återspeglar bl.a.förväntningar om höjd inflationstakt och därmed högre avkastningskrav påkapital . Dengenomsnittliga inflationstakten för OECD-området var nere i5,som tolvmånaderstal mot över det dubbla 1980. Uppräknat till årstakt varprisförändringen mellan blott 3,(se tabell2:2). Avmatlningen i inflationen beror dels på den svaga efterfrågan, dels påsjunkande räntenivåer och lägre priser på 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 20 Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling 19791983 De sju stora länderna olja och vissa andra råvaror. Fortsatt sjunkande oljeprisgör att OECD-genomsnittet väntas kunna bli omkring 6 1/. Om efterfrågantar fart riskerar dock inflationen flllta, inte minst till följd av attpriserna på andra råvaror än olja i så fall kan väntas stiga frän de nuvarandelåga nivåerna. Löneökningstakten inom industrin beräknas för hela OECD-området ha uppgått till 8 3/1982 och per producerad enhet ökadearbetskostnaden med . ser löneökningstakten ut att bli lägre tillföljd av avtagande inflation och det svaga arbetsmarknadsläget. Ingångna avtali flera länder tyder på detta. Den genomsnittliga löneökningen beräknas 1983bli för hela OECD-området. Arbetskostnaden per enhet skulle med enproduktivitetsökning på 2 1/öka med . Den amerikanska dollarn har förblivit relativ stark pävalutamarknaden, trots en försvagad bytesbalans och sjunkande räntenivåer.Kring nyår stärktes den japanska yenen och den tyska marken mot dollarn.Spänningarna inom det europeiska valutasamarbetet (EMS) och räntedifferenserhar :indä hållit dollarkursen uppe. Valutamarknaden påverkas även av politiskahändelser och av problemen inom det internationella betalningssystemet. Medavtagande inflationstakt och lägre räntenivåer är det sannolikt attunderiiggande faktorer som konkurrenskraft och bytesbalanssitua-\w\ lar störrebetydelse för kursrörelserna . Både den flnska marken och den norska kronan devalveradesi samband med justeringen av den svenska kronkursen , med 9, 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 2: 2 Effektiva valutakurser för US-dollar, Yen,D-mark och svenska kronor . 1981 = 100. v:~--'v- Källa: IMF. resp.4% totalt under loppet av året. Bägge valutorna är knutna till en valutakorg,där den svenska kronan har stor vikt. Genom den svenska devalveringen hardärför både och valutor försvagats något mer mot den övrigavärlden vilket givit ett positivt bidrag till att dessa länders konkurrenskraftmot andra länder än stärkts. Dehöjda oljepriserna har inneburit att incitamentetatt spara eller gä över till andra energislag ökat. har nyaoljetillgängar flllförts marknaden genom ökad prospektering och mersvårbearbetade oljefält blivit lönsamma. Även den milda vintern, den svagaaktivitetsnivån och minskande lager i konsumentländerna har bidragit till attefterfrågan på olja sålunda har minskat mycket kraftigt. 1982 förbrukadeOECD-länderna omkring en femtedel mindre olja jämfört med toppnivån 1979.Sammantagna har dessa faktorer lett till att en överskottssituation uppstått,vilket också sänkt priset på marginal-kvanflteter till en nivåväsentligt under de långsikflga kontraktspriserna. Många OPEC-länder är heltberoende av oljeintäkterna för att finansiera sina omfattandeinvesteringsprogram. Därför har det också blivit vanligt med rabatter påkontraktspriserna och svårt att hålla överenskomna produktionstak. OPEC:s rollsom kartell har också försvagats av att medlemsländerna numera svarar för baraomkring tvä femtedelar av väridens tillförsel. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 22 Sänkningeni av OPEC:s officiella pris (för riktkvaliteten Arabian Light) med 5dollar till per fat innebar bara en anpassning till existerandespotpris. Det förefaller troligt att oljepriset kommer att sjunka ytterligarenågot . Efterfrågan pä olja är fortfarande mycket svag. I en situation med frivilliga produktionsbegränsningar kanutanför OPEC stående producenter utnyttja situationen och ta marknadsandelar. Världsekonominutsattes för negativa chocker av de tidigare oljeprishöjningarna. kommer istället motsatta processer igång, även om effekterna på världsekonomin intekan antas vara helt symmetriska. Storieken av effekterna blir beroende avdjupet och varaktigheten i prissänkningen och av hur olika länders regeringarutformar sin ekonomiska politik. Denomedelbara effekten av sjunkande oljepriser är en avtagande inflationstakt ochminskade importkostnader i konsumentländerna. minskar OPEC-ländernasinkomster och därmed import av industriprodukter från OECD-området, vilketsannolikt kommer att fä tydligare effekter först . Industriländernasbytesbalanser förbättras således. Avtagande inflationstakt verkar stimulerandepå den privata konsumtionen och på produktionen i sin helhet. Redan nu märksdock en tendens till att regeringar utnyttjar den lägre inflationen till attavstå från annars nödvändiga expansiva satsningar för att stimuleraefterfrågan. Beräkningar tyder på att en oljeprissänkning med per fatökar tillväxten i västvärlden med drygt 1/och dämpar prisnivånmed drygt 1/. Dentotala världshandeln var trendmässigt stigande . Den sjunkandeaktiviteten gör att världshandelsvolymen nu bedöms ha utvecklatsmycket svagt, främst i utvecklingsländerna. fömtses en mera normalökning, för export av bearbetade varor. Industriländernashandel med varandra torde öka medan finansieringsproblemen i mänga avutvecklingsländerna väntas medföra en minskad handel med dessa länder. Jämförtmed tidigare prognoser beräknas den svagare importefterfrågan frånickeOECD-länderna dra ned BNP-tillväxten inom med omkring 1/2procentenhet . Denhöga arbetslösheten och de stora kapaciletsöverskotten i många branscher medföratt protektionistiska åtgärder vidtagits i flera länder. En förbättradekonomisk tillväxt är den bästa fömtsättningen för att hälla tillbaka dennatendens till ökad protektionism. Betalningskrisernaför enskilda länder har smittat av sig genom att bankerna blivit alltförsiktigare i sin utlåning och vid omsättning av gamla lån. Minskande exporttill följd av den låga aktiviteten i världen, svaga priser på många råvaror ochhög ränta har urholkat många utvecklingsländers förmåga att klara sinskuldtjänst (räntor och amorteringar). Den ökande skuldbördan innebär attutrymmet för import beskärs och att upptagande av nya krediter försvåras. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 23 Internationellavalutafondens betydelse för kanalisering av kapital från länder med flnansiellaöverskott kommer sannolikt att öka i betydelse . Enförstärkning av fondens utlåningskapacitet kommer att ske genom de beslut somfattats om höjning av medlemsländernas kvoter med i genomsnitt (denåttonde allmänna kvotöversynen) och utvidgningen av det s.k. ,General to Borrow. Fondens lån är förknippade med villkor pä denekonomiska politiken, sä att en nödvändig anpassning kan komma till stånd iläntagar-landet. Fondlänen skapar härigenom även bättre fömtsättningar för lånfrån privata banker. Denekonomiska akflviteten sjönk drasflskt . Sysselsättningen,produktionskapaciteten och bostadsbyggandet sjönk till efterkrigsfl-dens lägstanivåer. Den strama penningpolitiken lättades medåtföljande nedpressning av ränteläget. En kombination av hög realränta,internationell finansiell oro samt stigande budgetunderskott höll dollarkursenuppe på en osedvanligt hög nivå trots kraftig försämring i bytesbalansen. UnderQolårets sista månad kunde dock tecken skönjas på en konjunkturomsvängning,som förstärkts. Ekonomiska data tyder pä att enuppgång inletts. En väsentlig anledning härtill tycks vara en lageromsvängningtill följd av kraftiga neddragningar . En annanviktig faktor utgör bostadsbyggandet som ökar markant. För att säkra en uppgångbehövs emellertid efl snabbt stöd från bl.a. den privata konsumflonen. Teckensaknas inte heller pä ett ökat förtroende bland konsumenterna,som dessutomgynnas av stora skatte-äterbäringar samt ny skattesänkning . Enkäter tyder vidare på att industrins investeringar kan kommaatt ge ett positivt bidrag till återhämtningen ,tvärtemot gjorda bedömningar och vad som moflveras av det lågakapacitetsutnyttjandet. Måletför den ekonomiska politiken är fortsatt inflationsbekämpning och det förmodasatt avser att lägga större vikt vid att hälla en stabil och lägreflilväxt i penningmängden, jämfört med , för att bevaratrovärdigheten i antiinflationspoHtiken. Den federala budgeten förblirförsiktigt expansiv genom ökade försvarsanslag. I övrigt förs en stramutgiftspolitik och budgetens inkomstsida förblir svag genom skattenedskärningaroch konjunkturellt betingat inkomstbortfall. Budgetutfallen för de kommandebudgetåren pekar följaktligen på stora underskott. Den offentliga sektornsuppläningsbehov riskerar därmed att pressa upp räntenivån, vilket kan riskeraen stabil och varaktig uppgång. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 24 Utsikterna baseras på en markant förbättring avden inhemska efterfrågan. De komponenter som tydligast märks är bostadsbyggandeoch efterfrågan på vissa kapitalvaror, medan den privata konsumtionen i övrigtsuccessivt bör kunna ge allt mer stöd åt efterfrågan. Det federala bidragettill efterfrågan hänförs till försvarsbeställningar. En fortsatt försämring iutrikeshandeln kan till stor del tillskrivas den höga dollarkursen. Arbetslöshetentycks ha avstannat på en hög nivå (). Någonavgörande förbättring i sysselsättningsläget verkar knappast trolig ens vid engynnsam akflvitetsuppgång . Den hittillsvarande framgången i inflationsbekämpningen(strax i årlig prisökningstakt) och administrationens målsättning attfullfölja denna politik kan komma i målkonflikt med behovet av lägre räntor.Målintervallet för flllväxten av det smalare penningmängdsbegreppet (Ml) är för1983 satt till , vilket är klart lägre än den aktuella tillväxttakten. Enstramare penningpolitik kan därigenom bli följden, vilket tillsammans med ökadkreditefterfrågan i samband med en investeringsuppgång verkar uppdrivande päräntenivån. Därtill kommer trycket från det federala upplåningsbehovet om intebudgetunderskottet kan bemästras. Risken av en sådan utveckling är attkonjunktumppsvinget ånyo kan brytas. Den främsta osäkerheten i ett kort till medelfristigtperspektiv ligger i ränteutvecklingen. Realräntorna, speciellt deinvesteringskänsliga länga räntorna, är historiskt sett höga, och som ovanantytts flnns risker för bestående höga eller t.o.m. ännu högre realräntor. Ettfrågetecken måste också sättas för hur den privata konsumtionen kommer attutvecklas . har konsumenterna gäckat gjorda prognoser. Förändring i volym, procent 1 1/2 1 1/2 -1 1/4 -0,6 - 3/4 -1 3/4 2 3/4 ' Förändring i % av föregående års BNP. Tillväxten i den japanska ekonomin blev ,vilket var högt i internationell jämförelse men lågt med japanska mått mätt.1982 blev också det år dä den privata konsumflonen tog över exporten somtillväxtfrämjande impuls. Exporten sjönk markant (8,1982 jämfört med )men genom att importefterfrägan sjönk ännu mer förblev handelsnettot positivtoch gav ett mindre bidrag till BNP. I avsikt att stödja yen-kursen Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 25 har räntenivån hållits uppe pä en realt sett hög nivå.Yenen stärktes markant mot övriga OECD-valutor.Inflationen har minskat drastiskt frän den andra oljeprischocken 1979, från i årstakt. Realräntans nivå har dessutom hämmatinvesteringsaktiviteten. Den svaga efterfrågeutvecklingen har ökatarbetslösheten, som är den högsta eller 2,. Ett stimulanspaketigångsattes därför innehållande offentliga arbeten ochsubventioner åt bostadsbyggandet. Regeringens oro för budgetunderskottet som uppgår tillungefär en fjärdedel av omslutningen eller av BNP - kan avläsas iflnanspolitiken för budgetåret 1983-1984, som siktar till en real utgiftsminskning.I budgeten ökar endast försvarsanslagen . Kortsiktigt disk-turerasskattelättnader för att stimulera efterfrågan medan i ett mer långsiktigtperspektiv framförs tanken pä ökad indirekt beskattning för att konsoliderastatsfinanserna. Krav på en mer expansiv ekonomisk politik avvisas i budgetentrots det manöverutrymme som rimligen borde finnas genom stark handels- ochbytesbalans och stabil prisnivå. Tvärtom uppvisar de offentligainvesteringarna en starkt sjunkande tendens. Inom administrationen planerasemellertid olika åtgärder för att stimulera ekonomin genom att främja såvälprivata som offentliga investeringar. Tecken på uppgång är mindre tydliga i än i några avde andra större . En viss nedjustering av tillväxten harpresenterats frän både officiellt och privat håll. Nedrevideringarna äremellertid små och förtroendet för den japanska ekonomins anpassningsförmågaär stort. Bedömningar om tillväxten varierar mellan , medan denofficiella prognosen pekar på en förbättring från föregående år med 0,till3,. De skilda bedömningarna baseras främst på olika uppfattningar vad gällerlager, export, växelkurs och ränta. Externa faktorer som starkt kan bidra tillpositivare utveckling gäller uppgången i ocholjeprisutvecklingen. Den draghjälp som dessa båda faktorer kan medföra för denjapanska ekonomin skulle bl.a. stärka yen-kursen och därmed verka nedpressandepå räntan. Effekterna av en sådan utveckling skulle med all sannolikhet verkastimulerande för investeringarna i näringslivet. En allvarlig källa till oro för den japanska ekonominutgör de protektionistiska strömningarna hos ledande handelspartners -EG och . Regeringens försäkringar om åtgärder för ökad exportmöjligheterpå för utländska företag skall ses mot denna bakgmnd. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 26 Förändring i volym, procent 2 3/4 - 3/4 1 3/4 -0,3 Förändring i % av föregående års BNP. 1982 blev i rad som den västtyska ekonomingick tillbaka och det sämsta året i historia med avseendepå sysselsättning och ekonomisk aktivitet. En bidragande orsak var en kraftigexportminskning i kombination med svag inhemskefterfrågan. En till synes paradoxal förbättring noterades emellertid päutrikesbalansen. Handelsnettot gav ett överskott på rekordstora DEM 50miljarder, vilket medförde att bytesbalansen underskott svängdetill ett överskott. En rad faktorer har fåttförtroendet att slå om från pessimism och osäkerhet till försiktig optimism.Den återhämtning som kan konstateras har sin grund i den inhemska ekonomin;nämligen bostadsbyggande och annan byggnadsverksamhet samt förbättrat orderlägeför industrins insatsvaror.