prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Från allmänhet,skolor m.fl. efterfrågas information på geoområdet. För alt tillgodose delta begärSGU för skärmutställningar . För atl bygga upp etl informations- ochrådgivningssystem begär SGU . Uppdragen /84 väntas bestå av vallendomstolsärenden, vissanalurvårdsundersökningar saml sand- och gmsinvenlering- Projektet är samnordisktoch syftar lill all definiera malmförande forma-fioner och slmkturer påNordkalotten. Projektet påbörjades år1980 och beräknas pågå t. o. m. budgelårel 1985/ 86. Projektet finansieras t.o. m. /83 med medel från anslaget C 5. Ålgärder för ökadsysselsättning i Norrbollens län. För /84 begär SGU för projektet5091000 kr. Efter SGU:s delning den 1juli 1982 - då i det närmaste all uppdragsverksamhet fördes över till SGAB -saknar delar av laboratorieverksamheten avnämare. För alt läcka de i storadelar fasta kostnaderna för verksamheten begär SGU . SGU:s verksamhel harbreddals och bedrivs i delvis nya former. Del är angeläget att verksamhetenkonsolideras men också all arbetet med all effektivisera verksamheten drivsvidare. SGU har en viktig rollatl spela bl. a. vad gäller all främja tillgodogörandet av landelsmineralresurser. Jag vill särskill härvid poänglera betydelsen av SGU:sverksamhel med förenklade kartor saml det nyUgen startade georegislrel. Förförenklad berggrunds- och jordartskartering har jag utöver huvudalternativetberäknat . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 96 Vad gäller det s. k.Nordkalotlprojektet bör detta liksom tidigare finansieras i särskild ordning. Jag har inte beräknatnågra särskilda medel för laboratorieverksamheten. Jag avser dock föreslåregeringen all uppdra ål SGU all i samråd med berörda intressenter utreda ochbelysa SGU:s forsknings- och utvecklingsuppgifter inom mineralområdel. För nästa budgetår börmedel för SGU:s övriga verksamhel beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning lill sammanställningen hemställerjag aft regeringen föreslår alt lill Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. för budgelårel 1983/84 anvisaetl reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 8817239 Reservalion 8953282 1982/83 Anslag 800000 1983/84 Förslag 1277000 Anslaget är avsett attfinansiera SGU:s investeringar i mer kostnadskrävande utrusining. Ränla ochavskrivning på ulmslningskapilalel belastar de program inom vilka utrustningenanvänds. Utmstningen som anskaffas med anlitande av utmstningsanslagel filiförsSGU:s utmstningskapital. Medel motsvarande avskrivning och förräntning avulmslningskapilalel omförs lill särskild inkomstfitel på statsbudgeten. Det oavskrivna värdet av SGU:s utmstningskapitalvar 23,6 milj. kr. innefattar utrustning lill ett värdeav 19,2 milj. kr. som i samband med delningen av SGU fördesöver till SGAB. Motsvarande fördelning av den per på anslagelinnestående reservalion har gjorts varvid 6,4 milj. kr. överförts till SGABoch resterande 2,5 milj. kr: kvarstår, atl disponeras av SGU, som reservalionunder anslagel. Anslaget bör /84 uppgå lill . Investeringsbehovet omfattarersättning av avskriven och utrangerad ulmslning saml ersätlning av vissutrustning som vid delningen av SGU förts tiU SGAB. Dessutom innefattar investeringsbehovetnyanskaffningar för rationaUseringar och kvalitetshöjning av pågåendeverksamhel. För /84beräknar jag medelsbehovel för ulmslningsde-taljer till eft värde översfigande10000 kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet ersättning av äldre förslitenutrustning. För nyanskaffning för rationalisering och kvalitetshöjning avpågående verksamhel har jag beräknat . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till geologiska undersökning:Utrustning för /84 anvisa etl reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Bergsstalens verksamhetstyrs i slort av den gruvrällsUga lagstiftningen framför allt gmvlagen(1974:342) och gmvförordningen (1974:344). Bergsstatens myndighels-ochkansUuppgifler omfattar i huvudsak ärenden om förvärv och försvar avgruvrätligheler, alt anvisa områden för gmvdrift, torvulvinning m. m. och allutöva teknisk inspektion av och tillsyn över gmvdrift ochundersökningsverksamhet. Genom den omorganisationsom skelt på mineralverksområdel är fr.o.m. den 1 juU 1982 geologiskaundersökning (SGU) chefsmyndighet för bergsstaten. Bergsstaten är organiseradpå ell nordligt och ett sydUgt distrikt med expedition i resp. och Falun.Chef för varje distrikt är en bergmästare. Beräknad ändring 1983/84 Handläggande personal Övrig personal 4-118000 -i- 51000 4- 18000 4- 64000 4- 51000 4- 18000 Med stöd avmineraUagstiftningen och motsvarande äldre lagsiiftning tas genom bergsstatensförsorg ut vissa avgifter på det gmvrättsliga området. Vidare skall enligtförordningen (1966:351) angående tillämpningen av konlinentalsockellagen(1966:314) avgift erläggas lill geologiska undersökning för fillslåndfill sand-, gms- eller slentäkl på konfinenlal-7 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 98 sockeln (före statensindustriverk). SamlUga dessa avgifter redovisas på statsbudgetens inomslsidaunder titeln 2528 Avgifter till bergsstaten. Avgifterna beräknas uppgå lillsammanlagt ca 4,4 milj. kr. för vardera av budgetåren 1982/83 resp. 1983/84.Motsvarande avgifter uppgick /82 lill 6,7 milj. kr. En allt större del avbergsstatens resurser las i anspråk för markanvis-ningsförrällningar förtorvbrytning. För ell slort anlal beviljade torvbear-belningskoncessioner harmarkanvisning ännu ej aktualiserats. Om della sker för huvuddelen avkoncessionerna kommer bergsstaten, p.g.a. begränsade resurser, ej all kunnafillgodose efterfrågan. Planerna alt utnyttja torv som energikälla löperdärigenom risk all bromsas upp och försenas. Medel begärs för inköpoch drift av terminalutmstning. Denna skulle möjliggöra för bergsstaten allutnyttja ell redan existerande ADB-baseral inmutnings- och ulmälsregisler påSGU och därigenom rationalisera registerhållningen avsevärt och dessutomförbättra möjlighelerna till en snabb informationsgivning. SGU har inte redovisatnågot huvudförslag eftersom en Ivåprocentig besparing är svår alt genomföra fören liten myndighet som bergsstaten med dess begränsade möjligheter lillrationaliseringar. Medel för inköp och driftav terminalutrustning . utgör en engångsanvisning förinköp av utmstningen. För nästa budgetår bör medel för bergsstatensverksamhet beräknas i huvudsak med utgångspunkt i SGU:s huvudförslag. för inköp och drift av terminalutmstning. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslagel lill . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt lill Bergsstaten /84 anvisa ell förslagsanslag av . Statens gmvegendomförvaltas av . Frän alttidigare ha avsett i huvudsak endasi gmvrälligheter enligl gruvlagen(1974:342) och dess föregångare omfaltar nu nämndens förvaltning även andratyper av mineralfyndigheter, bl.a. industrimineral. Nämnden, som beslutar ifrägor om upplålelse av gmvegendo-men, svarar för all egendomen las lill varapå bästa säll och, där så är lämpligl utökas. Utökningen sker huvudsakligengenom prospektering. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 99 Nämnden skall särskill följa utvecklingen inomsitt verksamhetsområde och la initiativ till ålgärder för alt förbättra delekonomiska utbytet av gmvegendomen. Fr.o.m. /83 beslutar nämndenäven om bidrag för prospektering av vissa (SFS 1982:580). Bidragen kanulgå lill svenska förelag för ökad egen prospektering av som inte utvinnsför sitt energi- eller bränsleinnehåll. Bidraget skall i allmänhet lämnas medhögst av kostnaderna för ell enskilt projekt och fill högst fyra är.Bidraget skaU avse annan prospektering än sådan som utförs vid gmvor i drift. Den nya mineralpoliliskaverksorganisalion som Irädde i kraft innebar bl.a. atl nämndenfick egna kansliresurser. Dessa övertogs från statens industriverk som tidigaresvarat för nämndens kanslifunk-fioner. Nämnden leds av en styrelse på högst sjuledamöter. Inom nämnden finns två enheter, en för prospektering,mineraltekniska undersökningar och ekonomisk utvärdering saml en för ekonomioch förvaltning. Antalet anställda var 13. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. 1981/82 Ulgift '63088068 Reservafion '8988932 1982/83 Anslag '58400000 1983/84 Förslag 61238000 ' Statens gruvegendom:Prospektering och brytvärdhelsundersökningar. Från anslaget bestridskostnaderna för prospekteringsverksamhet, brytvärdhelsundersökningar samt förstatligt bidrag lill prospektering. Utgångspunkten förbudgetförslaget är atl nämnden skall gå vidare med den verksamhel som lagtsfast . Detta innebär all den målinriktade prospekteringenmed tyngdpunkten lagd på legeringsmetaller och industrimineral utvecklasvidare. Del ligger också i nämndens intresse all försöka upprätthålla engruvdrift på vid de helägda statliga gmvfyndighelema. 1982/83 Beräknadändring 1983/84 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 100 Nämndensprospekteringsverksamhet för /84 bedöms få en inriktning molfyra huvudområden: Fortsattprospektering inom de definierade matmprovinser. där redan en aktiv, målinriktadprospekteringsverksamhet har etablerats på grundval av tidigare utfördbasprospeklering. Prospekteringi tillkommande matmprovinser inom geografiska områden där en utvärdering ifält av den under senasie åren utförda baspro-spekleringen för närvarandepågår. Omfattandeprospektering inom Stekenjokkområdet med syfte all utöka malmbasen. Projektinom ramen för verksamheten med prospekleringsstöd. Initiativet lill dessaprojekt förutses komma från intressenter inom gruvnäringen. Resursmässigl fömtsestyngdpunkten komma all ligga på undersökningar av enskilda fyndigheter inom deolika malmprovinserna. Nämnden har av regeringen beviljats särskildamedel för alt genomföra ell tvåårigt basprospekleringsprogram i Norrbollens länmed början budgelårel 1982/83. Vissa uppslag som framkommer i samband meddelta program kan komma atl beläggas med prospekleringsarbelen under budgelårel1983/84. Minerallekniska undersökningar,brytvärdhelsundersökningar, av skiftande omfattning utförs för all så snabbtsom möjligt avgöra en minerali-serings ekonomiska förutsättningar och för allvara ett aktivt styrmedel under hela prospekteringsskedel. Vidare utgör dettekniskt-ekonomiska underlagsmaterialet tillsammans med övrigaprospekleringsresultat en bas vid exploatering av den statliga gmvegendomen. Då etl allt slörre anlal mineralfyndigheter blirföremål för mera detaljerade undersökningar, kräver delta nödvändigtvis ökademedel för brytvärdhelsundersökningar av skilda slag, främst påmineralberedningssidan och för kvalitetslestning. Vad gäller prospekleringsslödet saknar nämndenännu erfarenhel, varför man för budgelårel 1983/84 beräknar del till sammaandel av anslaget som för innevarande budgetär. För nästa budgetår börmedel för nämndens prospekteringsverksamhet beräknas med utgångspunkt inämndens huvudförslag. Jag viU erinra omriksdagens fattade beslul (prop. 1982/83:50, NU 1982/83:00, rskr1982/83:00) om program för utökad prospektering m.m. Vid planeringen och genomförandelav detta program spelar självfallet nämnden tillsammans med övrigaintressenter inom gmv- och mineralinduslrin en viktig roll. Vad gäller prospekleringsslödet har jag ingetatl erinra mol nämndens Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Prospekleringsstöd bör underbudgelårel få utgå med högsl 16 mUj. Med hänvisning till vadjag anfört och lill sammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen 1. all bemyndiga regeringenall under budgetåren 1984/85-1986/87 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för statens gmvegendom verksamhel som innebär åtaganden omhögsl . för budgelårel 1984/85, . för budgelårel 1985/86och . 2. all lill Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /84 anvisa eltreservationsanslag av . Statens gruvegendom: m. m. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagel bestridskostnaderna för nämndens för statens gmvegendom kansli saml för förvaltning avstatens gmvegendom. Nämnden kan genomföra sinuppgift att förvalla statens gmvegendom på flera olika säll. Utmål och andrarättigheter kan utarrenderas lill olika förelag för brytning. Nämnden kan ävenbryta fyndigheler i samarbete med olika företag eller i egen regi. skerförvaltning av exploaterade fyndigheler enbart genom utarrendering av statensrätfigheter lill olika gmvföretag. Nämnden har f. n. inget exploaterat objekteller någon fyndighet där exploatering är nära föreslående för vilken annanförvaltningsform övervägs. Handläggande personal Övrig personal Förvaltningskostnader Lokalkostnader Inmulningskostnader Ulmålsläggningar Kommunala skatter Latenta kronoandelar 4- 677000 4- 175 000 - 241000 4- 175000 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 102 Senast vid utgångenav har nämnden all la slällning lill begagnande av kronoandelar i ettstort antal utmål (332 st ) av äldre datum enligt övergångsbestämmelserna i1974 års gmvlag. En utredning inom nämnden har visat all slaten av olika skäl saknarintresse av delägarskap i 142 av utmålen. Beträffande övriga 190 harkonstaterats all slaten kan ha intresse av att utnyttja sin räll lillkronoandel. Skälen lill detta är bl.a.all ell slort antal av dessa utmål utgörmalmreserver lill befintliga anrikningsverk eller reserver för konsolidering avandra vilande fyndigheler.Andra skäl för alt tillförsäkra staten ell inflytande i utmål är all de ulgör prospekleringsuppslag eller harbetydelse för staten från beredskapssynpunkt. Genom omorganisationen på mineralverksområdel harnämndens arbete i viss mån förändrats och uppgifter har tillkommit. Uppgifter somtillkommit är beredning ochbeslut beträffande prospekleringsstöd saml ansvar för ekonomi- ochpersonaladministrationen. Nämndensartendeinläkler väntas under budgelårel 1983/84 uppgå till ca 15 milj. kr. Delföreskrivna huvudförslaget innebär en minskning med . Denna besparinginnebär en reducering av antalet prospekleringsprojekl. Förbegagnande av statens rätt till latenta kronoandelar . Förökade kostnader för försvar och förvaltning i samband med begagnandet avstatens räll lill latenta kronoandelar . För övriga uppgifterinom nämnden behövs en förstärkning med . För nästa budgetårbör medel för nämndens egendomsförvallning beräknas med utgångspunkt i nämndenshuvudförslag. Jag beräknar dämtöver . för begagnande av statens rättlill latenta kronoandelar. Jag räknar också med all medelsbehovet föråltrslällningsarbelel i minskar med . Med hänvisning lill vad jag anförtoch till sammanställningenberäknar jag anslaget lill . Jag hemställer aft regeringen föreslår att lill Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning m.m. för budgelårel1983/84 elt förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet D 6. Delegationen för samordning av havsresursverksamheten 1981/82Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Delegationen församordning av havsresursverksamheten skall enligl sin instruktion (1979:34,ändrad 1981:593) verka för samordning av svensk verksamhel som innefattarnyttjande, skydd eller utforskande av havet eller som annars har ankylning tillhavet. Delegafionen skall också verka för all havsresursverksamhelen säväl vidmyndigheter och organisalioner som inom svenskt näringsliv främjas och stöds.Del åligger delegationen särskill all utarbeta etl förslag till program försvensk havsresursverksamhel samt lämna underlag för regeringens ochmyndigheternas ställningstaganden i frågor som rör ulnylljande eller skydd avhavet. I delegationen ingår representanter för samhällsintressena och olikafackområden. Hos delegationen finns elt kansli, som är förlagt till . Beräknad ändring 1983/84 Handläggande personal Övrig personal -Hl 43 000 4- 28000 4- 65000 Delegationen för samordning avhavsresursverksamhelen Nyttjandet av havet ochdess resurser har under de senasie decennierna varit föremål för starkutveckling och stora förändringar. Det snabbi växande behovel av havet sområvarukälla har skapat nya näringsmöjligheter. De ökande föroreningarna i havetulgör ell hot, om vilket man ännu har myckel bristfälliga kunskaper. Delegationen framhålleralt del för är angelägel att bättre utnyttja de möjligheter som havetoch den internationella havsresursverksamheten erbjuder och all tillsammansmed andra länder ta elt långsiktigt ansvar för miljöproblemen. Dessa frågor rörför svensk del stora värden, inle minst när del gäller sysselsättning och bytesbalansmed omvärlden. Delegationen har i ett förslag lill övergripande program försvensk havsresursverksamhel, som överlämnats till regeringen,bl.a. lämnat förslag till åtgärder inom olika områden för främjande av svensk Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 104 Enligt delegationen bör ett bättreutnyttjande av samhällels ansträngningar kunna påräknas om del övergripande programmet får tjäna somgrund för en målinriktad samverkan med utgångspunkt i havsresursverksamhelensdelvis speciella förutsättningar. Detföreskrivna huvudförslaget innebär en nedskärning med . En sådannedskärning faller väsentligen på anslagsposten uiredningar eftersomdelegationens verksamhel är sådan all möjlighelerna atl genom rationaliseringargöra besparingar är ytterst begränsade. Fören ny assistentljänst saml ändrad löneslällning för en handläggartjänst . Delegationen harnyligen fullgjort den vikliga uppgiften all upprätta ell övergripande programför havsresursverksamheten. Jag delar den uppfattning som förs fram iförslagel, alt ell ökal utnyttjande av havsresurserna öppnar nyamöjligheter inle minsl för svenskt näringsliv. n. med utgångspunkt all förslag rörande svensk havsresursverksamhet skallkunna läggas fram i en proposilion lill underår 1983. För nästa budgetär bör medel fördelegationens verksamhet beräknas med utgångspunkt i delegationenshuvudförslag. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslär att tiUDelegationen för samordning av havsresursverksamheten för /84 anvisa ell reservationsanslagav . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 105 Utvecklingen m. m. En aktivenergipolitik släller krav på omfattande investeringar. I enlighet med riksdagensbeslul skall oljeberoendet kraftigt minskas och fömtsättningar skapasför en avveckling av kärnkraften. En utveckling skall ske mot ellenergisystem i huvudsak baserat på varakfiga, helsl förnybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Omfattande energiinvesteringarlägger också en väsentlig gmnd för en långsiktig utveckling mol ökadproduktion och ökad sysselsättning. Regeringen föreslogdärför i den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1982/83:50) ålgärder för atl fåliU slånd strategiskt betydelsefulla energiinvesteringar. För alt intensifieraQärtvärmeutbyggnaden i den utsträckning som är önskvärd föreslogs ell tillfälligtstatligt slöd till investeringar i fjärrvärmedistribulionsanläggningar. Förall öka investeringarna i torveldade förbränningsanläggningar föreslogs atl bidragskall kunna erhållas lill anläggningar som besläils . Vidareföreslogs ell lillfälligl bidrag lill vissa energibesparande ålgärder ibefintliga byggnader. I denekonomisk-politiska propositionen föreslogs också ell anslag om 700 milj. kr. ny stödform som syftar liU all komplettera nuvarande stödformer inomenergiområdet och till atl undanröja de hinder som kan finnas hos industrinnär del gäller alt leverera utmstning avsedd för energiområdet. Endelegation (1 1982:07) för alt handha frågor om upphandling inom energiområdethar tillkallats för atl säkerställa all investeringarna kommer igångtiUräckligt snabbi. En huvuduppgift för delegafionen är all samordna ochmedverka vid större upphandlingar av energiulmslning. I del inomregeringskansliet pågående omorganisationsarbelel har behovet av en samordningav energiuppgiflerna särskill uppmärksammals. Ansvaret för alla frågor omenergitillförsel samlas inom industridepartementet som också fåransvaret för samordning och vissa övergripande uppgifter vad gällerenergihushållning. En interdepartemental arbetsgmpp under ledning frånindustridepartementet avses tillsättas för atl samordna åtgärdema inom energihushåUningsområdel. Energianvändningeni och har minskal under såväl som år 1981.Energianvändningen i exkl. var lägre änenergianvändningen . Orsakerna lill den minskade energianvändningen ärfrämst den ekonomiska lågkonjunkturen och en förbättrad energihushållning lill följd av bl.a.högre energipriser. Till följd avövergång till andra energikällor har minskningen av oljean- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 106 vändningen varit större än minskningen av dentotala energianvändningen. I alla industriländer har den förda energipolitikensyftat till atl minska oljeberoendet genom energihushållning och övergång tiUandra energikällor. Även i harenergianvändningen minskal. Energianvändningen var 4,lägre än år1980. har efter samråd med statens industriverk ochstatistiska centralbyrån redovisat en beräkning av hur användningen ochliltförseln av energi har utvecklats . En prognos avseendeutvecklingen har också gjorts. Beräkningen framgår av följandetabeU. Bostäder, service m. m. Förändring från föregående år, % -4,6 -2,9 Total tillförsel, temperalurkor- ' TWh (terawauimme) = 1miljard kilowattimmar Inkl. egenförbrukning ienergiomvandlingsanläggningar (exkl. raffinaderier) ' Exkl. vedbränsle förbostäder, service m. m., olja och oljeprodukter för raffinaderibränsle inkl. asfalt m.m. samt olja för icke energiändamål. Förändringar i energi-och elanvändning och beräknad förändring mellan åren1982 och 1983 framgår av följande tabell. -3,7 -0,4 Bostäder, service m. m. -3,5 7,9 -2,0 -2,9 Tillförseln av energi kanberäknas fördela sig på primära energislag enligt följande tabell. Härvid angesför vattenkraft och kärnkraft bmtto-produklionen, alltså inkl. egenförbmkning ikraftanläggningarna. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 107 Energi i TWh' Lutar, ved, avfall '= I miljon lon olja. (-) anger export. Av de här redovisadetabellerna framgår all den totala energianvändningen i landet har minskal under såvälår 1981 som . Detta speglar dels anpassningen fill högre energipriser, framför alltpå olja, dels den fortsaltsvaga industrieUa utvecklingen. Vidare framgår alloljans andel av energilillförseln har minskal från tiU är 1982. En närmareredogörelse för produktionen av elektrisk energi lämnas i det följande under mbriken Elförsörjning. Regeringen tillkallade enparlamentarisk kommitté (I 1981:08) omålgärder för atl säkra kärnkraftens avveckling och ell fortsall minskaloljeberoende. Kommittén, som har tagit namnet energikommitté, har till uppgift atl föreslå ålgärder pålång sikt för energiförsörjning.Inom kommittén bedrivs f. n. ell anlal delulredningar. Så långt som möjligl har man härvid sökt utnyttjaresurserna hos de statliga organ som efter den 1 juU 1983 kommer all ingå istatens energiverk. Delutredningarnaskall vara avslutade . Därefter, intensifieraskommitténs arbete med all analysera materialet, göra överväganden och utformaförslag. Kommittén beräknas avge ett belänkande mol slutet av . Delegationen (I1979:01) för solvärme och bränslen som kan ersätta olja, oljeersättningsdelegationen(OED), erhöll tilläggsdirektiv . OED skall bl. a. leda och samordna arbetetmed oljeersättningsprogrammet och den av antagna planen för introduktion avalternafiva drivmedel. OED skaU dessutom ulvärdera oljeersältningsfondens slödliU ålgärder för att ersätta olja. Utvärderingen skall redovisas lill regeringen senastden . I riksdagensenergipoliliska beslul (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr1980/81:381) ingick eu beslul om rikfiinjer för en omorganisation avmyndigheter m. fl. organ inom energiområdet fr. o. m. . Mol bakgmnd av förslagfrån organisationskommittén (I Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 108 1981:04) för statens energiverk m.fl. organ inomenergiområdet () lade den dåvarande regeringen i budgetproposifionen 1982(prop. 1981/ 82: 100 bil. 17) fram förslag lill organisation och resurser förstatens energiverk, oljeersällningsfonden och energiforskningsnämnden.Riksdagen beslutade (NU 1981/82:28, rskr 1981/82:246) all inrättandet avstatens energiverk skall ske .