prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Om bordläggning beslutas, bestämmer och tillkännagerordföranden innan sammanträdet avslutas till vilken dag ärendet skalluppskjutas. I denna paragraf finns bestämmelser om bordläggning.Paragrafen motsvarar 23 § tredje och fjärde styckena LFS. En tredjedel av de närvarande vid sammanträde medkyrkofullmäktige kan enligt 23 § tredje stycket LFS få till stånd bordläggning.Ärendet skall då uppskjutas till en annan dag, som ordföranden skall bestämmaoch kungöra i vanlig ordning. Enligt 23 § fjärde stycket LFS får bordläggninginte ske i fråga om val eller mer än en gång i samma ärende, om beslut om detinte fattas med vanlig röstövervikt. Enligt 2 kap. 20 § KL skall bordläggning ske på begäran avminst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. För bordläggning i fråga omval eller av ett tidigare bordlagt ärende krävs enkel majoritet i fullmäkfige.Om Prop.1982/83:19 118 bordläggning beslutas bestämmer och tillkännagerordföranden innan sammanträdet avslutas till vilken dag ärendet skall skjutasupp. Paragrafen innebär inte någon förändring i sak avnuvarande regler i LFS. Den har utformats så att den stämmer överens med 2 kap.20 § KL. 21 § Ordföranden leder kyrkofullmäktigessammanträden och föredrar ärendena. Ordföranden skall tillse att ett ärende inte avgörs utan att föreskrifterna i 10 § om kungörande och i 16 § om beredning har iakttagits i fråga om ärendet. Ett ärende som fordrar skyndsam handläggning får även omföreskrifterna i 10 § om kungörande inte har iakttagits avgöras vidsamrnanträdet, om samtliga närvarande ledamöter beslutar det. Ett sådant ärendefår även om föreskrifterna i 16 § om beredning inte har iakttagits avgöras vidsammanträdet, om samfiiga närvarande ledamöter är ense om beslutet. I paragrafen regleras föredragningsordningen vidsammanträde med kyrkofullmäktige. Paragrafen motsvarar 24 § LFS. I 24 § LFS föreskrivs att ordföranden skall framställaärendena till överläggning vid kyrkofullmäktigsammanträde. Ordföranden skall setill att några andra frågor inle avgörs än de som har angetts i kungörelsen omsammanträdet. Om ett ärende fordrar skyndsam handläggning får det avgöras vidsammanträdet även om det inte har angetts i kungörelsen. För att detta skall fåske fordras dock att samtliga närvarande är ense om att frågan skall avgörasoch att frågan har beretts enligt 22 § LFS. Bestämmelserna om föredragningsordningen finns i 2 kap: 21§ KL. Dit flyttades även regeln om undantag från beredningstvånget i brådskandeärenden från paragrafen om beredning. Där föreskrivs nu att ordföranden lederfullmäktiges sammanträden och föredrar ärendena. Ordföranden skall fillse attett ärende avgörs endast om föreskrifterna i 2 kap. 10 § KL om kungörande och i2 kap. 16 § KL om beredning har iakttagits i fråga om ärendet. Om ett ärendefordrar skyndsam handläggning, får det avgöras vid sammanträdet trots att detinte har kungjorts i föreskriven ordning, om samtliga närvarande ledamöterbeslutar det. Ett sådant ärende får utan hinder av att föreskrifterna i 16 § omberedning ej har iakttagits avgöras vid sammanträdet om samtliga närvarandeledamöter är ense om beslutet. Bestämmelserna i förevarande paragraf omföredragningsordningen har som utredningen föreslagit anpassats tillmotsvarande bestämmelser i . Bestämmelsen om undantag från beredningstvånget ibrådskande ärenden har som jag redan har sagt i specialmotiveringen fill 2 kap.16 § flyttats till förevarande paragraf. 22 § Sedan ordföranden har förklarat överläggningeni ett ärende avslutad, framställer han eller hon proposition, så avfattad att den kan besvaras med ja eller nej. Ordföranden tillkännager därefter vad som enligt hans eller hennes uppfattning har beslutats och befäster beslutet med klubbslag, om omröst ning inte begärs. Om omröstning begärs, skall den verkställas efter uppropoch ske öppet 1982/83:19 119 utom i ärenden som avser val eller tillsättning av tjänst.Vid öppen omröstning får omröstningsapparat användas. Utgången bestäms genomenkel majoritet, om annat inte är föreskrivet för särskilda fall. Vid likaröstetal för olika meningar sker avgörandet genom lottning, om ärendet avserval eller tillsättning av tjänst, och genom ordförandens utslagsröst i övrigaärenden. Paragrafen behandlar propositionsordning och omröstning.Den motsvarar 25 § första - tredje styckena LFS. Näröverläggningen i en fråga är avslutad skall ordföranden enligt 25 § LFSframställa en proposifion så att den kan besvaras med ja eller nej. .Ordföranden skall därefter tillkännage vad som har beslutats enligt hansuppfattning och befästa beslutet med klubbslag, om omröstning inte begärs. Omdet begärs omröstning skall den ske efter upprop och ske öppet utom vid val.Utgången bestäms genom enkel majoritet av de avgivna rösterna om något annatinte är särskilt föreskrivet. Om olika meningar får lika många röster harordföranden utslagsröst, utom vid val då avgörandet skall ske genom lottning.Vid omröstning får tillsättande av tjänstebefattning gäller samma regler somvid val. I bestämmelserna om propositionsordning och omröstning ikommunfullmäktige, som finns i 2 kap. 22 § KL, gjordes genom kommunallagsreformenett fåtal ändringar. a. infördes möjlighet att använda omröstningsapparat ialla kommuner vid öppen omröstning. Paragrafen har enligt utredningens förslag utformats såatt den stämmer överens med 2 kap. 22 § KL och i stort sett med 25 § LFS. 23 § Val av ledamöter och suppleanter iförsamlingsdelegerade, kyrkoråd, annan nämnd och beredning samt av revisoreroch revisorssuppleanter som avses i 7 kap. 1 § skall vara proporfionellt, omdet begärs av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot som erhålls omantalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökatmed 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre helatal. Bestämmelser om förfarandet vid ett sådant proportionellt val finns ilagen (1955:138) om proporfionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktigem. I denna paragraf finns bestämmelser om proportionelltvalsätt. Paragrafen motsvarar 25 § fjärde stycket LFS. Enligt 25 § fjärde stycket LFS skall vissa val varaproportionella, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det talsom erhålls om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valetavser, ökat med 1. De val som kan vara proportionella är val av kyrkoråd,fakultafiva nämnder, revisorer och revisorssuppleanter samt av två eller flerapersoner för särskild beredning av ärenden som kyrkofullmäktige skall avgöra.Vidare kan val av församlingsdelegerade och i kyrkliga samfäUighetsuppleanter för församlingsdelegerade vara proportionella. Regler om proportionella val i kommunfullmäktige finns i 2kap. 23 § KL. Där föreskrivs att val av styrelse, annan nämnd och beredningsamt av Prop.1982/83:19 120 revisorer och revisorssuppleanter som avses i 5 kap. 1 §skall vara proportionellt om det begärs av minst så många ledamöter sommotsvarar den kvot, vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas meddet antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal,skall den avrundas till närmast högre hela tal. Samma regler gäller, när fullmäktige skall välja ledamöteroch suppleanter i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelseeller revisorer och revisorssuppleanter för granskning av sådan styrelsesförvaltning. Beträffande förfarandet vid proportionellt val hänvisas tilllagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktigem. I 2 kap. 23 § tredje stycket KL finns en hänvisning till särskildabestämmelser om fullmäktiges val av ledamöter och suppleanter i vissa statligastyrelser och andra organ. I enlighet med utredningens förslag har paragrafenutformats med 2 kap. 23 § KL som förebild. Någonmotsvarighet behövs inte till bestämmelsen om val av ledamöter och suppleanteri styrelsen för aktiebolag m. m. eller hänvisningen till bestämmelserna om valtill vissa slafiiga styrelser och andra organ. 24 § En ledamot i kyrkofullmäktige fårtill ordföranden i kyrkorådet, annan nämnd eller beredning framställainterpellafion i ämne som tiUhör fuUmäktiges handläggning. Fullmäkfige beslutar utan föregående överläggning om eninterpellation får framställas. Interpellationen skall vara tillgänglig förvarje ledamot, innan fullmäktige fattar ett sådant beslut. Fullmäktige kan föreskriva att ordföranden i kyrkorådetfår överlämna en interpeUation som har framställts till honom eller henne attbesvaras av annan ledamot i rådet som på grund av sitt uppdrag har särskildaförutsättningar att besvara interpellationen. Om fullmäktige föreskriver det, får en ledamot tillordföranden i kyrkorådet, annan nämnd eller beredning framställa fråga i ämnesom tillhör fullmäktiges handläggning. Paragrafen innehåUer bestämmelser om interpellationer ochfrågor. Den rnotsvarar delvis 26 § LFS. Enligt 26 § LFS kan en kyrkofullmäktig framställainterpellation fill ordföranden i kyrkorådet, annan nämnd eller beredning.Interpellationen skall vara skriftiig och avse en fråga som fullmäkfige skallhandlägga. Interpellationen skall överlämnas fill fullmäktiges ordförande föredet sammanträde då den skall framställas. Fullmäkfige skall besluta utanföregående överläggning om interpellationen får framställas. Om fullmäktigemedger att interpellationen får framställas, bör den besvaras senast vid nästasammanträde. Någon bestämmelse om enkel fråga finns inte i LFS. Prop.1982/83:19 121 1 2 kap. 24 § KL meddelas bestämmelser om interpellationeroch frågor. En ledamot i fullmäktige får framställa interpellation tillordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning i ämne som tillhörfullmäktiges handläggning. Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning ominterpellation får framställas. Interpellafionen skall vara tillgänglig förvarje ledamot, innan beslutet fattas. Fullmäktige kan föreskriva attordföranden i styrelsen får överlämna åt annan ledamot av styrelsen att besvarainterpellationen. Överlämnande kan under samma förutsättningar ske till ensådan ledamot i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse somavses i 2 kap. 23 § andra stycket KL. Omfullmäktige föreskriver det, får en ledamot också framställa fråga tillordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning i ämne som hör tillfullmäktiges handläggning. Bestämmelserna om interpellationer och frågor harutredningen utformat med ledning av . Att en interpellationskall vara tillgänglig för varje ledamot före beslutet innebär en nyhet på detkyrkokommunala området. Reglerna om möjlighet att överlämna interpellation attbesvaras av annan och om frågeinstitutet är också nya. I utredningens förslaghar däremot inte tagits in någon bestämmelse om möjlighet att överlämnainterpellation att besvaras av ledamot i styrelse för aktiebolag, ekonomiskförening eller stiftelse. Utredningen har inte ansett att en sådan bestämmelsebehövs på det kyrkokommunala området. Möjligheten för enskilda ledamöter av fullmäktige attframställa interpellationer eller frågor till ordföranden i församlingenskyrkoråd eller nämnder är av väsentlig betydelse för den kommunala demokratin.Frågeinstitutet är en nyhet på det kyrkokommunala området. Det bör kunna bidratill att stimulera debatten i aktuella frågor i församlingarna. Bestämmelsernaom interpellationer och frågor i denna paragraf har i enlighet med utredningensförslag utformats i anslutning till KL. Förslag till en utvidgning avinterpellations- och frågeinstituten på det kommunala området har lagts fram avkommunaldemokratiska kommittén i betänkandet (SOU 1982:5) Förtroendevalda ikommuner och landsfingskommuner. Betänkandet har remissbehandlats. 25 § Vid kyrkofullmäktiges sammanträden skall påordförandens ansvar föras protokoll. Av protokollet skall framgå vilkaledamöter som har varit närvarande. Protokollet skall för varje ärendeinnehålla en kortfattad 1982/83:19 122 redogörelse för ärendets beskaffenhet, uppgift om deförslag och yrkanden i ärendet som inte har återkallats och fullmäktiges besluti ärendet. Om omröstning har ägt rum, skall protokoUet innehålla en redogörelseför propositionsordningen och uppgift om hur omröstningen har utfallit. Näromröstning har skett öppet, skall i protokollet anges hur var och en harröstat. Om reservation som avses i 26 § har anförts, skall protokolletinnehålla uppgift om reservationen. Protokollet skall justeras av ordföranden och minst tvåledamöter som fullmäktige för varje gång utser bland de närvarande. Justeringenskall äga rum senast efter sammanträdesdagen på tid somordföranden bestämmer och tillkännager vid sammanträdet. Justering får ocksåverkställas av fullmäktige antingen genast eller vid nästa sammanträde. Senast på efter justeringen skall denna samt uppgiftom den plats där protokollet finns tillgängligt tillkännages på anslagstavlan.Tillkännagivandet skall innehålla uppgift om vilken dag det har anslagits. Detfår inte avlägsnas före besvärstidens utgång. Bevis för anslaget skalltecknas på protokollet eller utfärdas särskilt. Denna paragraf innehåller bestämmelser omkyrkofullmäktiges protokoll. Den motsvarar 27 § LFS. Enligt 27 § LFS åligger det ordföranden att föra ellerlåta föra protokoll vid kyrkofullmäktigsammanträde. Protokollet skall innehållaen förteckning på närvarande ledamöter. Vidare skall det innehålla enkortfattad redogörelse för varje ärende och ange de yrkanden och förslag sominte har återkallats. Fullmäktiges beslut skall anges liksompropositionsordning och uppgift om hur många som har röstat för eller emot vidomröstning. Om en omröstning har skett öppet skall det dessutom anges hur varoch en röstat. Protokollet skall justeras senast efter sammanträdetav ordföranden och minst ytterligare två närvarande ledamöter som fullmäktigeutser för varje tillfälle. Tiden för justeringen skall ordföranden bestämma ochtillkännage vid sammanträdet. Fullmäktige får även justera protokollet anfingengenast eller vid nästa sammanträde. Protokollet med anteckning om justeringenskall underskrivas av ordföranden och justeringsmännen. Om protokollet justerasav fullmäktige skall det underskrivas av ordföranden och minst två närvarandeledamöter. Senast på efter justeringen skall denna tillkännages påanslagstavlan. Då skall även anges var protokollet finns tillgängligt.Tillkännagivandet skall vara försett med uppgift för anslaget.Anslaget får inte tas ner före besvärstidens utgång. Bevis om den dag dåjusteringen har tillkännagetts skall tecknas på protokollet eller utfärdassärskilt. 1 fråga om protokollsbestämmelserna i 2 kap. 25 § KLtillkom ett fåtal nyheter vid kommunallagsreformen. Sålunda skall protokolletinnehålla uppgift om reservation som har anförts. Vidare usträcktes tiden förjusteringen efter sammanträdesdagen. I övrigt är bestämmelsernai huvudsak desamma som i 27 § LFS. 1 sak innebär inte paragrafen några andra ändringar ibestämmelserna om Prop.1982/83:19 123 kyrkofullmäktiges protokoll än att de anpassas tillmotsvarande bestämmelser i 2 kap. 25 § KL. 26 § Den som vid kyrkofullmäktiges sammanträde hardeltagit i avgörandet av ett ärende får anföra reservation mot det fattade beslutet. Reservationen skall anmälas innan sammanträdet avslutas samt, om den utvecklas närmare, avfattas skriftligen och lämnas senast när protokollet justeras. Bestämmelserna i denna paragraf, som motsvarar 27 § LFS,stämmer överens med 2 kap. 26 § KL. I sak avviker de inte från nu gällandebestämmelser i . 27 § Kyrkofullmäktiges protokoll och andraarkivhandlingar skall förvaras i kyrkoarkiv. Om kyrkoarkiv finns särskilda bestämmelser. Paragrafen handlar om kyrkofullmäktiges arkivhandlingar.Den motsvarar 29 § LFS. Enligt 29 § LFS skall avskrift av kyrkofullmäktigesprotokoll, så snart det har justerats, överlämnas till kyrkorådet. Utdrag urprotokollet skall lämnas till de övriga nämnder som skall verkställafuUmäktiges beslut. Kyrkofullmäktiges protokoll och andra arkivhandlingarskall förvaras i kyrkoarkiv. Särskilda bestämmelser finns om kyrkoarkiv. Densom har tagit avskrift av kyrkofullmäktiges protokoll har rätt att fåavskriften bestyrkt utan kostnad. 127 § KL föreskrivs endast att protokoll och övrigahandlingar som hör till fuUmäktiges arkiv skall vårdas och förtecknas. Närmare föreskrifterhärom och om arkivvården i övrigt får fullmäktige meddela, om det inte finnssärskilda bestämmelser därom. Utredningen erinrar om att arkivvården inte reglerades idetalj vid kommunallagsreformen. Man nöjde sig med att lägga fast degrundläggande principerna för att skapa en god arkivvård. Kommunerna får självautfärda de föreskrifter som behövs. om expediering avprotokoll och andra handlingar inom och utom kommunen togs bort. Bestämmelsenom avgiftsfri vidimering av protokollsavskrift slopades också. I utredningensförslag har i överensstämmelse härmed en hel del detaljföreskrifter i 29 § LFSinte fått någon motsvarighet i den nya lagen. På det kyrkokommunala området finns, påpekar utredningen,specialbe- Prop.1982/83:19 124 stämmelser om arkivvård. Denna skillnad i förhållande tillKL:s regler bör enligt utredningen avspeglas i lagtexten. anseratt kyrkofullmäktige bör besluta hur protokollen skall förvaras. Eftersomfrågan inte berör endast denna lagstiftning, bör den utredas särskilt. Jag vill erinra om att det på det kyrkliga området sedangammalt finns föreskrifter om arkivvården, som sammanhänger med pastors ansvarför vården av kyrkoarkivet. Det finns därför ännu mindre anledning än på detborgerligt kommunala området att i förevarande lagstiftning meddeladetaljföreskrifter om arkivvården. Det bör räcka med en hänvisning till desärskilda bestämmelserna. Jag utgår från att följer utvecklingen pådet kyrkokommunala området och föreslår de ändringar av gällande föreskriftersom kan behövas. Bestämmelserna i 29 § LFS om expedieringen avkyrkofullmäktiges protokoll till kyrkoråd och övriga nämnder bör kunna slopas ilikhet med vad som skett i KL. Sådana föreskrifter kan lämpligen meddelas i ensådan arbetsordning som kyrkofullmäktige skall anta enligt vad jag avser attföreslå i det följande (2 kap. 30 §). Nuvarande bestämmelse om kostnadsfrividimering av protokollsavskrifter hör inte heller hemma i en ramlag av dettaslag. Paragrafen bör alltså få den utformning som utredningen har föreslagit. 28 § Kyrkofullmäktiges sammanträden skall vara offentliga.Fullmäktige får dock för ett visst ärende besluta att överläggningen skallhållas inom stängda dörrar. Suppleanter får närvara vid en sådan överläggning. Ordföranden vakar över ordningen vid sammanträdet. Haneller hon kan utvisa den som uppträder störande och inte rättar sig eftertillsägelse. Om det uppstår oordning som ordföranden inte kan avstyra, får haneller hon upplösa sammanträdet. 1 paragrafen behandlas regler om offentUghet och ordningvid kyrkofullmäktiges sammanträden. Paragrafen motsvarar 30 § LFS. Kyrkofullmäktiges förhandlingar skall enligt huvudregeln i30 § LFS vara offentliga. Fullmäkfige får dock besluta att överläggningarnaskall hållas inom stängda dörrar i ett visst ärende. Suppleanter får närvaravid överläggningen även om beslut om stängda dörrar har fattats. Ordförandenskall vaka över ordningen vid kyrkofullmäktigsammanträde. Han kan varna den somuppträder oskickligt. Den som har varnats kan även visas ut. Om det uppståroordning under sammanträdet och ordföranden inte kan avstyra den får han ellerhon upplösa sammanträdet. Prop.1982/83:19 125 1 2 kap. 28 § KL finns bestämmelser av i sak sammainnehåll som i 30 § LFS. Bestämmelserna i paragrafen har med en språkanpassningtill flyttats över från LFS. 29 § Kyrkofullmäktige får besluta att det till ledamöteroch suppleanter i fullmäktige eller beredning skall i skälig omfattning utgåarvode samt ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds avuppdraget. I paragrafen regleras frågor om ersättning tillledamöterna och suppleanterna i kyrkofullmäktige eller beredning. Paragrafenmotsvarar 31 § LFS. Med stöd av 31 § LFS kan kyrkofullmäktige besluta attkyrkofullmäktig och suppleant skall få traktaments- och andrakostnadsersättningar. Om fullmäktige beslutar det kan fullmäktig och suppleantäven få arvode för sitt arbete. Arvodet skall vara skäligt med hänsyn tillgöromålens omfattning och art samt den tid som uppdraget kan beräknas ta.Kyrkofullmäktige kan träffa överenskommelse om att arvodena skall anses sominkomst av anställning. De fall där detta är möjligt anges i författningar omallmän försäkring. Det som sagts om kyrkofullmäktig tillämpas ävenbeträffande ledamot och suppleant i beredning. I KL förenklades de tidigare bestämmelserna om ersättningtill kommunfullmäktige betydligt. I 2 kap. 28 § KL anges sålunda nu endast attfullmäktige fär besluta att ledamot eller suppleant i fullmäktige ellerberedning i skälig omfattning skall kunna få ersättning för resekostnader ochandra utgifter fill följd av uppdraget och beviljas arvode, pension och andraekonomiska förmåner. Kommunallagsreformeninnebar att det ersättningsgilla området utvidgades. Sålunda kan numerakostnader för t. ex. barntillsyn ersättas. Vidare kan en förtroendevald som haromvårdnad om en handikappad som behöver tillsyn få ersättning för kostnader förersättare som måste anskaffas i samband med kommunala sammanträden. Enhandikappad förtroendeman kan få ersättning för de särskilda kostnader som hanåsamkas på grund av uppdraget, t. ex. kostnader för ledsagare vid sammanträdenoch för hjälp med inläsning av handlingar. Kostnadsersättning och arvode kanutgå till en förtroendeman som deltar i utbildning i kommunala frågor somanordnas av ett politiskt parti. Det är även möjligt att betala ersättning tillsådana minoritetsföreträdare som inte har uppdrag som ordförande eller viceordförande i nämnd eller beredning för deras arbete. På grund av ändringar i Prop.1982/83:19 126 lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1977:630)behövs inte längre s. k. likställighetsavtal. gäller nämligen attuppdragsgivare är skyldig att svara för sådana avgifter till den allmännaförsäkringen som avser uppdragstagare. Uppdragsinkomst anses vid beräkning avsjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomst alltid som inkomst avanställning. Enligt utredningen bör församlingarna ha samma möjlighetersom de borgerliga kommunerna att utge ersättning. På grund av att verksamheteni de kyrkliga kommunerna i allmänhet är tämligen begränsad är det emellertidtveksamt om kyrkokommunerna bör ha möjlighet att bevilja pension.Heltidsengagerade förtroendevalda saknas f. n. i de kyrkliga kommunerna. Iframtiden kan det dock visa sig nödvändigt att ha förtroendevalda engagerade påheltid. Utredningen föreslår därför att även regeln om möjlighet att beviljapension bör införas bland bestämmelserna om ersättning. Förslaget att pension skall kunna tillerkännas ledamot ochsuppleant i kyrkofullmäktige innebär en nyhet, som möter kritik i åtskilligaremissyttranden. Kammarrätten i finner denna reglering principiellttvivelaktig. Den aktuella verksamheten i de kyrkliga sammanhangen får enligtkammarrätten anses vara så pass ideellt inriktad att redan möjligheten tillpension på grund av uppdraget ter sig främmande. Ärkebiskopen erinrar omriskerna för en sådan "kommunalisering" av församlingsarbetet att detstora värde som representeras av en personligt ideellt präglad syn påkyrkoengagemanget går förlorad. i avstyrker förslaget ochanser att en utveckling som leder till en utbyggnad av administrationen så att"kyrkliga kommunalrådsbefattningar" inrättas inte är önskvärd. Domkapitleti ifrågasätter förslaget i denna del av främst ekonomiska skäl. Ävendomkapitlen i och ställer sig tveksamma till förslaget, bl. a.med hänsyn till att verksamheten i de kyrkliga kommunerna är tämligenbegränsad. Kammarrätten i betonar också att det i fråga omflera uppdrag torde finnas ett intresse av viss rörlighet i fråga omförtroendevalda, något som kan motverkas om möjlighet till pension efter visstidrymd införs. Också i och förevangelisation och församlingsarbete uttalar farhågor för att en önskvärdcirkulation på dessa poster motverkas av förslaget.