prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag återkommer i det följande (s. 136) tiU resursema för delprogrammetGemensam försvarsforskning under /84 samt (s. 266) tUlförsvarsforskningens StäUning,långsiktiga utveckling och finansiering. Lekmannainflytande på central nivå (FöU1979/80:13, rskr 316) har uppdragit åt regeringen att göra en översyn avlekmannainflylandel pä central nivä inom försvaret. Försvarsulskollet uttalade därvid att detenligt utskottets mening fanns goda skäl atlse över för vilka ytterligare centrala myndigheter och skolor inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde som etl lekmannainflytande börinföras. Det borde ankomma på regeringen att bestämma formerna för en sådan översyn och att efter dennalämna förslag till . Dåvarandedepartementschefen anmälde i propositionen om säkerhets-och försvarspolifiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102)atl han tillkaUat en arbetsgmpp inom försvarsdepartementet med uppgiftall genomföra den avsedda översynen. Arbetsgmppen har gjort en kartläggning av fömtsättningama för ett utökat lekmannainflytandepå central nivä inom försvaret. Jag delar denuppfattning som försvarsutskottet har givit uttryck för. Kommunministern haremeUertid tidigare denna dag tagit upp frågan om en översyn av styrelseformerna vidstatliga myndigheter i syfte att klarlägga bl. a. lekmannastyrelsernas roU, ansvar m. m. Jag ärdärför inte beredd att förorda några förändringar inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde förrän resultatet av en mer allmän översyn föreligger. För att de mestkrävande uppgiftema inom det mUitära försvaret, dvs. tjänsterna som överbefälhavare, försvarsgrenschef, militärbefälhavare 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 43 m.fl., skall kunna lUlsätlas i enUghet med gmndlagensstadganden om förtjänst och skicklighet är det nödvändigt alt kandidaterna tiU sådanatjänsterfår möjlighet att kvalificera sig för dem genom erfarenheter frän chefsbefattningarpå närmast lägre nivå. För atl delta skall kunna uppnås krävs att tjänstelillsättningarpä denna nivä kan ske i den utsträckning som motiveras av kommanderekryteringsbehov till högre tjänster. Detta släller krav pä en ökad personalrörlighet. De tjänster inom försvarsmakten som normalt besätts medgeneralspersoner eUer flaggmän, dvs. amiraler, har med ett fätal undantag 65 årspensionsålder. Av dessa är de mest kvalificerade, i Ukhel med motsvarande tjänster inomden civUa statsförvaltningen, inrättade som ordinarie tjänster medbeteckningen p, dvs. de liUsätts med förordnande på viss lid, vanligen sex år.Övriga tjänster i denna kategori är inrättade som ordinarie tjänster medbeteckningen o och fillsälts med fuUmakt. Militära urvals-tjänster, som inleavses för generalspersoner eller flaggmän, liUsätts också med fullmakt men harmed få undanlag pensionsålder. Inom ramen för de regler som gäller vid statligansläUning kan denna stmktur beträffande tjänstetyper och pensionsåldrar förde ledande militära tjänstemännen enligt min mening inte helt tillgodose kraven påpersonal-rörUghet. Under enföljd av år har problem i dessa hänseenden kunnat lösas endast genomextraordinära åtgärder som i sin tur har medfört svårigheter för såvälmyndigheter som enskilda. Mot denna bakgmndförordar jag att följande ordinarie tjänster med beteckningen Co, som har 65 årspensionsålder, även skall kunna liUsättas med innehavare med förordnande förviss tid, om della är nödvändigt med hänsynliU den aklueUa personplaneringen. Tjänstemasom chef för operalionsledningen och planeringsledningen vid försvarsstaben Tjänstema som chefför försvarsgrensslabema Tjänstensom chef för militärkommando Tjänstemasom slabschef vid mUitärområdesstabema Tjänstensom chef för kuslfloltan Jag övergår nu fiUalt behandla personaladministrativa frågor i allmänhet. Vid sin anmälan avpropositionen om säkerhets- och försvarspolifiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102 bil. 2) redovisade dåvarandedepartementschefen sin syn på de konsekvenser för den anställdapersonalen som ett genomförande av hans förslag rörande försvaretsfredsorganisation kunde innebära samt behandlade även i övrigt utvecklingen inom detpersonaladministraliva området. hade intet alt erinra mot vadsom därvid anfördes. Ävenjag kan i aUt väsentiigl dela de anfördasynpunkterna. Jag viU dock i detta sammanhang lämna några kommentarer till ettpar frågor som det ankommer pä regeringen att ta slällning till. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 44 Överbefälhavaren har lämnatförslag om ett stort antal åtgärder inomdet personaladministrafiva området ägnade att underlätta såväl genomförandel av de beslut som fattals omförsvarsmaktens fredsorganisation som situationen för den personal som berörsav dessa beslut och hemställer i sin programplan att beslut snabbifallas med anledning av dessa förslag. Jag delar sävälöverbefälhavarens uppfattning alt bl. a. genomförandel av de beslutadeorganisationsförändringarna motiverar alt ökad uppmärksamhet ägnas ät personaladministrationi vid bemärkelse som hans ambitionatt underlätta dessa förändringar genom konkreta åtgärder. Jag är dock inte beredd all la slällning tillenskildheterna i överbefälhavarens förslagi ämnel förtån de pågående förhandlingama om etl nytt trygghetsavtalhar slutförts. I samband medförberedelserna inför övergången till den nya befälsordning som riksdagenhar fattat beslut om (prop. 1973:128, FöU 23, rskr 309 och prop. 1977/78:24, FöU 10, rskr 179)och som etl led i strävan atl delegerabeslutsbefogenhetema avser jag återkomma tUl regeringen med förslag om en ny stmktur förförsvarsmaktens militära personalkåreralt gälla fr. o. m. . Enligl mitt förslag kommer den militära personalen, yrkesofficerama, med vissaundanlag all tillhöra lokala, förbandsanknutna personalkårer intill dessvederbörande genomgått, inom arménmilitärhögskolans högre kurs och inom kustartilleriet och beträffande flygvapnets markpersonal,aUmänna kurs. ÖvrigmUitär personal ingår i personalkårer som är gemensamma för tmppslaget, vapenslaget, försvarsgrenen eller inågra fall försvarsmakten. Avbeslutet följer också att personalkårchefernas nuvarande ställning sommyndigheter upphör och atl beslut rörande anställd personal i princip skallfattas av den myndighet vid vUken vederbörande är anställd. Enligt min mening bör detta medföra atl depersonaladministraliva frågorna för den militära personalen kommer all kunna handläggas pä ettsmidigare säll än vad som hittiUs varit fallet. Som jag haranfört fortsätter förberedelserna inför övergången tiU den nya befälsordningsom har beslutat om. Jag anser alt fömtsättningama för ensmidig övergång tiU det nya systemet är goda. Rekryteringen avyrkesofficersaspiranter har enligl vad jag har inhämtat varitgod såväl kvalitativt som kvantitativt. I enlighet med beslut om en iprincip könsneutral rekrytering (prop. 1977/78:185, FöU 1978/79:1, rskr2 och prop. 1981/82:3, FöU 6, rskr 37) antas numera kvinnor för utbildning tiUyrkesofficerare inom samtliga försvarsgrenar. Intresset för att få genomgå denfrivilliga gmndutbildning som erfordras för att senare kunna konkurtera om platservid officershögskolor är stort. De som bin antagna kommer efter genomförd gmndutbildning ikonkurrens pä lika viUkor med manliga sökande atl kunna antas vidofficershögskolor för utbildninglill yrkesofficer. Jag är dock medveten om atl utrymmet för 1982/83:100' Bilaga 6 Försvarsdepartementet 45 nyrekrytering är begränsat lillföljd av beslutade ändringar i fredsorganisationen och personalminskningar. I såväl prop.1979/80:100 (bil. 7) som prop. 1980/81:100 (bil. 7) och prop. 1981/82:102 (bU.2) har dåvarande departementscheferna tagit upp betydelsen av all dencivila personalen inom försvarsmakten ges goda utvecklingsmöjligheter ochanmält alt överbefälhavaren studerar hur denna personal skall kunnages en ökad vidareulbUdning. Enligt vad jag har inhämtat avser studiema bl.a. möjlighelerna för civil personal att efter vidareutbildning få tiUträdelill vissa befattningar som hittUls förbehåUits främst äldre militär personalutan att möjlighetema för denna kategori, som bedöms komma att öka iantal, att fä meningsfyllda arbetsuppgifter eftersatts. Härigenom skullemöjlighetema all ta liU vara även den civila personalens kompetensförbättras som förbättrade utvecklingsmöjligheter för denna personal, somfiU stor del är kvinnlig, kan skapas. I likhet med mina företrädare viU jagdärför betrakta även insatser av denna art som bidragande lill en ökad jämställdhet mellankönen i enlighet med lagen (1979:1118) omjämställdhet meUan kvinnor och män i arbetslivet. Överbefälhavarens studier beräknas resultera i förslagfill regeringen . Jag kommer atl i detföljande (s. 46) förorda att de värnpliktiga ges ell avsevärt ökat ansvar i sinutbildningssituation. Mot bakgmnd härav anser jag att speciellt arménssvårigheter att inom minskade personalramar tiUgodose behovel av instmktörer förvämpUktsutbildning tiU del torde kunna överbryggas genom att befälsutlagna värnplikfiga i ökadutsträckning ges ansvar för enklare utbildningsmoment inom ramen för egen utbUdning.Härigenom kan också äldre tmppbefäl få kvalificerade handledamppgifter som svarar mot derasrika kunnande som de fysiskt mera krävande momenten överläts åt denvärnpliktige befälseleven. Värnpliktsutbildning m. m. Vämpliktsutbildningengenomförs i den omfattning som har fastställts försvarsbeslut. Ienlighet härmed kommer ca 2 500 fler värnpliktiga att kallas in tillgmndutbildning under /84 än vad som har planeratstidigare. Inom ramen för den utökade gmndutbildningskon-tingenten skall vidareinriktningen vara alt inskrivna men ännu inle utbildade värnpliktigasom är arbetslösa erbjuds att fullgöra sin gmndutbildning. Ökningen avgmndutbUdningskontingenten och hänsynen lill arbetslösa vämpliktiga ger sociala fördelar. I fråga omvämpliktsutbildningen i övrigt vill jag vidare erinra om atl överbefälhavarenf. n. på regeringens uppdrag prövar möjligheterna att ytterligare anpassaveckoutbildningsliden för värnpliktiga tiU gängse arbetstider inomarbetslivet. Överbefälhavaren skall redovisa della uppdrag . Vadgäller den fortlöpande utvecklingen av värnpliktsutbildningens Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 46 former och innehåU vUl jag framhålla att del ärutomordentligt angeläget alt de vämpliktiga ges elt väsentiigl ökat ansvar för sinutbildningssituation. Enutveckling med den inriktningen har ocksä påbörjats främst inom armén. Jag är övertygad om att de vämpliktiga harbåde förmåga och vilja alt la etl sådant ökat ansvar för sin egen ochsina kamraters utbildning. a. bör debefälsutlagna vämpliktiga i ökad utsträckning fä ta ansvar för de enheter deleder. Det bör åligga de ulbildningsansvariga myndigheterna alt ständigt pröva möjlighelerna alt delegeraansvaret för genomförandel av olikaulbUdningsuppgifter lUl de värnpUktiga. Med elt ökat ansvar för alla vämpliktiga följer störte intresse ochmotivation för den egna utbildningen och ökar således ocksåfömtsättningarna för all de värnpUktiga skaUkunna genomföra sina svåra uppgifter i krigsorganisationen pä bästa sätt. Den anställda personalens modema syn päledarskapet och den målmedvetna strävan alt vidareutveckla detta inomförsvarsmakten är en god gmnd för ett framgångsrikt arbete. För atlvärnpliktsförsvaret även fortsältningsvis skall ha en god förankring hos de värnpliktigaoch hos allmänheten är del utomordentiigt angeläget alt åtgärder vidtas för devämpliktiga under deras utbildningstid. Ökade möjligheter tiU medinflytande påförhållandena under värnpliktstjänstgöringen är av stor betydelse för all stärka uppslutningenkring värt sam-hällsssystem och därmed också viljan att delta i landetsförsvar. De väm-pliktigas möjligheter att påverka sina ulbUdningsbetingelser och sinomgivandemiljö måste vidareutvecklas och stärkas. Betydelsen av den ansläUda personalenspositiva syn på samverkan med och medinflytande för de vämpliktiga bör också understrykas. Enligt min mening är det nu nödvändigtatt åtemppta reformarbetet inommedinflytandeområdel för värnpliktiga. I fråga om inriktningen för delta arbetevill jag erinra om vad som anfördes i den socialdemokratiska partimotionen tUl 1981/82 ärs (mot.1981/82:2276) med anledning av prop.1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitiken samt lolalförsvarets fortsatta utveckling. I partimotionenframhölls bl. a. atl i den framfida utvecklingen avvärnpliktsinflytandesystemel bör aktualiseras dels vidgade möjligheter till dialog meUan de värnpliktigas företrädare ochmyndighetema, dels bättremöjligheter till återkoppling mellan de vämpliktigas företrädare/ombud och de värnpliktiga själva.Genom den s. k. DEPROL-verksamheten, med ökade möjligheter för lokal myndighetatt självständigt fatta beslut, gesockså en god gmnd för alt en dialog med de vämpliktiga skall ge bra resultat. I det fortsatta arbetetmed att vidareutveckla medin-flytandesystemet bör, framhölls vidare, det somanförts i motionen bli föremål fördiskussioner mellan företrädare för , försvarsstaben,försvarsgrensslabema och de värnpliktiga. Hosöverbefälhavaren pågår f. n. etl arbete rörande den framtida utformningen av devämpliktigas medinflytande. I detta arbete, där bl. a. företrädare för devämpliktiga ingår, beaktas de angivna synpunkterna. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 47 räknar således med alt få en rapport med förslag om hurmedinflytandesys-temets innehåll och former bör utvecklas. Efter erforderligadiskussioner med myndighets- och vämpliktsförelrädarna avser jag atl beredariksdagen tillfälle att ta del av regeringens uppfattning om hur medinflytandelbör utformas. Elt väl fungerande värnpliklsförsvarkräver vidare atl de vämpliktiga kangenomföra sin utbildning utan stora ekonomiska uppoffringar. Jag vill erinra om atl värnpliktsförmånskommitté(Fö 1982:01) haröverlämnat betänkandet (Ds Fö 1982:4) Förmåner tUl värnpliktiga m.fl. under gmndutbildning. Kommilténsförslag har remissbehandlats underhösten 1982. Jag avser att föreslå regeringen proposilion om förbättradevämpliktsförmåner. Den frivilligaförsvarsverksamhelen utgör en omisfiig del äv vårt totalförsvar.Frivilligorganisationerna har en fortsatt god tillströmning av medlemmar. Detta har stor betydelse förförsvarets förankring hos folkel. Enligtmin mening är det väsentligt alt frivilligorganisationemas verksamhet understöds och underlättas. Den utredning omfriviUigförsvarets förmåner m. m.som fillkallals har härvidlag en viktig uppgift. Ekonomiska resurser /84-1987/88 1982 ärsförsvarsbeslut innebär att planeringen /83-1986/87 bör ske medutgångspunkt i en horisontell planeringsram i fast pris och attpriskompensation skaU ske på gmndval av en särskilt beräknad försvarsprisindex(FPI). Denna index beräknas av regeringen genom sammanvägning av tvåindexserier, en löneindex saml neltoprisindex (NPI). Löneindex skallutvisa lönenivåns förändring för stafiigt anställda på löneplanerna T ochF. Beräkningen av löneutvecklingen bör justeras i motsvarande män somdel inom statsförvaltningen lUlämpade lönekostnadspålägget ändras. Löneindexberäknas av utifrån ingångna avtal. Denna index kan behöva justerasmed hänsyn tiU eventuella avtalade förändringar för statligt anställda som inleåterspeglas i lönenivåns förändring men som på elt väsentligt sätt påverkar lönekostnaderna. TiU sådanaförändringar hör exempelvis ändringar i arbetstidens längd och särskiltavtalade lönetillägg saml eventueUt avtalade engångsbelopp. Vid beräkningen avFPI sammanvägs löneindex och NPI med vikterna för löneindex och för NPI.Dessa vikter bibehålls oförändrade /83-1986/87. Basen förFPI sätts tiU febmari 1981. FPI skall användas istället för NPI såväl vid omräkningen av gällande planeringsramarfrån etl febmariprisläge fill etl annat som vid beräkningen av prisregleringsmedel. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 48 Enligtförsvarsbeslutet bör eventuella ändringar av vämpliklsförmåner-na somväsentiigl avviker från den beräknade priskompensalionen i princip behandlassom andra förändringar av planeringsfömtsättningarna och således övervägasvid beräkningen av basbeloppet för det miUtära försvaret. Som jag nämntavser jag atl återkomma till regeringen med förslag om proposilionom förbättrade vämpliktsförmåner under /84. Jag räknar med attförbättringarna sammantaget skall uppgå tiU ca 100 milj. kr. igenomförandeprisläget och har vid min beräkning av basbeloppet och utgiftsramen(s. 55) inte funnit anledning alt ta hänsyn tiU dessa förbättringar avvärapliktsförmånema. Med basbeloppet ochutgiftsramen som gmnd beräknar jag planeringsramen för perioden /84 - 1987/88enligt följande tabeU (prisläge febmari 1982;milj.kr. 1983/84-1987/88 Planeringsramen ärmindre än vad som svarar mot den socialdemokratiska inriktningen i försvarsbeslutet. Jag räknar dockmed att återkomma till regeringen undervåren 1983 med förslag om anvisningar till överbefälhavaren för programplanering för perioden /851988/89. StabUileten iförsvarsplaneringen är i betydande utsträckning beroende av de planerings- ochbudgeteringsmtiner som fillämpas. Möjligheten att enligt försvarsbeslutet överföraoutnyttjade medel frän ett budgetår fill nästai en omfattning som svarar mol högst av utgiftsramen har härvid betydelse. Jag hemställer att regeringen 1. föreslårriksdagen att godkänna vad jag har förordat i fräga om grundläggande inriktning för detmilitära försvaret, 2. föreslärriksdagen att godkänna vad jag har förordat i fräga om ekonomiska resurser fördet mUitära försvaret /84- 1987/88, 3. föreslårriksdagen alt godkänna vad jag har förordat om tjänstetyper för de högremilitära chefer som jag har redovisat i det föregående. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet ' 49 4. bereder riksdagentiUfalle att ta del av vad jag har anfört i fråga omkrigsorganisationens utveckling m.m., fredsorganisationen m. m., gemensamförsvarsforskning, lekmannainflytande på central nivå, personalfrågor,värapliktsutbildning m. m. samt frivilligaförsvEirsorganisationer. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 50 4.4Vissa frågor rörande försvarsindustrin Regeringenbemyndigade chefen för industridepartementet alt tillkallaen särskild utredare med uppdrag alt utarbeta långsiktiga alternafivaproduktions- och sysselsätlningsplaner inom de delar av försvarsmaterielindustrin,som inte omfattas av den militära flygindustrin. Utredaren antog benämningenförsvarsindustrikommittén. Kommittén har överlämnat betänkandet (Dsl 1982:1)Civil produktion i försvarsindustrin. Betänkandet har remissbehandlats.Efter samråd med chefen för industridepartementet har han lill mig överlämnat kommitténs betänkande för handläggning. I betänkandet harkommittén övervägt och lagt fram vissa förslag till dels förbättratunderlag för framlidsbedömning om sysselsättningen, dels åtgärder föratt motverka minskningar i produktion och sysselsättning, dels övergång lill ökad framställning av civilaprodukter allt inom svensk försvarsindustri. Beträffande underlag förframtidsbedömningar om sysselsättningen m.m. i försvarsindustrin konstaterar kommUtén att det saknas ett enhefiigt informationsunderlag för detta. Mot denna bakgrundanser kommittén att det är angeläget att forfiöpande följa utvecklingen avdessa förhållanden. Kommittén anseralt en organiserad samverkan bör skapas mellan , statens industriverk,och styrelsen för teknisk utveckling. Jag delarkommilténs bedömning om behovel av atl kontinuerligt följa utvecklingstendensernainom försvarsindustrin, precis som inom andra industribranscher. Det är därför angeläget att olikasamhällsorgan, från sina resp.utgångspunkter och förutsättningar, följer och analyserar bl.a. försvarsindustrins marknads- ochproduktionsförutsättningar och utvecklingstendenser. En utredningsverksamhetav det slag som kommittén pekar pågenomförs vid vissa myndigheter, bl.a.inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Låt mig peka på alt haravslutat etl störte arbete om svensk försvarsindustris struktur, kompetens och utvecklingsbetingelser. Enligl vadjag har inhämtat så har försvaretsmaterielverk på uppdrag av överbefälhavaren inlett ett omfattandeutrednings- och studiearbete rörande svensk försvarsindustri. Detta arbete skall bl.a. tjäna som underlag för överbefälhavarens planering och grundsyn i försvarsindustriella frågor.Jag räknar med alt berörda myndighetersamverkar i erforderlig omfattning. Det ankommer enligt min mening påregeringen att, om så skulle visa sig nödvändigt, närmare reglera formerna för samverkan mellan berördamyndigheter. För viss samordningdämtöver förordar kommittén vidare att det bildas eninterdepartemental arbetsgmpp inom till vilken knyts företrädare för organisationer inomnäringslivet och de centrala fackliga Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 51 Till gruppen bör vidare knytasrepresentanter för berördadepartement. En nära samverkanmellan , näringslivet och berörda fackligaorganisationer är enligt min mening av stor betydelse för alt vidga och fördjupastatsmakternas underlag i industripolitiska frågor. Detta gäller även frågorrörande försvarsindustrin. Kommitténs förslag är därvid ett gott exempel på huren sådan mer organiserad form av samverkan skulle kunna komma lillslånd. Den omorganisation av som f. n. genomförs kommerenligl min bedömning atl underlätta den interdepartementala samordningsom kommittén eftersträvar. Jag anser därför alt den nya organisationenav bör få vinna viss stadga, och erfarenheter dras avdenna, innan ett initiativ las till en sådan mer formell samverkans- ochsamordningsorganisalion som kommittén föreslär. Jag vill emellertiderinra om atl ett organ av det slag kommittén eftersträvar finns vad gällerfiygmateriel m. m. genom den s. k. flygmaterielberedning-en. Det ankommer dockpä regeringen att närmare reglera regeringskansliels arbetsformer i dessa delar. Försvarsinduslrikommillénförordar och kommenterar olika sätt att motverkade återverkningar pä försvarsindustrin som kan förutses pä grund av förändringar och minskningar imaterielanskaffningen till det svenskaförsvaret. Kommittén erinrar om atl vissa åtgärder har beslutats av statsmakterna för att möjliggöra etlrationellt ulnylljande av tillgängliga resurserinom försvarsorganisationen och industrin. De avser samordning av planeringm.m. inom försvarsorganisationen och överföring av vissa uppgifter från denna lill industrin.Försvarsinduslrikommillén anser atl åtgärderna kan bidra fill en utjämning avbeläggningen i industrin och därmed till en minskning av behoven att fylla ut svackor iden militära produktionen. När det gälleröverföring av uppgifter från försvarsorganisationen till industrin vill jagerinra om det ökade ansvar för systemsammanhållning inom industrin somlåg till gmnd för beslul (prop. 1980/81:199, FöU 5, rskr 25) omorganisafion och dimensionering av . En slörresystemsammanhällande förmåga inom industrin torde öka dess internationeUa ochnationella konkurrensförmåga. Ett kommersiellt utnyttjande av denna förmåga måste emellertid skeinom ramen för de regler somgäller för svensk krigsmalerielexport. Ilotalförsvarsproposifionen (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr 374) behandlades bl.a. vissa frågor rörandeförsvarsindustrin. Härvid framhöll denföredragande departementschefen alt försvarsmyndigheterna sä vitt möjligt bör beakta de försvarsindustriellaaspekterna i sin planering för atl förbättrafömtsättningarna för svensk försvarsindustri. Jag vill således framhållaall både statsmakterna och försvarsmyndigheterna sedan läng tid har vägt in försvarsindustriella aspekter vidplaneringen och finansieringen av försvarsbeslällningarna. Delta synsätt börsjälvfallet gälla även framgent. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 52 konstaterar attexport av försvarsmateriel f. n. är avavgörande eller stor betydelse för fyra försvarsindustriföretag.