prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Introduktionen avstatsskuldväxlar har starkt påverkat i synnerhet sektorernas inlåning, vilketbör hållas i åtanke vid en jämförelse av deras banktillgodohavanden meUan 1981och 1982. Under tredje kvartalet1982 har kommuner och företag köpt statsskuldväxlar för ca 14 miljarder kr.Kommunernas, företagens och hushållens totala likvida tillgångar kom inberäknatdessa förvärv att öka betydligt mer under de tre första kvartalen 1982 jämförtmed samma kvartal 1981. Under de tre förstakvartalen stannade därmed tillväxten i kommunemas, företagens ochhushållens banktillgodohavanden på . jämfört med 4,4 miljarderkr. 1981 (tabell 10:2). Den lägre tillväxten under detre första kvartalen 1982 återfanns i en väsentligt större neddragning avkommunernas banktillgodohavanden samt i en långsammare uppbyggnad av hushållensbanktillgodohavanden jämfört med samma kvartal 1981. Prop.1982/83:100 198 upp sina banktillgodohavanden i en snabbare taktunder de tre första kvartalen 1982. Placeringsfördelningen mellan de olikaformerna för banktillgodohavanden speglar i hög grad relationen mellanbankcertifikat -resp. specialinlåningsräntan. Tablå 2 Bankernas likvidatillgångar Miljarder kr., förändring Påverkande faktorer därav: Staten utanför bankerna (ökning -) Valutaflöde -2 -12 valutareservenstransaktionsförändringstatlig utlandsupplåning (ökning -) Korta nettofordringar päspar- och föreningsbanker - 2 I tillgångar 2 -2 Summa bankernas likvidatillgångar 23 5 Som framgår avovanstående tablå samt tabeU 10: 3 i tabellbilagan sjönk bankernas likvidatillgångar exkl. kassakvotsmedel med . under periodenjanuari-oktober 1982. En ökning på . hade ägt rum undermotsvarande period 1981. Det var i huvudsak ett kraftigt valutautflöde, som lågbakom nedgången . fick statens upplåningutanför bankerna, genom statsskuldväxlarna, en avsevärt större återhållandeeffekt på bankernas likvidi-tetslillväxt jämfört medjanuari-oktober 1981. Denna effekt motverkades dock av ett ännu mer omfattandebudgetunderskott. Nedgången i bankernas likvida tillgångar januari-oktober 1982återfanns i avyttringar av statsobligationer på . Bankerna köpte statsskuldväxlar för drygt enmiljard kr. Utlåningen på deninhemska organiserade kredilmarknaden exkl. statens direkta kreditgivning var drygten miljard kr. högre under de tre första kvartalen 1982 jämfört med och uppgicktill . (tabell 10:4). Kreditgivningen fill hushållen ökade markant. Den totala svenska upplåningen i utlandet uppgicksamtidigt tiU . Staten var den dominerande låntagarenoch svarade för inemot . Tillväxttakten i bankernas övrigutlåningi svenska kronor, dvs. utestående kreditertill andra ändamål änbostadsbyggande, som ochsommaren 1981 avtagit, vände (diagram 10:4). Ökningstakten fortsatte successivt att accelerera under1982 och översteg vida den avriksbanken rekommenderade. Som högst noterades en tillväxttakt pä på l2-månadersbasis att jämföras med denav indikerade ökningenpå och senare föreskrivna ökningen på . Först t.o.m. kunde en vändning konstateras, dvs. efter specificering ochinförandet av en särskild sanktion vid överskridande avutlåningsrekommendationen. En omläggningtill ökad refinansiering i utländskvaluta ägde rum. Tablå 3 Bankernas utestående krediter till andra ändamålän bostadsbyggande, s. k. övrigutlåning,1981-1982 1981 1-3 kv. 1982 1-3 kv. därav: svenska kronor Anm. Uppgiftema avser bokförda belopp.Devalveringseffekien uppgicklill . Källor: och . Diagram 10:4 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande Anm. Uppgiftema avserbokförda belopp. Hänsyn är ej tagen till devalveringseffekten ochoktober 1982. Den betydande ufiåningeni svenska kronor från bankerna fram t.o.m. september samt denbegränsade refinansieringen i utlandet framgår även av tablå 3 samt tabell 10:5i tabellbilagan. 1981 rådde i viktiga hänseenden enmotsatt situation. Denna omkastning avspeglas i utvecklingen av övrigutlåningentill de oUka sekto-rema. Sålunda reflekterades utvecklingen i bankernasutlåning i utländsk valuta i näringslivet. Denna ufiåning ges nästanuteslutande till företag. Den betydligt större övrigutlåningen i svenska kronorunder de tre första kvartalen 1982 jämfört med återfanns ihuvudsak hos Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 201 hushållen, vilket speglades i en uppgång i denprivata konsumtionen. Hushållen kan därutöver ha sanerat sina krediter, genomen överflyttning av krediter från bl. a. finansbolag till banklän. I samband rnedränteförväntningar blev särskilt affärsbankernas teckningarav bostadsobligationer betydande med likvid över , varvidaffärsbankernas nettoköp av bostadsobligationer blev omfattande i början av1982. Banksektorn som helhet förvärvade under perioden januari-oktober 1982prioriterade bostadsobligationer för , vilket var 1,5miljarder kr. mer än det för gällande åtagandet rörandebostadsobligationer (tabell 10:6). Avlyften av bankernas bostadskrediteruppgick tUl . (tabell 10; 7). Totaltutbetalades nya krediter till ett belopp om , varigenom derasstock av utestående bostadsbyggnadskrediter kom att växa med närmare 4miljarder kr. 1981 minskade denna stock med knappt 2miljarder kr. på gmnd av markant stora avlyft i samband med betydande köp avbostadsobligationer . Såväl bankernas nettoinnehav avstatsobligationer som skattkammarväxlar sjönk (tabeU10:8). De enskUdaförsäkringsinrättningarnas totala nettoplaceringar på kreditmarknaden växtemed . under de tre första kvartalen 1982 fill 12 miljarderkr. Deras nettoköp av framför allt stats- och företagsobligationer var lägreunder jämfört med . Under de tre förstakvartalen kom utbetalningarna av pensionsmedel från allmänna pensionsfondenatt öka snabbare än ökningen av de influtna avgifterna och ränteinkomsternatillsammans jämfört med samma kvartal 1981. Fondtillväxten blev härigenom någonmiljard kr. Fondens placeringar på kapitalmarknaden i form avvärdepapper och reverslän sjönk härigenom med . tiU knappt 11miljarder kr. Det var framför allt fondens lån till företagen som sjönk. 10.3 Den sektorvisa upplåningen Som framgår av diagram10:5 fortsatte statens budgetunderskott att växa i snabb takt . Efteren tillfälligt begränsad statlig upplåning utomlands , till följd avett påtagligt nettokapitalinflöde tUl den icke-statliga sektorn, växte denstatliga utlandsupplåningen ånyo i snabb takt 1982 (diagram 10:6). Denicke-statliga sektorns kapitaltransaktioner med utlandet resulterade nämligen iett omfattande valutautflöde, delvis under inverkan av bankernas kraftigakreditexpansion. Diagram 10:5 Statensbudgetunderskott 1978-1982 Miljarder kr., 12-mänadersförändringar 78 7470 66 62 58 54 50 46 42 38 34 30 26 2218 14 10 6 2 J St J ut atens upplånin anför bankern 1 I y 1 / Tablå 4 Finansiering avstatens budgetunderskott Miljarder kr., nettoflöden Budgetunderskott (1-1-2) Finansiering i utlandet (1) Finansiering inom landet (2) På marknaden utanför bankerna Beloppsmässigt uppgickstatens budgetunderskott till . under perioden januari-oktober1982, vilket var . mer än 1981 (tablå4). motsvarades mer änväl av en ökad statlig utlandsupplåning, varigenom statens inhemskafinansiering blev något lägre än 1981. Genom införandet avstatsskuldväxlar den , vilket är ett icke-bankpapper, vidgadesstatens upplåning hos framför allt företag och kommuner betydligt. Underperioden julinovember hade statsskuldväxlar för . Diagram 10:6 Valutaflödeoch statens upplåning utomlands 19791982 Miljarder kr.,12-mänadersförändringar Anm. Valutaflödetdefinieras som förändringen i valutareservens transaktionsvärde exkl.statens och lånetransaktioner samt filldelning av särskilda dragningsrätter. Tablå 5 Statens inhemskaupplåning fördelad på låneinstrument 19811982 Miljarder kr., nettoflöden Korta obligafioner Långa obligationer Premieobligationer Sparobligationer Statsskuldväxlar Prop.1982/83:100 204 Som framgår av tablå5 har stora svängningar mellan statens olika låneinstrument inträffat under periodenjanuarioktober jämfört med . Statens inhemska upplåning har fåtten i hög grad kortare karaktär. uppgickstatens kortfristigaupplåning, i form av skattkammarväxlar, statsskuldväxlar och lån på den s.k. dagslånemarknaden, till34 miljarder kr. 1982inlöstes äldre korta statsobligafionslån till betydande belopp, varigenomstatens korta obligationsskuld (här ej inräknad i den "kortfristiga" upplåningen) sjönk med 19 miljarderkr. Långa obligationslån upptogs netto till 21 miljarderkr. Beräknat frånlöpande inkomst- och utgiftsredovisningar förefaller ett visstinkomstöverskott ha förekommit hos kommunerna 1982. Uppgifter över kommunernasbanktillgodohavanden samt upplåning för de tre första kvartalen 1982 pekarpå en försämring av kommunernas finansiella sparande 1982 (tabeU 10:2 och10:4). En förstärkning av det finansiella sparandet torde ha skettunder fjärde kvartalet och inneburit en likviditetsuppbyggnad detta kvartal. Färdigställandet avlägenheter var lägre 1982 än 1981 eller 44 300. Även igångsättningen avbostäder minskade med 2400 till 41 800. Volymmässigt minskadebostadsinvesteringarna med 4,, medan de värdemässigt var oförändrade. Bankernas utbetalningar av bostadsbyggnadskrediter blevbmtto . under januarioktober 1982. tecknades prioriteradebostadsobligationslån för , vilket var . mindre än 1981.Ränleförväntningar inverkade på deomfattande teckningarna med likvid inpå 1982. Till de svaga teckningarna särskill under densenare delen av 1982 bidrog omfattande nettoförvärv avbostadsobligationer av särskilt affärsbanker ochförsäkringsbolag . Bostadssektorns neltoupplåning på kreditmarknaden kom att uppgå till . under de tre första kvartalen 1982, vilka var drygt 600milj. Privat sektor exkl. prioriterade bostadskrediter Den övriga privatasektorn dvs. exkl. prioriterade bostadskrediter ökade sin upplåning på deninhemska organiserade kreditmarknaden under de tre första kvartalen 1982 med 6,6 miljarderkr. (tabell 10: 12). Företagensnettoupplåning på den inhemska organiserade kreditmarknaden var av ungefär samma omfattning underde tre första kvartalen 1982 som 1981 eller 7,8 miljarderkr. Enligt tillgänglig statistik var företagens nettoupplåning utomlands 11miljarder kr., vilket var betydligt mindre än 1981.Företagens sammanlagda upplåning blev härigenom lägre under de tre förstakvartalen jämfört med dessa kvartal 1981, vilket torde ha gällt även . Företagens fastainvesteringar ökade med . i värde 1982. Lagren avtappadessamtidigt med ca , vilket var . mer än 1981.Sammantaget ökade således finansieringsbehovet från investeringssidan endastmarginellt 1982. Sektorns bruttosparande förbättrades väsentligt.Delårsresultat för de större industriföretagen, dvs. med fler än 200 anställda,uppvisade för ett större rörelseresultat (brutto) än samma period1981. Bruttomarginalen - resultat före avskrivningar och finansiellt netto -uppgick under tUl 8,, vilket innebar, att den steg med 1,5%jämfört med samma delar 1981. Företagens finansieUa sparande förstärktes underdessa omständigheter betydligt 1982. Likvida tillgångar i form av banktillgodohavandenoch statsskuldväxlar byggdes härigenom upp i väsentligt större omfattning 1982än 1981. Som tidigare nämnts ökadehushållens upplåning i bankerna avsevärt under de tre första kvartalen 1982jämfört med samma kvartal 1981 eller med ca . steghushållens banktillgodohavanden måttligare under de tre första kvartalen 1982(tabell 10:2). Utvecklingen av hushållens upplåning och likviditet visar på enkraftig försämring av hushållens finansiella sparande 1982. 10.4 Utblick mot 1983 Utifrån de inkomst- ochutgiftsprognoser för de olika sektorerna som presenteras i de övriga kapitlen,framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorers finansieUavariabler 1983 enligt det högre avtalsalternativet för löner. beräknas statensbudgetunderskott öka väl så kraftigt som 1982. Bytesbalansens utveckling 1983talar för att siatens upplåning utomlands kan bli något lägre än 1982. Statensanspråk på den inhemska kreditmarknaden kommer sålunda att bli avsevärt större1983 än 1982. Kommunernas finansiellasparande beräknas försämras väsentligt 1983 och komma att uppvisa ettutgiftsöverskott på . En neddragning av kommunernaslikvida tillgångar kan härigenom komma att ske detta år. uppskattasfärdigstäUandet av bostäder bli drygt 3 000 lägenheter färre än 1982 eller ca41000. Även igångsättningen beräknas bli lägre. Prop.1982/83:100 206 Bostadsinvesteringarnas volymmässiga nedgång uppskattastill . Värdemässigt beräknas bostadsinvesteringarna öka med . Behovet av bostadsbyggnadskrediter kansåledes fömtsättas bli större 1983 än 1982. Företagssektorns utgifter för fasta investeringarberäknas 1983 öka med fortsatt låga tal eller . En väsentligtmindre lagerneddragning än 1982 uppskattas äga rum. Företagensbruttosparande beräknas bli avsevärt större 1983 varför det finansiellasparandet fortsätter att förbättras och i en snabbare takt än 1982. Dettatalar för en fortsatt avsevärd uppbyggnad av företagens likvida tillgångarunder 1983. Deras upplåningsbehov förefaller under dessa omständigheter ej bli av någon större omfattningvare sig i utlandet eller i . Företagens inhemska upplåning skullealltså ej behöva disponera någon större del av marknadsutrymmet, vilket idesto högre grad torde få tas i anspråk för statens accelererande upplåningsbehov. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Penningmängd, ökning: certifikat (netto) TUl skott genom: statens utlandsupplåning (ökning -) upplåning utanför bankerna (ökning -) investeringskonlon (ökning -) likviditetskonton (ökning -) övrigutlåning i svenska kronor nettofordringar pä övriga kreditinsfitut Tabell 10:2 Inlåning ibankerna från kommuner, företag och hushåll 1981 1982' 1981 1-3 kv. 1982 1-3 kv. 2 332 12494 21078 - 561 1696 3 239 -2714 4903 1421 21636 74 237 197 691 ' Inkl. bankcertifikat,exkl. medel på konto i . Bankerna har även inlåningfrån andra insättarkategorier än de som ingår i tabellen varför tabellens summaej överensstämmer med totalen för bankernas inlåning från allmänheten. Källa: Statistiskacentralbyrån. Prop.1982/83:100 208 Tabell 10:3 Bankernaslikvida tillgångar 1981-1982 siatens utlandsupplåning (ökning -) upplåning utanför bankema (ökning -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning -) investeringskonton (ökning -) likviditetskonton (ökning -) kassakvotsmedel (ökning -) upplåning (ökning -) Korta nettofordringar pä spar- och Spar- och föreningsbankernas tikvida Korta nettofordringar pä affärsbanker Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 10:4Kreditmarknaden under de tre första kvartalen 1981 1982 1981 1-3 kv. 1982 1-3 kv. B. Ullandel' ' Avser långfristigneltoupplåning inkl. företagens kortfristiga nettouppläning i utländska bankerför finansiering av export och import samt valutabankernas utlåning i utländskvaluta till valutainlänning. Anm. Uppgiftema avser bokförda belopp. I uppgifterna för företagensupplåning i utlandet genom valutabanker ingår 1-3 kv. 1981 endevalveringseffekt på . Källor: Konjunkturinstitutetoch . 14 1982/83. Tabell 10:5 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande, s.k. övrigutlåning1981-1982 därav: svenska kronor därav: svenska kronor Anm. Uppgiftema avser bokförda belopp.Devalveringseffekten uppgick till . Källor: och stafistiska centralbyrån. Tabell 10:6 Bankernas förvärv av prioriteradebostadsobligationer 1981-1982' ' Sparbankemas bank har förts till sparbankernaoch Föreningsbankemas bank till föreningsbankema såsom sker i överenskommelsenmellan bostadsdelegafionen och bankema om bankemas förvärv avbostadsobligationer. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 10:7 Bankernas prioriteradebyggnadskrediter Anm. Uppgiftema för sparbanker avser de 61större. Tabell 10:8 Bankernas förvärv av statspapper1981-1982 Affärsbanker Statsobligationer Skattkammar- och statsskuld-växlar samt korttidslän -1101 -5139 Statsobligationer Skattkammar- och statsskuld- Skattkammar- och statsskuldväxlar samt korttidslän 34 542 -7942 -4 831 -1320 Tabell 10:9 Statensinhemska upplåning fördelad på låneinstrument 1981 1982 Anm. För att emåöverensstämmelse mellan uppgifterna för statens upplåning och budgetutfallethar och statsverkets kassaförändringar dragits av från skattkammarväxlaroch korttidslån. Kullor: ochriksgäldskontoret. Tabell 10:10 Kommunernasfinansiella sparande 19811982 Summa finansiella tillgångar (1) därav: pä svensk kreditmarknad Summa skulder (2) Finansiellt sparande (l)-(2) Källor: ochstatistiska centralbyrån. Tabell 10:11 Prioriteradebostadskrediter 1981-1982 ' Inkl. mellankrediter. Tabell 10:12 Den privata sektornsupplåning på kreditmarknaden 1982' 1981 1-3 kv. 1982 1-3 kv. Upplåning hos övriga kreditinstitut 3 835 3 259 Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut ' Exkl. prioriterade bostadskrediter. Anm. Uppgiftema avserbokförda värden. I uppgifterna för företagens upplåning i utlandetgenom valutabanker ingår 1 -3 kv. 1981 en devalveringseffekt pä . Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den preliminära natio-nalbudgeten 1983 Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet (E) resp.konjunkturinstitutet (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Hämtöver framgårE:s och Kl:s bedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer. A Alt. I Alt. II Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Bmttoinvesteringar Lagerinvesteringar' Exportav varor och tjänster Import av varor och fiänster Bruttonationalprodukt -2,4 -1,7 -1,4 -2,8 -3,2 -3,2 -0,1 IntemationeU bedömning E Produktion inom gruvor, mineralbrott, tillverkningsindustri och skogsbmk Kl De enskilda konsumentemas ekonomi Kl lönsamhet, kostnader Lagerförändring i % av föregående ärs BNP. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 215 1 Sammanfattande översikt ................................................................. ...... 2 1.1 Den internationellautvecklingen ..................................................... 2 1.2 Utvecklingen iSverige 1982 och 1983 ............................................. 5 2 Det internationella läget ...................................................................... ..... 35 2.1 Sammanfattning ................................................................................. 35 2.2 Länderöversikter ............................................................................... 42 3 Utrikeshandeln .................................................................................... 56 3.1 Exporten ........................................................................................... 56 3.2 Importen ........................................................................................... 63 3.3 Betalningsbalansen ........................................................................... 73 4 Produktionen .................................................................................... 77 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling ..................... 77 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher ................................................ 78 4.3 Övriga näringsgrenar ochden totala produktionen ........................... 90 5 Arbetsmarknaden ............................................................................. 94 5.1 Lägetpå arbetsmarknaden ........................................... 94 5.2 Arbetsmarknaden .................................................................... 104 6 De enskilda konsumenternas ekonomi ............................................... ... 108 6.1 Sammanfattning ................................................................................. 108 6.2 Löner ................................................................................................. 114 6.3 HushåUens disponiblainkomster .................................................... 117 6.4 Konsumentpriserna ........................................................................... 126 6.5 Den privata konsumtionen ................................................................ ... 130 7 Investeringarna .................................................................................. 133 7.1 Sammanfattning avinvesteringsutvecklingen samt 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden ................................. 136 7.3 Lagerinvesteringarna ....................................................................... 149 8 lönsamhet, kostnader ochpriser ................................. 151 8.1 Sammanfattandebedömning ............................................................ 151 8.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher ............................................... 157 8.3 Industrins finansiellaintäkter och kostnader ................................... 165 9 Den offentliga verksamheten ............................................................. ... 169 9.1 Allmänt ............................................................................................ 169 9.2 Staten ................................................................................................. 169 9.3 Kommunerna .................................................................................... 176 9.4 Sociatförsäkringssektorn .................................................................. 180 9.5 Den totala offentligasektorn ............................................................ 183 9.6 Beräkning avfinanspolitiska effekter ................................................. 187 Prop.1982/83:100 216 10 Kreditmarknaden ............................................................................ 191 10.1 Likviditetsutvecklingen ................................................................ . 195 10.2 Kredifinstitutensutlåning .............................................................. . 199 10.3 Densektorvisa upplåningen ......................................................... . 201 10.4 Utblickmot 1983 ............................................................................. 205 Delprognoser och arbetsfördelning ....................................................... . 214 1:1 Kostnader och priser för bearbetade varor1977-1983 .................... 9 2 Olika faktorers inverkan på exporten avbearbetade ....................... industrivaror 1982 och 1983 ............................................................. 10 3 Handels-ochbytesbalans 1981-1983 ............................................... 14 4 Sverigesrelativa lönekostnadsutveckling inom tillverkningsindustrin 1981-1983 16 5 Realinkomstutvecklingenefter skatt 1982 och 1983 ....................... 17 6 Offentligasektorns volymförändring 1982 och 1983 ...................... 25 7 Denoffentliga sektorns reala inkomster och utgifter 1970-1983.......................................................................................... ..... 26 8 Finansielltsparande 1981-1983 ....................................................... ..... 29 9 Försöijningsbalans1982 och 1983 ................................................... 30 10 Produktionsutvecklingen sektorvis 1982 och1983 ......................... 30 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling ivissa 1980-1983.......................................................................................... ..... 36 2 Konsumentprisernasutveckling ...................................... 38 3 Bytesbalansulvecklingeni vissa länder 19781982 ...................... 41 3:1 export av bearbetade varor tillOECD-området 2 Sverigesexport av bearbetade varor till olika länderområden 58 3 Världsmarknadsprisernaför bearbetade varor 19731983 ... 60 4 Exportutvecklingenför olika varugrupper 1981-1983 ..................... 62 5 Importutvecklingenförolika varugrupper 1981-1983 ..................... 66 6 Nettoimportav råolja och petroleumprodukter 1974-1983 71 7 Betalningsbalansen1979-1983 ......................................................... 76 4:1 Industriproduktionens utveckling .................................. 77 2 Försörjningsbalansför mndvirke 1981 1983 ................................ 84 3 Försörjningsbalansför verkstadsprodukter exkl. fartyg 4 Försörjningsbalans för övrig industriseklor1981 1983 ............... 89 5: 1 Relativa arbetskraftstal tredjekvartalet 1970, 1977-1982 .... 95