prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — SRFger ut ett lOtaltidskrifter på ljudkassett eller i punktskrift som ett slags ersättning för denmängd tidskrifter som finns för seende men som är otillgängliga för synskadade.SRF:s nettokostnader för ändamålet är . Förbundet anser att statenskall täcka dessa kostnader. Enligt SRF:ssocialmedicinska register har var fjärde synskadad ett tilläggshandikapp,vanligast hörselskada, dövhet, rörelsehinder eller psykisk 1982/83:100 Bilaga 7 106 Med stöd av det särskildastatsbidraget håller SRF en central resurs för individinriktade insatser åtflerhandikappade. Verksamheten beräknas /84 kosta ,och SRF begär att statsbidraget för ändamålet skall räknas upp till dettabelopp. Dövblinda är utestängdafrån all information som lämnas i radio, TV, tidningar och tidskrifter. Även iövi igt är dövblinda ytterst isolerade. FSDB;s nyhetsförmedling till dem hardärför mycket stor betydelse, och det är angeläget att kunna utvecklaverksamheten. Denna motsvarar f.n. vad som ryms på en sida i envanlig tryckt tidning. FSDB hemställer om bidrag för /84 medytteriigare . SRF:s beräkning avmedelsbehovet för depåverksamheten bör godtas, och jag beräknar sålunda . Behovet av ledarhundaranges av SRF till 40 även för nästa budgetår, och medel bör beräknas för atttäcka SRF:s kostnader för köp av detta antal. Kostnaden härför beräknas fill . Föf introduktion av hundarna i samband med att de lämnas till desynskadade och för vissa veterinärkostnader beräknar jag . SRF:skostnader för konsulentverksamhet och fortbildning bör läs upp med 790 000 kr.Jag kän inte förorda statsbidrag för nya ändamål inom SRF:sledarhundsverksarhhet och beräknar följaktligen statsbidraget för nästabudgetår till . SRF:s produktion aversättningstidskrifter är en angelägen insats, så länge utgivarna av vecko- ochfackpress, kulturtidskrifter samt barn- och ungdomstidningar inte gör dessatillgängliga för synskadade. Jag förordar, att medel för ändamålet tas upp rned2 milj.kr. För stöd till SRF:s individinriktade insatser bland synskadade medtilläggshandikapp beräknar jag oförändrade medel med 0,5 milj.kr. Bidraget till åt dövblinda finansierar en angelägen verksamhet. Jag anser detviktigt, att FSDB kan utveckla deniia insats i den omfattning som begärts ochtillstyrker således medel för detta ändamål med . Med hänvisning tillsammanställningen förordar jag, att anslaget förs upp med . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Kostnader förviss verksamhet för synskadade för /84 anvisa ett fönslagsanslagav . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Statens hundskola iSollefteå tillhandahåller mot ersättning dresserade hundar och ger utbildning ihundtjänst. Skolan får även tillhandahålla djursjukvård och andra tjänster, omdet kan ske utan att arbetsuppgifterna eftersatts, Produkfionen av hundarskall tillgodose försvarsmakteris, polisväsendets, och andrastatliga och kommunala myndigheters behov av tjänstehundar samt behov av ledarhundar. Utbildning i hundtjänst sker genom kurserför personal från bl.a. försvarsmakten och , personer frånfrivilliga försvarsorganisationer samt för synskadade. Djursjukvården tillgodosermyndigheters och enskildas behov. Hundskölan leds av énstyrelse. Ledamöter är chefen för skolan och sex ändra ledamöter som utses avregeringen. Skolan är organiserad på fyra enheter, avels- och test-, dressyr-och utbildnings-, djursjukvårds- samt förvaltningsenheterna. ring 1983/84 Under /82har verksamheten haft i stort sett samma inriktning . Resultatetär positivt på grund av ökade intäkter för narkotikahundar och ledarhundar.Nedgången i valpproduktionen till följd av infektionssjukdomar har kunnatvändas, och skolans utbildningskapacitet har förutsättningar att alltjämt öka.Utbildningsprogrammet breddas till hundar för nya ändamål, bland dem röthundaråt för upptäckt av rötskadade telefonstolpar. I samverkan medFöreningen pågår försök med utbildning av ledarhundarför.dövblinda. 1 fråga om det fortsatta behovet av särskildamedel över statsbudgeten 1982/83:100 Bilaga 7 108 framhåller skolan, att dess verksamhet ärpersonalintensiv med en utpräglad låglöneprofil. Den kräver jämn och fuUständigpersonaluppsättning även under semestertid. Skolans geografiska belägenhet medlånga avstånd både till fodervärdar och de flesta hundköpare medföroundgängligen stora fraktkostnader. Även klimatet inverkar ogynnsamt påekonomin. Kostnaderna för dresserade tjänstehundar, i synnerhet dehögkvalificerade djuren, blir med nödvändighet avsevärd. Otn fullkostnadstäckning togs ut, vore köpmotstånd att förvänta med åtföljandesvårigheter för skolan att fä avsättning för sin produktion. För /83erhåller skolan medel över statsbudgeten under justitie- ochsocialhuvudtitlarna med sammanlagt . Skolan beräknar i pris- ochlöneläge motsvarande anslagsbehov för /84 till . (+255 000 kr.). Skolan hemställer vidare om ökad rörlig kredit hosriksgäldskontoret. Under detta anslag ochunder anslag på justitiehuvudtiteln har för innevarande budgetår anvisatssammanlagt . för verksamheten vid statens hundskola. Medlen utgören prissubvention till polisväsendet. och övriga köpareav hundar. Skolan beräknas under /83 omsluta närmare 14,6 milj.kr., och de särskilda medlen över statsbudgeten utgör därav. Skolan upprätthäller högkvalitet i sin produktion. Verksamheten är däiför, som skolan framhåller,periionalintensiv. Även av andra skäl har det varit ofrånkomligt att utgifternaökat. Avsättningen av hundar har dock varit god. Det ekonomiska resultatet /82 blev tämligen tillfredsställande, och någon förlust uppkominte i verksamheten. Jag anser mot dennabakgrund, att skolan bör kunna ytterligare minska sitt beroende av särskiltdrifttillskott över statsbudgeten. Jag förordar en anvisning under detta anslagav . Chefen för , som jag samrått med i dessafrågor, har förordat en medelsanvisning till hundskolan underjustitiehuvudtiteln med oförändrat . Jag avser, att i ann.atsammanhang ta ställning till skolans hemställan om ökad rörlig kredit hosriksgäldskontoret. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statenshundskota lor /84anvisa elt förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 Statens handikapprådskall verka för förbättrade levnadsförhållanden för handikappade och främjasamarbetet i handikappfrågor mellan samhällsorganen samt mellan dem ochhandikapporganisationerna. Rådet, som utses av regeringen, består av ordförandeoch 17 övriga ledamöter. I rådet ingår företrädare förhandikapporganisationerna samt för , ,, , statens planverk, ,arbetarskyddsstyrelsen. Beräknad ändring 1983/84 8 1/2 (därav lönekostnader) (1162 000) (+119 000) (+ 15 000) Efterfrågan på rådetstjänster har ökat till följd av . Verksamheten /82 följde i stort sett planen. Pris- och löneomräkning +133 000 kr. Rådet kommer att /84 ha samma inriktning i verksamheten som tidigare.Flerhandikappades frågor kominer att prioriteras och informationsarbetetförstärkas. Vidare fullföljer rådet vissa uppgifter som ankommit på beredningsgruppen (S 1979:10) för . En minskning av verksamheten enligt besparingsalternativetmotsvarar ca . och skulle få negativa följder i arbetet att förbättrahandikappades villkor. Rådet begär medel för ytterligare en tjänst sominformationssekreterare (+- ). Dessutom begärs medel förhandikappanpassning av information (+-50 000 kr.) samt för insatser i samverkanmed forskningsrådsnämnden (+50 000 kr.). Vidare begär rådet medel för ökadekostnader för konlorsändamål (+91 000 kr.) i särskild skrivelse, för visstelefonutrustning. 1982/83:100 Bilaga7 110 Medelsanvisningen tillstatens handikappråd bör beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Dessutombör medel beräknas för lokalvård m.m. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att regeringen föreslår att till Statenshandikappråd för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Från anslaget erhållerhandikapporganisationerna bidrag till sin allmänna verksamhet. Regeringenbeslutar om fördelningen av anslagsbeloppet mellan organisationerna efterföislag av . Innevarande budgetår är bidragen sammanlagt . insatser för flerhandikappade. Följande29 organisationer har fått bidrag under innevarande budgetär. i ,och hörselskadade barn. De handikappades i , neurosedynskadade iSverige, Föreningen . för utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna.Hörselfrämjandets riksförbund, ILCO/för ileo-, colo- ochurostomiöpererade, Neurologiskt . RiksförbundetP-club, förening för stammare. förrörelsehindrade barn och ungdomar, för cystisk . försocial och mental hälsa. dövas riksförbund.Svenska epilepsiförbundet. Handikapporganisationernahar haft en avgörande betydelse för utvecklingen av en ny syn på handikapp ochhandikappfrågor. Deras intressepolitiska verksamhet fullföljer enfolkrörelsetradition. Den spelar en viktig roll både för den politiskainriktningen och för den konkreta utformningen av 1982/83:100 Bilaga 7 111 Handikapprörelsens insatserkommer även i fortsättningen att vara nödvändiga för samhällets utveckling. Statsbidraget tillhandikapprörelsens riksorganisationer utgör för innevarande budgetår drygt 31milj. Bidragen är avsedda för allmän verksamhet, dvs. främst för löne- ochandra förvaltningskostnader, lokalkostnader, utredningsverksamhet, information,funktionärsutbildning och medlemsskolning. Av medlen avser 5 milj. kr. sådanainsatser för flerhandikappade. Mot den bakgrund som jagnyss lämnade, anser jag, att statsbidragen till handikapporganisationernaalltjämt skall vara ett prioriterat ändamål. Jag förordar, att stödet för nästabudgetår räknas upp med : Äv bidraget bör 5 milj. kr. Jaghar vid beräkningen tagit hänsyn till att bidragen ifortsättningen bör utbetalas periodiskt i förskott med två femtedelar underförsta kvartalet samt med en femtedel under vartdera av de övriga kvartalen. I detta sammanhang villjag även erinra om handikapporganisationernas möjligheter att finansierasärskilda projekt och försöksverksamhet med understöd från allmänna arvsfonden.Underår 1982harca6,5 milj. kr. ställts till förfogande för ändamålet, och jagräknar rhed att regeringen har möjlighet att bevilja sådant understöd i minstsamma omfattning under år 1983.1 denna fräga har jag samrått med statsrådetSigurdsen. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Bidrag Ullhandikapporganisationer för /84 anvisa ett reservationsanslag av34 . 1982/83:100 Bilaga 7 112 Allmän hälso- och sjukvård Hälsorisker ochvårdresurser är ojämnt fördelade. Den nya hälso-och sjukvårdslagen slår fast,att målet är en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Lagenmarkerar en utvidgning av samhällets ansvar från sjukvårdspolitik till hälsopolitik. Våra kunskaper omohälsans sociala och yrkesmässiga fördelning har ökat markant under 1970-talet.Undersökningarna visar att personer med arbetaryrken har fler sjukdagar ochlöper större risk för olycksfall än flertalet yrkesgrupper med längreutbildning och högre lön. Rörelsehinder, hörselskador, sömnsvårigheter ochdepressioner är exempel pä hälsoproblem sotn i betydligt högre grad drabbarmänniskor som har eller har haft arbetaryrken, dvs. yrken som brukar räknastill socialgrupp 3. var ävenvårdresurserna mycket ojämnt fördelade. Trots sämre hälsotillstånd hadearbetare färre läkarbesök än grupper med högre lön och högre utbildning. Dettaförhållande förändrades och isamband med att värdresurserna ökade och avgifterna i vården sänktes. Inom projektet ochsjukvård inför 90-talet (HS 90) - som bedrivs inom socialdepartementetssjukvårdsdelegation - har man tagit fram underlagsstudier om både hälsoriskeroch hur vårdresurserna utnyttjas. De visar på deklasskillnader i hälsorisker som fortfarande finns och som blir särskilttydliga bland medelålders och äldre. Projektet visar också att det fortfarandefinns stora skillnader i vårdresurser mellan olika delar av landet. Folkhälsopolitiken harunder tidigare årtionden inneburit stora förbättringar i hälsotillståndet förhela befolkningen. har denna utveckling stannat upp. Någonallmän minskning av klasskillnaderna i fråga om hälsotillstånd jämfört med 1968har inte kunnat påvisas i 1974 och levnadsnivåundersökningar. 1980-talets hälsoriskerär delvis desamma som tidigare - påfrestande och riskfyllda arbetsmiljöer,personliga kriser, bristfällig bostadsmiljö och dålig ekonomi. Till dagensproblem hör också en alltmer kommersialiserad fritid, ökad arbetslöshet ochutslagning ur arbetslivet samt ensamhet, isolering och brister i det socialanätverket som släkt, vänner, arbetskamrater, föreningsliv och grannar kanutgöra. Osunda levnadsvanor och missbruk av alkohol hänger ofta ihop med enpåfrestande personlig livssituation. Allvarliga hälsorisker orsakas också avluftföroreningar och andra yttre miljöhot. Arbetet i HS 90 kommeratt ge både planeringsunderlag och handlingsprogram för en mer offensiv ochförebyggande hälso- och sjukvård. Hälso- och sjukvården mäste spåra ohälsansorsaker i samhället och medverka till åtgärder mot dessa. Statsmakterna har ettansvar för att den nya hälso- och sjukvårdslagens mål - en god hälsa på likavillkor för hela befolkningen -uppnås vilket får ske inom ramen för de resursersom står till förfogande. 1982/83:100 Bilaga 7 113 detta förebyggande arbete galler det att påverkadåliga arbetsmiljöer och andra orsaker fill fysiska och psykiska lidanden ochlägga folkhälsoaspekter på andra samhällssektorer som arbetsliv, skola ochtrafik. Under det senastedecenniet har vårdpolitiken i allt högre grad syftat till att ge hälso- ochsjukvärden en ändrad inriktning. Det råder politisk enighet om att den sjukhusanknulnasjukvården inte bör byggas ut ytterligare. Den öppna hälso- och sjukvärdenutanför sjukhusen och långfidssjukvården prioriteras. harockså behovet av förebyggande insatser allt mer uppmärksammäts. En ökadsamverkan mellan olika verksamhetsområden och en social helhetssyn kännetecknarvidare den pågående utvecklingen. Denna inriktningöverensstämmer också med WHO:s program . I programmet understryks att hälso- och sjukvården måste ha sin basi primärvården och förebyggande insatser i vidsträckt bemärkelse. Slaten kommer liksomhittills enligt den nya hälso- och sjukvårdslagen alt ha ett ansvar för denövergripande centrala samordningen inom hälso- och sjukvården. Avsikten är attstaten efter samråd med sjukvårdshuvudmännen skall ange ramar för hälso-ochsjukvårdens utveckling, bl.a. utifrån statsmakternas ställningstaganden tilldet samhällsekonomiska utrymme som kan ställas till förfogande för dettaändamål. En omstrukturering avvården i riktning mot öppen vård, långtidssjukvård, en decentraliseradpsykiatri och förebyggande insatser bör möjliggöras genom en överföring avresurser från sluten sjukhusvård. Om inte omprioriteringaroch effektiviseringar äv verksamheten sker riskerar man att den nuvarandestarkt sjukhuscentrerade värdstrukturen konserveras. Del är i detta sammanhangangeläget alt understryka vikten av att insatser görs i så stor utsträckningsom möjligt för att förebygga ohälsa genom att finna och reducera orsaker fillsjukdom och skador. Enligt beslut avriksdagen träder en ny hälsoskyddslag i kraft den 1 juU 1983. Lagen ersätterden gamla hälsovårdsstadgan. blir det nya namnetpå hälsovårdsnämnden. Nämndernas medverkan i den kommunala planeringen förstärksoch större tonvikt läggs på sådana arbetsuppgifter som ligger utanför dettraditionella hygienområdet; Till följd härav kommer nämndernas arbete médförebyggande insatser inom miljöområdet atl få en allt större betydelse. Landstingen har enligt dennya hälso- och sjukvårdslagen, som träder ikraft , ett ansvaräven för förebyggande vård. Ansvaret gäller både individinriktade insatser -t.ex. hälsoupplysning - och miljöinriktade insatser. Hälso- ochsjukvårdssektorn förutsätts bl.a. komma att spela en betydligt akfivare rollinom samhällsplaneringen än . Inom flera landsfing har inrättats ellerplaneras särskilda miljömedicinska eller samhällsmedicinska enheter. Många människor känner oro för alt miljöninnebär risker för sjukdom och 8 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 114 Det har t.ex. visat sig sitt vissa kemiska ämnenmedför ökad risk för cancer, fosterskador, allergier ochärflUghetsförändringar. Statens miljömedicinskalaboratorium (SML) bedriver långsiktig forskning, undersöknings- ochutredningsverksamhet samt informafion och viss utbildning inom denfysikalisk-kemiska miljömedicinen och den allmänna hälsovården. SML studerareffekterna på människan av kemiska ämnen och andra giftiga eller besvärandesubstanser i den yttre miljön. Resultaten från dessa studier och riskbedömningar harbetydelse som underlag för hälsovården.Viktiga områden för laboratoriets verksamhel under /84 är exempelvis epidemiologiskabevakningssystem, bostadshygien, effekterav bekämpnings- och lösningsmedel och tungmetallers eventuella giftigaeller cancerframkallande effekter. Även denpsyko-sociala miljön är betydelsefull för hälsan; Verksamheten vid siatensinsfitul för psykosocial miljömedicin omfattar målinriktad forskning samtutbildning, dokumentation och information. Institutets verksamhet ärsärskilt inriktad på studier av psykosociala risksituafioner och riskgruppersamt förslag till hälsofrämjande åtgärder. Exempel på risksituationer ärarbetslöshel och dålig arbetsmiljö. Riskgrupper kan I.ex. vara dubbelarbetande,flyktingar och äldre. Förhållanden i den psyko-sociala miljön kan leda tillreaktioner som på olika sätt kan skada hälsa och välbefinnande. Statens giftinformafionscentiral(GIC) ger råd fill allmänheten och läkare vid akuta förgiftningar. GIC fungerarpå det sättet som ett led i bevakningen av människans miljö. Förhandlingar skall ske mellanstaten och sjukvårdshuvudmännen om deras deltagande i kostnaderna för GIC.Regeringen har vidare uppdragit åt statskontoret att i samråd med seöver organisationen.Förutsättningarna för ett landstingskommunalt huvudmannaskap undersöks. Siatens bakteriologiska laboratorium (SBL) harövergripande uppgifter för förebyggande och bekämpning avinfektionssjukdomar, för standardisering och kvalilelskontroll inom medicinskmikrobiologi och fillämpad. SBL svarar vidare för försörjning med ochframställning av vacciner. har utretts under lång fid. Kommillén i vilkenrepresentanter för slaten, landstingsförbundet och landstingingår, skall med utgångspunktfrån de gjorda utredningarna utarbeta förslag till SBL:s framtida verksamhet och organisation. Regeringenavser att lämna ett samlat förslag beträffande SBL:s framlida verksamhel och organisation.- Medel frän anslagetA 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet kan användas för allstödja viss forskning vid nyssnämndalaboratorier/inslitut, bl.a. iinom epidemiologi.- Det är angeläget attpå etl tidigt stadium upptäcka olika sjukdomar hos barn för atl därmedkunna förhindra bestående skador. En sådan åtgärd är de 1982/83:100 Bilaga 7 115 s.k. PKU-undersökningar som SBL gör på prov fränalla nyfödda i landet för att undvika grav utvecklingsstörning. Enförsöksverksamhet med kompletterande analyser av dessa prov för att spårabrist på sköldkörtelhormon-pågår. Sådan brist kan orsaka psykiskutvecklingsstörning och dvärgväxt, om inte motåtgärder vidtas. Av de individinriktadeförebyggande åtgärderna har vaccinafionerna en mycket stor humanitär och samhällsekonomisk betydelse. Vaccinationer har lett till att smittkoppor har utrotats i hela världen och till att sjukdomarsom polio och difteri så gott som helt har försvunnit från vårt land.Socialstyrelsen har utfärdat en rekommendafion om allmän vaccinering mol påssjuka, mässling och röda hund. Förhoppningen är alt även dessa sjukdomar skall kunna utrotas. Det nya vaccinationsprogrammet beräknas kunna ge en samhällsekonomisk besparing av drygt 100 milj.kr. Rätt utformadehälsoundersökningar kan också spela en viktig roll i den förebyggandehälsovården. räknar med att kunna redovisaresultaten från försöksverksamheten i och länslandsting med mammografiundersökningar för att spåra bröstcancer. Hälsoupplysning ochhälsorådgivning till enskilda individer och bestämda målgrupper i samhälletblir en allt viktigare uppgift för landstingen som ett led i en utåtriktadoffensiv sjukvårdspolitik för att pä sikt minska behovel av mer kvalificeradevårdformer. Det är landstingen som har kompetens att föra hälsoupplysningen utpå fältet genom sjukvårdspersonal i olika funktioner, personal inomförebyggande vård etc. Hälsoupplysning och annan individinriktad förebyggandevård bör i första hand vara en uppgift för primärvården. Det är angeläget attlandstingen vid sin prioritering inom ramen för begränsade resurser särskiltbeaktar behovet av förebyggande åtgärder i vidsträckt bemärkelse. Landsfingens övergripandeansvar för hälsoupplysning innebär dock inte att behovet av centrala initiativhelt försvinner. uppgift bör vara att på grundval avstyrelsens verksamhet samt nationella och internafionella rön om hälsoriskeroch hälsofrämjande åtgärder prioritera vikfiga områden förhälsoupplysningsarbetet och förse huvudmännen med underlag för derashälsoupplysning. Styrelsen bör bistå och stödja huvudmännens upplysningsverksamhetoch verka för att innehållet uppfyller sakliga krav. Med anledning avtobakskommitléns betänkande (SOU 1981:18) Minskat tobaksbruk har regeringenvidtagit vissa ytterligare åtgärder för att begränsa tobaksbruket.Socialstyrelsen och arbetarskyddsstyrelsen har fåll i uppdrag att i samrådutfärda rekommendationer om begränsning av tobaksrökningen i lokaler avgemensamhetskaraktär. Myndigheterna räknar med att kunna vara klara med dennauppgift . Medel har ställts lill förfogande föratt informera om sådana frågor. 1982/83:100 Bilaga 7 116 har vidare uppdragit åt attverka för att frågor som rör tobakens skadeverkningar ägnas ökad uppmärksamheti utbildningen av läkare och annan vårdpersonal. har ijanuari 1982 lämnat en redovisning av läget inom de olika sjukvårdsområdena ifräga om resurser för smärtlindring vid förlossning. Styrelsen konstaterar attförutsättningarna för en effektiv och jämn tillgång till smärtUndring vidförlossning har förbättrats avsevärt under senare är. Den medicinskaforskningen ger fortlöpande nya möjligheter att förebygga, upptäcka, lindraoch bota sjukdomar. Resultat frän forskningen inom hälso- och sjukvärden ger nykunskap som ökar förutsättningarna att framgångsrikt angripa hälsoproblem. Delär viktigt att hälso- och sjukvårdsforskningen ger underlag för bedömningarinte enbart av medicinska effekter utan också av sociala, etiska och ekonomiskakonsekvenser av olika åtgärder. Statsrådet senare denna dag att behandla vissa frågor om hantering av arkiv inomden offentliga förvaltningen. När det gäller medicinska arkiv ankommer det pälandstingskommunerna att själva inom ramen för gällande lagstifting besluta omambitionsnivå för arkiveringen. Detta kan emellertid underlättas av centralarekommendationer. har lämnal ett delbetänkande om bevarandeav journaler m.m. (DsS 1982:5). Denna fråga bereds inom . De totala hälso- ochsjukvårdskostnaderna uppgår f.n. fill . Deltamotsvarar av bruttonafionalprodukten. var motsvarande tal 3,6%.Ca 400 000 personer är sysselsatta inom hälso-och sjukvården, motsvarande ca 8%ay det totala antalet sysselsatta i landet, vilket kan jämföras med år1960. 1978 årstandvårdsutredning har i sitt huvudbetänkande (SOU 1982:4) Tandvården under80-talet, redovisat förslag om bl.a. landstingens ansvar för befolkningenstandhälsa samt en modell för samverkan mellan folktandvården ochprivattandvården. Utredningen har mot bakgrund av att tandvårdens realaresurser blir begränsade ansett det angelägel alt möjligheter skapas för enrättvis fördelning av bl.a. tandläkarresurserna mellan olika delar av landetoch mellan olika befolkningsgrupper. Det är enligt utredningen viktigt atlhushålla med resurserna framför allt genom förebyggande åtgärder. Huvudbetånkandet samtslulbetänkandet (SOU 1981:50) Reviderad tandvårdstaxa remissbehandlas f.n. Avsiktenär att en proposition med förslag om tandvårdens framtida utformning skallläggas fram för under är 1983. Prop.1982/83:100 Bilaga 7