prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Statens vattenfallsverksinvesteringsbehov gäller f. n. främst överförings- och distributionsnäten. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 8 läggningar beräknas för nästa budgetår 1702 milj. kr.Genom beslul har siatens vattenfallsverk erhållit tillstånd all byggaytterligare en 400 kVledning mellan och . Regeringen har idetr ekonomisk-politiska proposifionen föreslagit 300 milj. kr. lill slöd underär 1983 fill utbyggnad av dislribulionsanläggningar för fjärrvärme. Åtgärdenväntas leda fill en kraftig ökning av investeringarna i utbyggnad av fjärrvärmenät. I varje kommunskall det finnas en aktuell plan för att minska oljeanvändningen. Planen skallvara upprättad och beslutad av kommunfullmäktige . F. n.analyseras planerna inom oljeersättningsdelegationen som i nära samarbete medstatens industriverk har atl redovisaförslag till hur arbetet härmed bör drivas vidare i kommunerna. En rapport härom skall lämnas till regeringen . (I 1979:07), som har i uppdrag all bl.a.undersöka möjlighelerna alt samordna dennuvarande lagstiftningen pä alomenergiomrädel saml atl lämna förslag till enbättre utformad lagstiftning, beräknas alt redovisa sina förslag inomkort. En gemensamsvensk-dansk kommitté har tillsatts för all sammanställa och granskautredningsmaterial som belyser säkerheten vid med hänsynlill verkels läge nära och den danska huvudstaden. Teknisk utveckling m. m. I del aväterhållsamhet präglade budgetförslag som läggs fram har dock vissa insatsergjorts på området teknisk forskning och utveckUng. Dessa insatser ärav slor betydelse för industrins långsikliga möjligheter all bibehålla och ökasin internationella konkurrenskraft. Trots atl industrins egna satsningar påutvecklingsarbete har ökal kraftigt under del senasie decenniet så ärbehovet av statligt utvecklingsstöd stort, främst vad gäller stöd fillriskfyllda projekt inom tekniskt avancerade områden. Inom den avriksdagen fastlagda ireårsramen för perioden /82-1983/84 görstyrelsen för teknisk utveckling (STU) en bred satsning på slöd fill tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete. Särskill kraftiga insatser görs inomell begränsat anlal, av statsmakterna prioriterade, områden.Teknikupphandling har givits en ökad roll som instrumenl för all stimulerautvecklingsarbetet i industrin. a. på det dalatekniska området har ett flertal projekt kommit i gång. Den av statsmakternabeslutade särskilda satsningen på svensk rymdverksamhet fortsätter. Genom ell anlal internationellasamarbelsprojekl har värdefull kompetensbyggts upp inom svensk industri, vilket har gjort del möjligl för all genomföra egnaavancerade sateUitprojekt. Sålundapågår arbete med forskningssatellilen och utveckling av lelesalellitenTele-X. I arbetet pä den sistnämnda satelliten dellar sedan 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 9 Tillsammansmed bedrivs elt samarbete för kommersiell marknadsföring av bilderfrån Ijärranalys-salelliten SPÖT. dellar i del internafionella samarbelelpå patent-, varumärkes-och mönsterskyddsområdena bl. a. inom ramen för deneuropeiska palenlkonventionen (EPC) och samarbetskonventionen (PCT). Patent-och registreringsverket (PRV) har en väsentlig roll i detta samarbete. Sedanär 1975 har inom världsorganisationen för den intellektuella äganderätten() pägätl ell arbete pä en revision av den s. k. förindustriellt rättsskydd. En diploniatkönferens för denna revision påbörjades ibörjan av är 1980 och fortsatte och . Revisionenär föranledd av intresse av att fä bättre tillgäng lill palenleradteknik samt all allmänt göra palenssyslemel mer överskådligt och tillgängligt. hartinder lämnal sitt slutbetänkande (SOU 1981:21) Internalionelllpalenisamarbete III, Buda-peslöverenskommelse, i vilket depatenlrältsliga problemen vid deposition av mikroorganismer i samband medpalenlansökan las upp. Regeringen har lill överlämnat ettförslag om ändringar i patentlagen m.m. (prop. 1982/83:67). Verksamheten inom ramenför det treåriga energiforskningsprogrammet finansieras fr. o. m. föregåendebudgetär via en särskild avgift pä oljeprodukter och belastar därmed intelängre statsbudgeten. Energiforskningen har koncentrerats till sådana för vårenergiförsörjning angelägna och fruktbara utvecklingslinjer som kan leda lillell kommersiellt utnyttjande och ge betydelsefulla bidrag lillenergiförsörjningen redan pä kort och medellång sikt. bibehållsbevakning av den tekniska utvecklingen, nationellt och internationellt, så atlkompetens vidmakthålls på områden som främst på lång sikt kan fä betydelse förvårenergisilualion. Inom den närmastefyraärsperioden kommer sammanlagt 150 mij. att satsas på modernisering avhanteringen av radioaktivt avfall vid Studsvik Energiteknik AB:s anläggningar iStudsvik. m. m. Konjunkturen har under år1982 varit fortsatt svag. Den förlängda lågkonjunkturen har bl. a. för inneburitytterligare leveransminskningar och successivt försämrade resultalprognoser.Även andra basindustri-företag inom har storalönsamhetsproblem. Den under år 1982genomförda devalveringen har kraftigt ökat förelagsgruppens skuldbörda ochbidragit till en försämring av resultatet för . Resultatet efterfinansnetlo beräknas lill -1 800 milj. kr. jämfört med milj. kr. Investeringsvolymen i Statsförelagsgruppen har kraftigtminskats. Investeringarna uppgick till ca 1 060 milj. kr. jämfört med 1 844milj. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 10 En proposition (prop.1982/83:68) om rekonstruktion av Statsförelagsgruppen m. m. har lagts fram förriksdagen. hargenomförandet av koncernens strukturplan fortsall. Verksamheten vidÖresundsvarvel i kommer /83 all vara praktiskttagel avslutad. Verksamheten vidkoncernens olika förelag har varit föremål för storaralionaliseringsinsatser. Koncernen kommer atl uppvisa elt resullal för året omca -900 milj. kr. främst beroende på negativt räntesaldo ochfartygsengagemanget i . En proposilion rörande varvsindustrin avses bliframlagd . Utanför de tvä koncernerna återfinns bl.a. LuxorAB och (Ncb). Inom båda bolagen haromstruktureringar vidtagits, vilket för Ncb:s del innebär all Ncb för år 1982inle kommer all visa förlust före bokslulsposilioner. Ekonomiskt försvar: Bränslen och drivmedel m. m. För atl möta störningar itillförseln av olja i händelse av krig, avspärrning och fredskriser harriksdagen beslutat all lager av olja av viss omfattning skall byggas upp. Denövervägande delen har formen av tvångslager hos större säljare och förbrukareav olja och ulgör en säkerhetspolitiskt betingad försörjningsberedskap församhället. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) svarar för tillsynen avefterlevnaden av lagringsskyldigheten. ÖEF svarar vidare för uppbyggnaden avdel statliga fredskrislag-ret av olja enligl oljelagringsprogrammet. beslutade våren1982 atl uppbyggnaden av fredskrislagrel, som skall uppgå till 6,5 milj. mråolja, skall vara avslutad senast vid utgången av . I budgetpropositionenföreslås ell för budgelårel 1983/84 minskat oljelagringsprogram med 0,3 milj.m. F.n. pågår en utredning som skall yllerligare se överoljelagringsprogrammet. Förändringar inomindustridepartementets verksamhetsområde i förhållande lill motsvarande anslagi statsbudgeten för /83 framgår av följande sammanställning.Medel på tilläggsbudget har inte lagils med. Beloppen anges i milj. kr. Som framgår avsammanställningen innebär budgetförslaget för nästa budgetår förindustridepartementets del en ökning med ca 1790 milj! lill drygt 10,7miljarder kr. I detta sammanhang kan påpekas atl elt anlal anslag i avvaktan päkommande propositioner las upp med oförändrade eller med nominella belopp. 1982/83: lOO Bilägä 14 Industridepartementet 1982/83' -(- 27,8 F. Teknisk utveckling m, m. ' I förekommande fall ingårmedel som anvisats över huvudtitel. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 12 Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågorna under littera A-D saml liitera F punkterna 1-19; statsrådet avser frågorna under liitera E och H samt littera F punkierna 20-23;statsrådet . Carisson såvitt avser frågorna under httera G. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1983/84 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde I statsbudgeten förinnevarande budgetär har under denna anslagsmbrik anvisats ell förslagsanslagav . Efter samråd medstatsråden och R. Carisson avser jag atl föreslå regeringen alt i ensärskild proposifion redovisa och begära medel förindustridepartementets, liksom för statens industriverks, förvaltningskostnader.Till den sistnämnda frågan ålerkommer jag vid min anmälan under punkierna B 1.Statens industriverk: Förvaltningskostnader och B 2. Statens industriverk:Utredningar m. m. Anslaget bör i avvaktan på den nämndapropositionen föras upp med oförändrat belopp för nästa budgetår. Jaghemställer aft regeringen föreslär alt, i avvaktan påsärskild proposilion i ämnel, för budgelårel 1983/ 84 beräkna tillIndustridepartementet etl förslagsanslag av . 1981/82 Utgift '541746 1982/83 Anslag 554000 1983/84 Förslag 625000 ' Anslaget Tekniskattaché. Frän anslaget bestridskostnaderna för en tjänst som induslriråd/indu-strialtaché vid Sverigesdelegation hos i . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Expenser(och reseersättningar inom verksamhetsområdena) Ersätlningför resor fill och från vid tjänsteuppdrag och semester -H 3000 -1-71000 Industrirädel/induslrialtachénhar lill huvudsaklig uppgift atl följa arbetet inom i industri- ochenergipolitiska frågor saml alt vara industridepartementets kontaktman medOECD:s sekretariat. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslagel till . Jag hemställer atl regeringen föreslår all fillIndustriråd/industriattaché för /84 anvisa ell förslagsanslag av625 . Kommittéer m. m. 1981/82Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 45 368618 18800000 19800000 Från della anslagbestrids f. n. förutom utgifter för industridepartementets kommilléer m.m.även utgifter för följande organ, nämligen ,, byggbranschrådet, skogsbransch-rådet,stälbranschrådet, varvsrådet, lekobranschrådel, bilbranschrådel, tekniska ochindustriella rådet, delegationen för småföretagsfrågor, delegationen förstrukturfrågor inom vissa branscher, delegafionen för arbels-kooperation,expertgruppen för forskning om regional utvecklng (ERU) och ceniralagassamrådsgmppen. hargruvdelegationen och den svenska delegation som ingår i svensk-norsk kommittéför energi- och industrisamarbete entledigats fr.o.m. resp. den 1september 1982. Samarbetet mellan och komrner atl fortsätta iandra former. Vidare har delegationen för energiforskning upphört den 30 juni1982. Delegationens uppgifter har överförts lill en nybildad myndighet,energiforskningsnämnden. Yllerligare kommittéeroch särskilda utredare har tillkallats , nämligen utredningen omöversyn av lagsfiftningen om officiell provning m. m., utredningen om vissafrågor inom mineralområdet, kommillén om del regionalpoliliska slödel lillnäringslivet, beredningen om en plan för 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 14 vattenkraftens utbyggnad, delegationen för upphandlinginom energiområdet, utredningen rörande frågor om beredskapslagring på energiområdet och utredningen förprövning av del löpande oljelagringsprogrammet, Kostnaderna för de två sistnämndakommittéerna redovisas innevarande budgetåröver kommitléanslag. Vidare bestridsunder anslagel utgifter för den av regeringen tillsatta svenska delegationen all ingå ien svensk-dansk kommitté med syfte atlulföra en sammanfallande granskning och belysning av utredningsmaterial om Barsebäcksverkel samt för den avchefen för jndustride-partemenlet inovember 1982 tillsalla specialslälkommissionen, Efter samråd medstatsråden och R. bedömer jag medelsbehovet för kommitléverksamhelen m.m.under nästa budgetår till . Vid min beräkninghar jag bl. a. tagit hänsyn till del behov av mpdel som föreligger alt iindustridepartementets verksamhet anlita konsulter och utredare för olika uppgifter. För ERU:s verksamhel beräknar jag för nästa budgetär4000000 kr. Med hänvisning lilldel anförda bör alltså anslaget för nästa budgetär föras upp med 19,8 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår all lillKommUtéer m. m. för /84 anvisa elt reservationsanslag av19800000 kr. 1981/82 Utgift 545563 Reservalion 473)1 1982/83 Anslag 447000 1983/84 Förslag 600000 Anslagel bör för nästa budgetår föras upp med 600000 kr.Jaghemställer all regeringen föreslär alt lill Extrautgifter för /84 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till vissa internafionella organisationer 1981/82 Ulgift 628098 1982/83 Anslag 401000 1983/84 Förslag 439000 Från detta anslagbestrids kostnaderna för bidrag till internationella byrån för mätt och vikt saml inlernalionella organisationen förlegal metrologi. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 15 Jag beräknar medelsbehovel för nästa budgetår lill 439000kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt till Bidragtill vissa internationella organisationer för budgelårel 1983/84 anvisa ett förslagsanslag av439000 kr. Nytt anslag (förslag) 50000 Granskningsnämndenför försvarsuppfinningar skall enligt sin instruktion (1971:1080)bl.a. falla beslul i fråga humvida uppfinning skall hållas hemlig i enlighetmed vad som föreskrivs i lag (1971:1078) om försvarsuppfinningar (ändrad senast 1980:211). Medel för alt täcka kostnaderna för nämndens verksamhelhar t.o.m. innevarande budgetår anvisats inomhandelsdepartementets verksamhetsområdeunder förslagsanslaget C 3. Kostnader för vissa nämnder m. m. Jag hemställer att regeringen föreslär atl lill förförsvarsuppfinningar för budgetåret1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 16 I del följandelämnas först en översiktlig redogörelse för vissa bedömningar rörandeindustrins utveckling. Därefter redovisas vissa ställningstaganden inom ramenför industripolitikens allmänna inriktning. Bedömningarna avindustrins utveckling bygger pä analyser av den svenska industrins nuläge som utförtsinom industridepartementet. Resultatet av arbetet avses alt publiceras i en särskildrapport - Industri och industripolitik 1982 - . I arbetet medrapporten har ell flertal utomstående experter medverkat. Ett omfattandeunderlag har därvid lämnats av bl.a. statens pris- och kartellnämnd, statistiskacentralbyrån, styrelsen för teknisk utveckling samt statensindustriverk, som även avlämnat rapporten (SIND 1982: 16) Ökade investeringar -behov och möjligheter. I slutet av år 1981fanns förhoppningar om en konjunkturuppgång redan under första halvåret1982. registrerades också lydliga tecken på enuppgång. Dessa tendenser försvagades dock och byttes i en ny stagnation. Avsärskild vikt i detta sammanhang är alt utvecklingen i de två, ur svensk ochövriga industriländers synvinkel, viktigaste ekonomierna. och ,blivit sämre än väntat. Även i , somkunnat uppvisa en synnerligen kraftig expansion under en lång följd avår, har den ekonomiska tillväxten mattats. Industriinvesteringarnahar överlag sjunkit i industriländerna. Flera industribranscher kännetecknasav betydande överkapacitet i förhållande till rådande efterfrågan. Ävenstatshandelsländer och utvecklingsländer brottas med betydande ekonomiska problem.Möjlighelerna atl vända utvecklingen i dessa länder i expansiv riktningbegränsas inte minsl av ländernas stora underskott i utrikesbetalningarna och finansielltsvaga ställning. Några utsikter lill en snabbkonjunklurförbätlring stär inle alt finna. EnliglOECD-sekrelariatets senaste prognos kan en konjunkturuppgång väntastidigast . För den svenskaindustrin innebär den nuvarande situationen stora svårigheter att få avsättning förproduktionen. Etl speciellt problem i dellasammanhang är den svenska industrins kraftiga inriktning pä råvaru-export resp. export av investeringsvaror. Av densamlade svenska expor-len svararstål- och skogsprodukter för medan utgörs av investeringsvaror (huvudsakligen maskiner). Avflera undersökningar har framgått attSveriges långsiktiga fördelar på råvaruområdet är begränsade till ibästa fall vissa mindre segment. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 17 Även om deninternafionella bilden är överiag mörk bör följande positiva drag framhållas. - etlstagnerande och 1. o. m. fallande relafivpris på olja. Under år 1983bedöms den ekonomiska utvecklingen ändå att bli svag. Utsikterna för svenskindustri all på ell avgörande säll vända den nedåtgående trenden genomatl basera en expansion pä en kraftig internationell efterfrågeuppgång måste därför betraktassom små. Produktionsutvecklingeninom den svenska tillverkningsindustrin inkl. gruvor har varitnegaliv. En viss uppgång förbytles snabbi i en starktillbakagång. Industriproduktionen beräknas totalt selt ha minskal med (1981: -3,). Sysselsättningsmässigt har är 1982 inneburit ökat anlal varsel, ökatanlal induslrinedläggningaroch en kraftig minskning av antalet sysselsatta. Mellan januari ochoktober minskade induslrisysselsältningen med ca 6000 personer (säsongrensal).Även inom verksladinduslrin har sysselsättningen minskal . Vidare har orderingången minskalkraftigt för industrin som helhet underandra halvåret. Det gäller såväl orderingången från ufiandet som frånhemmamarknaden. Bilden avtillverkningsindustrins produktionsnivå kan sammanfattas i följande tablå överindustrins kapacitetsutnyttjande (faktiskutnylljandegrad med befintlig arbetsstyrka): Kemisk industri m. m. Jäm-, slål- och metallverk Uppgifterna omindustrins kapacitetsutnyltjande visar all del finns ett betydande utrymmeför produktionsökningar innan anläggningarna ulnylljas lill fullo.Därvid skall noteras atl korttidspermitteringar av personal, 2 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 18 avslällda produktionslinjer m.m. medför att delredovisade kapacitelsutnyttjandet för flera branscher överskallas.Kapacitetsutnyttjandel har sjunkit yllerligare . Den bild av industrinsutveckling som avspeglas i produktions- och sysselsällningsdala är en direktkontrast mot lönsamhets- och börsulveck-lingen. Tillverkningsindustrinslönsamhet mätt som avkastning på totalt arbetande kapital har ökal kraftigtunder är 1982. Till följd av ell högt ränteläge och en hög skuldsätlningsgradhar emellertid avkastningen på eget kapital inle ökal. beräknasindustrins avkastning pä del egna kapitalel uppgå lill (1981:6%). Svensk industri ärberoende av utvecklingen i omvärlden. har traditionellt värnat om eninternationelll fri handel och sökt utveckla en pä världsmarknadenkonkurrenskraftig industri. Exportandelen har därmed successivt förskjutitsuppåt. Den svenska industrins gradvis ökade integration i den inlernalionellaarbetsfördelningen kan belysas av figur 1. Figuren utvisar exportens andel avden svenska industriproduktionen resp. importens andel av den inhemskaförbrukningen för industriprodukter under nära två decennier. Denna ökning av sävälexpori- som imporlandel har skelt trots alt svenska företag har tappatmarknadsandelar utomlands. Det bör också noteras att en allt större del av denökande handeln över gränser sker i form av inom-koncernhandel mellansvenska förelag och dotterbolag i utlandel. Svenska företagsdireklinvesleringar utomlands har ökat kraftigt . Del relativakostnadslägel för svensk industri är nu lägre än vad som gällde under början av1970-lalel. framgår av figur 2, som ulvisar den relativa arbetskraftskostnadenper produceiad enhet (s.k. unil-labour-cost). återtagande avförlorade marknadsandelar kan förväntas ske såväl på exportmarknaden som pähemmamarknaden. Speciellt bör möjlighelerna för svenska mindreunderleverantörer atl la upp konkurrensen med utländska leverantörer haförbättrats avsevärt. Incitamenten för svenska industriföretag medullandsproduklion alt la hem tillverkning lill svenska enheter har förstärkts.Kombinationen av återtagna exportandelar och en förstärkt importkonkurtens förväntasge elt betydande positivt tillskott fill handelsbalansen. Till följd av vissanegativa effekter av devalveringen, säsom dyrare oljenota, saml en svagvärldsmarknadsulveckling kan dock handelsbalansen för beräknas varafortsatt negaliv. De förutsättningar förindustriell utveckling som har skapats genom den generellaekonomisk-politiska åtgärd som devalveringen ulgör måste I-rop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Exportensandel av produktion (%) Importensandel av inhemsk förbrukning {%) Figur I. Exportens andel av produktionen samt importensandel av inhemsk förbrukning för industriprodukter 1963-1980 (SNI 2 och 3). Källa: Slalisfiska centralbyrån och statensindustriverk. emellertid kompletteras med industri- ochregionalpoliliska ålgärder. Del gäller ålgärder för att effektivisera detstatliga slödel till branschvis utveckling och till de små och medelstora förelagen. Detregionalpolitiska stödet lillnäringslivet är elt annat område som kommer all ägnas slor uppmärksamhet. Avsättning lillinvesteringsfonder, utdelningsskatt, höjning av förmögenhetsskatten m.m.liksom ett omfallande investeringsprogram är andra ålgärder som syftartill att vända den negativa utvecklingen. Etl viktigt mål för regeringens politik är atl fördelabördorna rättvist. Genom denna inriktning avfördelningspolitiken skapas förulsällningar för atl de gynnsammaeffekterna av devalveringen blir beslående. Omläggningen av denekonomiska politiken innebär atl förutsättningarna all bedriva en offensivindustripolitik har förbättrats. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 115 110 105 100 95 90 85 / / / / // "c*- 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 relativaarbetskostnad per enhet i gemensam resp. nationell valuta 1970-1982.Den svenska industrin jämförd med 14 andra industriländer. Regeringen avser altfölja upp hur svensk industri utnyttjar de möjligheter som devalveringeninnebär. fick därför i uppdrag atl göra enutredning om reaktionerna hos såväl säljare som köpare. Resultaten av en förstaetapp av utredningsarbetet skall redovisas lill industridepartementet senastden 1 febmari 1983. En huvuduppgift förindustripolitiken är atl bidra lill en effektivare industristruktur och lillökade industriinvesteringar. En viktig uppgift är all undanröja de eventuellahinder som kan finnas för investeringar. utreder f n. påregeringens uppdrag frågan om vilka hinder som kan länkas möta förelag som villinvestera och bygga ul. Jag avser återkomma lill regeringen i denna fråga såsnart resultatet av industriverkets utredning föreligger. område därindustripolitiken bör kunna bidra lill all devalveringens effekter las lillvara gäller insalsvamomrädel. genomför isamarbete med de regionala utvecklingsfonderna, och Svenskamelallindustriarbelareförbundel en underleverantör-kampanj. Jag avser att taupp överläggningar med näringslivet om frågor som hör lill della område. Frågan om en förbättradvirkesförsörjning lill skogsindustrin är av stor betydelse.vad gäller attframledes utnyttja de fördelar devalveringen innebär. Jag bereder nu dennafräga tillsammans med chefen för jordbmksde- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 21 Jag har erfarit atl han avser föreslåregeringen all lägga fram enproposilion i ämnel . Det investeringsprogram som beslutals av enligtpropositionen (1982/83:50) onfi vissa ekonomisk-politiska ålgärder m. m. syftarlill alt höjaaktiviteten i industrin. Programmet omfattar områdena energi, kommunikationer,bostadsbyggande saml forskning och utveckling. Investeringsprogrammet beräknasfå flera effekter. Den omedelbara effekten blir en ökad efterfrågan påindustriprodukter. Därmed förbättras kapacilelsut-nytljandet och lönsamheten inäringslivet vilket ökar förmågan och viljan atl öka investeringarna. Samhällelsökade efterfrågan på investeringsvaror förbättrarkonkurrenskraften inle minsl på exportomrädet. Utvecklingen under70-lalel visar all en nyorientering av industripolitiken är nödvändig. En gmndhar nu lagts för expansion inom industrin. Del är en central uppgift förinduslripolifiken all understödja en utveckling som syftar lill atlåstadkomma en bättre struktur inom industrin.