prop · G603161 · 1982-12-31 00:00:00 — föizUjggzA.ej bukzd znlUgt 11 §, Byggnadsloveller godkännande byggnadslov eller godkän- enligtandra stycket d/i intz nandeenligt andra stycket ej meddelas utan att ttkydd&HuxiA- Utöver de uppgifter som ankommapä kommun enligt 4 och 7 kap. åligger det kommun att a) genom sina myndiieter lämna länsstyrelsenoch civilförsvarschefen biträde i sådana frågor rörandecivilförsvaret som hava samband med de särskilda myndigheternas verksamhetsområden, varvidkommun bland annat har att på därom gjord framställning tillhandahålla tillgängliga, för civilförsvareterforderliga byggnadsritningar, kartor och dylikt; b) i enlighet med gällandeorganisationsplan inrätta och utrusta ledningscentraler och andraskyddade uppehållsplatser för det allmänna civilförsvaret samt vidtaga andra byggnadsanordningar ävensomreservanordningar som äro avsedda uteslutande för brandförsvaretsförsörjning med vatten så ock under civilförsvarsberedskap,i den omfattning eller efter dennas allmännaanvisningar bestämmer, utföra ledningscentraleroch andra skyddade uppehållsplatser samt vidtaga andra byggnadstekniska åtgärderavseende det lokala civilförsvaret, oaktat åtgärdernaicke upptagits i organisationsplanen; c) inrätta ochutrusta skyddsrum som på grund av beslut enligt 27 § skallanordnas i befintlig anläggning eller byggnad utan samband med tillbyggnadeller pä mark, som är avsedd för gata, torg, park eller annan allmän plats, ävensomvidtaga förberedelser som avses i 22 § andrastycket och, enligt vad regeringen eller myndighet som regeringen utser därom förordnar, undercivilförsvarsberedskap iordningställa utrymmen som där avses till skyddsrum; d) vårda ochunderhälla de d) värda och underhålla de under b) och c) omförmälda under b) omförmäldaanordning anordningarna; arna; Prop.1982/83:161 27 t) tillhandahälla lämpligalokaler för civilförsvarets administration samt, i den månskyldighet härutinnan icke åvilar ägare eller innehavare av anläggningeller byggnad, för förvaring av materiel och utrustning för civilförsvaret ävensom för utbildningsverksamheteninom civilförsvaret; g)svara för avlöning och annan ersättning till personal, varstjänstgöring i civilförsvaret enligt 20 § skall anses fullgjord ikommunal anställning; h)under civilförsvarsberedskap samt vid utbildning och övning, iden omfattning organisationsplanen angiver, till allmänna civilförsvaretsförfogande ställa kommunen tillhörig materiel och annanegendom; samt i) ä trafikled eller annan allmän plats där kommunen ansvarar för gatu- eller väselysning,vidtaga erforderliga anordningar för den vägledande belysning, som enligtorganisationsplanen skall finnas där uiKäer mörkläggning." 21 mom. Uppföres ny anläggning eller byggnad inom skyddsrumsort på mark,som är avsedd för annat ähdamål än gata, torg, park eller annan allmän plats, är anläggningenseller byggnadens ägare skyldig att inrätta och utrusta skyddsrum,som skall anordnas i anläggningen eller byggnaden på grund avbeslut enligt 27 §. Densom med nyttjanderätt innehar fastighet eller byggnad eller del därav må ejhindra ägaren att där inrätta skyddsrum. Densom äger anläggning eller.byggnad, i vilken skyddsrum anordnats enligtförsta stycket, är skyldig att vårda och underhållaskyddsrummet och dess utrustning. Densom anordnar skyddsrum enligt första stycket äger rätt att av statsmedel utfå ersättning härför enligtde grunder som angivas i 55 §. Ersättningen bestämmes av och utbetalas närslutbesiktning av skyddsrummet har ägt rum. Vad i denna paragraf sägs om Vad i denna paragraf sägs om uppförande av nyanläggning uppförande av ny anläggning eller byggnad skall ävengälla eller byggnad skall även gälla till- tillbyggnad avbefintlig an- byggnad zttzn. läggning eller byggnad. ombyggnad iom avizi .c 32 § av be- fintliganläggning eller byggnad. 3 mom. Vzn iom ägzt anlåggntng ztlzti byggnad -i viikzn ikyddiAum han.an-oAdnati zntigt 40 § / tnom. c) eZZzA 54 § andfia itycket äA. ikyldi att våndaoch andznhåJUa ikyddi/uvmzt. KgoAzn äA bz/iättigad till ikålig CAiättrUng av itatim&deZiöK detta zntigt dz iöAziknÅftzA i,om mzddztoi av fizgeningzn zHza myndighzt iom AzgzAingzn utiZA. Dennalag träder i kraft Om&kyddit>um ajnondwU) -öiom ikyddi-tium&oAt i annat lall än iom avizii 40 zllzA 53 § tian bidtuxQ av itatimzdel utgå om komtunzn vid prövning iinnzn.att ikyddifiumnzti anoAdnandz . angztågzt och att mzdzl finni tiJUgängtiga. Sidnagutgån pzA ptati mzd ztt ghund-bzZopp iom motivanan. gznominitttig zAiättning iön.att anondna zn ikyddi-nwnåptati i motåvanandz byggnadittjp i niJizt. Vid bzitämandzav bidnagzt ikall gnundbzZopptt cufipaaoi till koitnadilägzt i ikyddinumiontznvid tidpunktzn 1'. ikyddinumnzti itut-bz&iktning zntigt gnundzn. Sidnagztbzitäm av täniityfvetizn och utbztalai nån, ikyddiniumzt oa ilat-bziiktigat och godkäint. Vzniom ägzA ontäggninQ zllzn byggnad, i viZkzn ikydd&num han anon.dnati enligtiömta ityckzt, än ikyldig att vånda och undznhålla ikyddi-njuimzt och dza utnuitning. Förordningom ändring i skyddsrumsförordningen (1979:90) Regeringenföreskriver i fråga om skyddsrumsförordningen (1979:90) deti att 4,6,16, 17., 20, 22, 27 och 30 §§ skallha nedan angivna deli att i förordningen skall införas tre nya paragrafer, ISa, 26a och 26b §§, av nedan angivna lydelse. Skyddsrumsplanen skäll innehålla uppgifter omskyddsrumsortens indelning i skyddsrumsområden. bzitåmt att andantag ndn ikytdighzt att göna anmälan zntigt 32 § civiZiön.ivaAilagen{1960:74] ikalZ gälla. vina dztoA av ikyddi-numionten ikall dztta avigzi i ikyddi-numiplanen. förrän länsstyrelsenfastställt förrän fastställt planen i fråga om planen i fråga om skyddsrums- ortensgränser, /.skyddsrumsortens gränser, 2. indzlning av oKten i ikyddinjuini-omnÅdzn, 3. dzt totala behovet av ikyddi-numiptatiZA i vouijz ikyddinumi-omnådz. Närmare föreskrifterom skyddsrummens utrustning meddelas av . Närmare föreskrifterom skyddsrummens utionjiming, utrustning ochin.zdianvändning meddelas av . Anmälanenligt 32 § civilförsvarslagen (1960:74) skall uoAa ikAttlig. Vzn ikall innehålla de uppgifter som kommunen behöver för attkunna bedäta behovet och lämpligheten av att anoranaskyddsrum i anläggningen eller byggnaden. Anmälanenligt 32 § civilförsvarslagen (1960:74) skall innehållade uppgifter som korwnunen behöver för att kunna bedömabehovet och lämpligheten att anordna skyddsrum i anläggningeneller byggnaden. Om kommnzn bzgändzt ikall anmälan vana iknÅ.ittig. Kommunenskall för anmälan tillhandahälla blanketter enligt formulär somfastställs av . Vzniom vill bygga ikyddinwn iom avizi i 55 a § civizlönivaAilagzn (1960:74) ikatl aniökaom detta hoi konmi-nzn än ikyldig att lämna den iökandz bz-ikzd hunuvida hankan dbidnag av itati-mzdzl dön. ikyddinunmet och, om id än fallet, kuA itontdztta kan bli. Ansökan omersättning enligt 53 och 55 §§ civilförsvarslagen (1960:74) görs hos länsstyrelsen.Till ansökningen skall slutbesiktningsbeviset fogas. Ansökan omersättning enligt 53 § I mom. och 55 § civilförsvarslagen(1960:74) görs hos . Till ansökningen skallslutbesiktningsbeviset fogas. Ersättningenbetalas ut av enligt länsstyrelsensbeslut. För ettskyddsrum som i sin helhet eller i väsentliga delar har anordnats på sätt somanges i följande tabell utgår till-lägg tillgrundbeloppet med belopp enligt tabellen. Skyddsrum i sådan lokal som är avsedd att användas för stadigvarande vistelse och iom utöntizntigt bzåtäimelieA i Svenik Byggnonm, ikolövemtynzl-izni anviiningan ön. ikolon,iociatitynelÅzm anviiningan ön (tömkola/initidihejn zlZzn anbz-tanikyddiityn.eliznianviiningan - Skyddsrum i sådan lokal som på grund av fredsanvändningen är försedd med en öppning zllenilena öppningoA dän vanjz öppning hoA en minita yta av 4 m - - . Skyddsrum i sådan lokal som i nzditid är avsedd att användas för stadigvarande vistelse ochdansön, utöm med leA öppningoA ön öniteA, dönnoA och ventiiationi-iyitem än demiom behövi ön. ikyddi-nxmiunktionzn zntigt civZlönvam-ityn.el.izni tzkniika bzitätrmzLizn. öppningan ön.vilka ZAiättning utgån iÖÄikiit zntigt näita punkt mzdnäkncLi dänvid intz - -- Skyddsrum i sådan lokal som på grund av fredsanvändningen är försedd med minit enöppning iom än 4 m ztlzA itönAz - - - FönzilagenlydeJUz 22 § (forts) Skyddsrum i en anläggningeller en byggnad med flera än fyra våningar ovanför skyddsrummet- - Skyddsrumi en anläggning zllzn. zn byggnad söin ilite än uppbänd på berg, sprängbotten, fyllning av sprängsten eller på grus zllen fast lagrad iand med störregrundläggningsdjup än under den marknivå som omger skyddsrummet,dvs byggnad . som hänförs till huvudfall 2-4 enligt tekniska bestämmelser för.skyddsrum - - - Skyddsrum i enanläggning eller ei byggnad med flera än fyra -våningar ovanför skyddsrummet zllen iom av annat ikäl han dimemione-nati lön zn motivanandz nailaitenligt civillöKivaniityn.ztizni tzkniika bz-itämmzlieA iön. ikyddinum - - - Skyddsrum mzd en golvkonitiuktion som inte viZan. diAzkt på berg, på sprängbotten, påfyllning av sprängsten eller på grus, fast lagrad gA.ou- oc/i mzltamand tllzApå fyllning av dnÅktLonijond med' större grundläggningsdjup än underden marknivå som omger skyddsrummet, dvs isyggnad-som hänförs tillhuvudfall 2-4 enligt tekniska bestämmelser förskyddsrum - - - Aniökanom ZAiättning zntigt 53 § 3 mom. civiliönivamtagen [1960:74] gö/i.4 hoi läniityn.ztien.Till aniök-ningen ikall iljathziiktningibeviizt éogoi. Emättningenbetalai ut av cÅviliön.-ivoAiitynztien zten täniityn.ztieni bzitut. Aniökanom bidnag enligt 55 a § civil-ömvaAilagen [1960:74] göu hoi läni-ityneZizn. Tittaniökan ikall itutbz-iiktningibzviiet ogai. Bidnagztbetalai ut av civilfönjivaAi-itynztizn ztzn. mzd ett gnundbeZopp om J 600 kncnon. Beloppetikall anpanoi till koitnadi-låget enligt dz gnunden iom angzi .t 23 - 25 §§. Ansökan om ersättning för kostnader som kommunen har haft för skyddsrum och andra åtgärder enligt 40 § 1 mom. c) civilförsvarslagen (1960:74) görs hos . Till ansökningen skall slutbesiktningsbeviset fogas. Ansökanom ersättning för kostnader som kommunen har haft för skyddsrum och andraåtgärder enligt 40 § 1 mom. c) civilförsvarslagen (1960:74) görs hos . Vztiamma gäLLzA iön. den iom han vidtagit dt-gänd i itällzt fön.kotmunen enligt 54 § andna ityckzt civitiöuvoAi-loQzn. Till ansökningen skallslutbesiktningsbeviset fogas. Ersättningenbestäms och betalas ut av . Komminzn kan få förskott på ersättning som avses i 27 § om den eAiättningibznättigadz kan få förskottpå ersättning som avses i 27 §om den eA4atin.cng.4-bzAättigadz 1. på grund av likviditetssvårigheterinte kan utföra arbete som är lämpligt med hänsyn' till konjunktursituationen, 2. med hänsyn tillsärskilda omständigheter inte har kunnat planera förfinansieringen av arbetet. Dennaförordning träder i kraft. Senastelydelse 1980:144 Senaste lydelse 1980:144 Prop.1982/83:161 33 Förordning om ändring i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) Regeringen föreskriver att 8 .joch 17 §§bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) skall ha nedan angivnalydelse. Bostadslän förombyggnad får, om inte något annat följer av 9 §, lämnas under förutsättning att 1.ombyggnadeninte är av endast ringa omfattning, 2.ombyggnadenmedför en väsentlig ökning av bostadsvärdet, .ombyggnadskostnaden är skälig med hänsyn tillarbetenas art och omfattning och till husets återstående användningstid, 4.bostadslägenheternagenom ombyggnaden får en standard som inte är lägre än den somföljer av bestämmelserna om lägsta godtagbara standard i 2 b §bostadssaneringslagen (1973:531), 5.bostadslägenheternasstandard efter ombyggnaden inte väsentligt överstiger normal standard i nyproducerade lägenheter. Omlånet avser en sådan ombyggnad av småhus som innebär en ökning avbostadsutrymmena, skall förutsättningen enligt första stycket 2 ansesuppfylld endast om ökningen medför att huset kompletteras med sädananormala bostadsfunktioner som saknas eller som med hänsyn tillatt sökande har stort hushåll eller av andra skäl äruppenbart otillräckliga. Fönutiättningen zntigt iömta ityckzt 2 ikalZamei uppiylld om ombyggnaden innziattoA anondnande av ikyddinum zntigt avkommunen lämnat ik'jddinuy.-Abeikzd iom avizi i 32 i cÄviliönivaAilagzn [1960:74]. Förutsättningenenligt första stycket 4 skall anses uppfylld, om länet avseren ombyggnad, för vilken byggnadslov har beviljats, eller enombyggnad som sker i enlighet med upprustningsåläggandeenligt 2 § första stycket bostadssaneringslagen. Förstastycket 4 gäller ej om länet avser ett småhus och läneunderlagetärhögst . För sädanaarbeten som utgör löpande underhåll lämnas lån endast om arbetena är direkt föranleddaav ombyggnaden. 3 1982/83. 1982/83:161 34 Bostadslån förnybyggnad av småhus utgår ej om summan av de belopp som beräknasenligt 4-6 och 10 §§ förordningen (1978:384) om beräkning avlåneunderlag och pantvärde för bostadslån överstiger förenfamiljshus eller för någon av lägenheterna i tvåfamiljshus. Beräkningenskall dock ej omfatta kostnad för anläggning för värme ochvarmvatten, engångsavgiftför elektrisk energi, annanenergibesparande åtgärd än sådan som kan föreskrivas med stöd av 44 a ,5 byggnadsstadgan(1959:612), sådan åtgärd i område medsamlad äldre bebyggelse som beror på trång arbetsplats, förstärkningmot angränsande hus eller gata eller särskildutformning av hus med hänsyn till bebyggelsemiljön. Vidberäkning enligt första stycket skall vidare bortses från kostnadutöver den som vid beräkning av låneunderlaget för yttervägg och yttertcik upptas förenklaste utförande. I fråga om värmeisolering skall därvid tillämpas de värden somi Svensk byggnorm anges för klimatzon III och IV. Högrebelopp än son anges i första stycket får godtas om lånesökanden behöver särskilt stor bostadsyta på grund avatt 1. sökanden har stort hushåll, 2. medlem av nushållet ärhandikappad eller av annan orsak behöver särskild vård, 3. medlem av hushålletbehöver 3. medlem av hushålletbehöver särskilt arbetsrum i lägen- särskilt arbetsrum i lägenhetenför förvärvsverksamhet heten förförvärvsverksamhet eller offentligt uppdrag elleroffentligt uppdrag, zlZeA 4. lägenhetenär avsedd till 4. lägenhetenär avsedd till bostad åtlantbrukare. bostad åt lantbrukare etizn 5. iökandzn ikall anondnaikyddinum enligt av kormunen lämnat ikyddnimi-bziked iom aviZi i 32 civllön-ivamlagzn [1960:74]. Dennaförordning träder i kraft. 1982/83:161 35 Detnuvarande skyddsrumssystemet Infördes med början . I olika sammanhang har bl a påtalatsatt bestämmelserna i 32 och 33 §§ civilförsvarslagen(1960:74) medför onödig byråkrati vid handläggning av skyddsrumsfrågor.Vidare har framförts att vissa oklarheter råder i fräga omskyddsrumsbyggande i småhusområden. Av denna anledning har skyddsrumsutredningeni tilläggsdirektiv fått i uppgift att under utredningsarbetet fortlöpande följa uppdet nya skyddsrumssystemets tillämpning och om så behövs lämna förslagtill förenklingar och andra förbättringar av systemet. Civilförsvarsstyrelsenhar sedan nuvarande skyddsrumssystem började tillämpas haft anledning att successivt arbeta med tillämpningsbestämmelser,administrativa rutiner och datorsystem i anslutning till detta. Regler omstatlig ersättning för skyddsrumsbyggande fastställdes imars 1979 och skyddsrumsförordningen ändrades . En ny utgåva av"Skyddsrum - Produktionsbestämmelser" har getts ut . Underdetta arbete har vissa förenklingar och förbättringarinarbetats i olika delar av skyddsrumssystemet. Några av deönskvärda förenklingarnaeller förbättringarna är emellertid av sådan principiell karaktär att deinte kan genomföras utan ändring i lag eller förordning. Vissa förslagtill sådana ändringar är ägnade att underlätta tillämpningenav nuvarande system. Andra förslag är avsedda att öppna möjligheter för nya idéer och tanlcar vad avser skyddet förbefolkningen. Förslag till sådana förenklingar och förbättringarredovisas i det följande. Varje avsnitt med förslagtill ändring inleds med en kort sammanfattning av förslaget. Prop.1982/83:161 36 2 SKYDDSRUMI SAMBAND MED UPPFÖRANDE AV NY 2.1 Anmälan om avsikt att uppföra ny anläggning eller byggnad Förslag_till_ändring Byggnadsobjekt,som på grund av storlek, utförande eller dylikt är uppenbart oförenligtmed skyddsrumsbyggande, föreslås ej omfattas av anmälningsplikten enligt 32 § civilförsvarslagen.Vidare föreslås kommunen få rätt att bestämma att anmälan inte heller behöver göras för'byggnadsobjekt, som med hänsyn till riskerna för skadegörelseunder krig och .kostnaderna för att anordna skyddsrum, eller behovet av skyddsrumsplatserärolämpligt eller onödigt att förse med skyddsrum. Detföreslås ankomma på att utfärda närmare föreskrifterhärom. Skyddsrumsorterärsådana tätorter eller platser som bedöms kunnabli särskilt utsatta vid stridshandlingar eller hot om skadegörelse.Vilka orter som skall vara skyddsrumsorter har fastställts avregeringen och kungjorts i skyddsrumsförordningen (1979:90). Varje skyddsrumsort har avgränsatsefter riktlinjer som finns i publikation 6.03-27F "Skyddsrum- Planeringsbestämmelser". För att gekommunerna en möjlighet att styra produktionen av skyddsrum infördes i32 § civilförsvarslagen en skyldighet för den somavser att uppföra en ny anläggning eller byggnad inom skyddsrumsort att anmäla dettatill kommunen. Skyldigheten gäller även vid tillbyggnad av befintlig anläggningeller byggnad. I 17 § skyddsrumsförordningen föreskrivs att sådan anmälan skall vara skriftlig. Någotundantag för t ex mindre nya byggnader eller tillbyggnaderfinns inte i lagen. Viden enkät som skyddsrumsutredningen lät göra frcunkom att kommunerna överslagsmässigt bedömde attunder anmälan inte hade inlämnats för ungefär hälften avdet totala antalet objekt som var anmälningspliktiga enligt lagen. Orsakerna härtill varatt dessa nya byggnader eller tillbyggnader var så små att detvar uppenbart att skyddsrum inte skulle anordnas i samband med dessa och attsystemet 1979 var så nytt att kunskap om detta ännu inteträngt ut överallt. Totalt inlämnades trots detta ca 10 000arunälningar detta år. Av dessa resulterade ca 9 000 i besked att skyddsruminte behövde anordnas. 1982/83:161 37 Avgjorda aniinälningar ledde alltså endast till beskedatt skyddsrum skulle byggas. Den huvudsakliga, anledningen till bortfallet varatt det ansågs tekniskt eller ekonomiskt orimligt att anordnaskyddsrum i byggnadsobjekten. Detta framgår av promemorian Ds Fö 1980:7 "Befolkningensskydd i krig" (sid 68). Skyldighetenatt göra arunälan vid mindre byggnadsobjekt som rimligen inte kanmedföra skyddsrumsbyggnadsskyldighet medför onödigtarbete både för den byggande och kommunen. Det finns därföranledning att se över reglerna om i vilka fall anmälan behöver göras. Objektiom pd gnund av iin itonlzk, iitt utiönandz z d än appzn-bant oönentigt mzd ikyddinMmibyggandz. Genomen ändring i byggnadsstadgan genomfördes vissa förenklingari bestämmelserna om byggnadslov. Beträffande enbostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter eller en byggnad av annat slag som hör till ensådan bostadsbyggnad behövs enligt 54 § 2 mom byggnadsstadgan numera inte byggnadslov för bl a följande åtgärder: Anordnandeav skärmtak i anslutning till bostadsbyggnaden om skärmtaketinte är större än 12 m Uppförande avhögst två uthus eller andra liknande friståendebyggnader med en sammanlagd byggnadsarea som inte är större än 10 m2och som inte är avsedda som bostad. Eftersomanordnandet av sådant skärmtak som anges i första punkten och uppförande avsådana byggnader som anges i andra punkten är attbetrakta som tillbyggnad respektive uppförande av ny byggnad är dessa åtgärder anmälningspliktigaenligt 32 § civilförsvarslagen. Ingenav de nämnda åtgärderna kan dock rimligen medföra attskyddsrum skall anordnas. Ändringen i byggnadsstadgan bör därför följas uppgenom en ändring i civilförsvarslagen. Detfinns även byggnader för vilka byggnadslov erfordras utan att skyddsrumkan komma i fråga. Skyddsrum bör t ex normalt inrymma minst50 till 60 platser eftersom kostnaden per plats annars blir orimligt hög. Ettskyddsrum med 50 platser har en bruksarea av ca 40 m . Det bör därför inte ställas kravpå anlnälan för en ny byggnad éllértillbyggnad.som har mindre bruksarea än 40 m-. Eftersom den tekniska utvecklingen kan möjliggöra enekonomisk produktion av mindre skyddsrum Prop.1982/83:161 38 iframtiden bör gränsen för undantag inte fastställas ilag eller förordning utan i tillämpningsbestämmelser avcivilförsvarsstyrelsen. Genom ett sådant förfarande kan reglerna härom på ettsmidigt sätt följa den tekniska utvecklingen. Ivissa fall kan dock både byggherre och kormnun ha intresse av attskyddsrum tillkommer vid en sådan mindre ny- eller tillbyggnad som avses ovan.Man kan t ex inrymma skyddsrum vid nybyggnad av friliggande garage. Anmälan bör då kunna få göras ochbesked om att skyddsrum skall anordnas lämnas om kommunen och den byggande är överens omdetta. Detfinns även andra skal för att undanta alltför små nyabyggnader eller tillbyggnader från skyldigheten att göra anmälan. Omkostnaden för en planerad ny byggnad eller tillbyggnad är alltför litenkan en skyldighet att bygga skyddsrum där innebära ett ekonomiskt risktagande ochfinansieringsproblem som inte står i rimlig proportion till kostnaden för den ursprungligenplanerade nya byggnaden eller tillbyggnaden. AnläggningztteA byggnad dän ikyddinumibyggandz mzd häniyn tiZi bzdömningan av niikznna {önikadzgonztiz anden knig och koit-nadenna iön att anondna ikyddinum elZzn behovetav ikyddinumi-ptatieA ÖA uppznbant olämptigt zllzn onödigt. Det är iprincip angeläget att tillgodose det behov av skyddsrum somredovisas i skyddsrumsplanerna. Trots detta kan det av olika skäl inom enskyddsrumsort finnas nya byggnader där kommunen av olika skäl avstår frän att begära attskyddsrum skall byggas även om tillfälle ges. I sådana fall bör det inte vara nödvändigtatt göra anmälan. Undantag från skyldigheten att göra anmälan bör i sådant fallses som ett generellt förhandsbesked från kommunen att skyddsr-uminte behöver anordnas. Skälen för endylik undantagsbestämmelse belyses i det följande. Ivissa områden i en skyddsrumsort kan det vara så att riskenför att bli utsatt för skadegörelse kan antas vara mindre än i övrigadelar av orten som kostnaderna för att anordna skyddsrum ärbetydligt högre. Detta kan innebära att man bör överväga att undantasådana områden från skyddsrumsbyggande. Tillgängligamedel kan i sådana fall troligen användas bättregenom bristtäckning i högriskområden. En anmälan om avsikt att uppföra ny anläggningeller byggnad i sådana områden skulle därför i regel leda till ett besked att skyddsrum intebehöver anordnas. Då kan det bl a av administrativa skäl vara lämpligtatt lämna ett generellt undantag från skyldigheten att göra anmälan.Undantagsbestämmelsen skulle t ex kunna kopplas till småhusbebyggelseinom ett visst område men inte gälla flerbostadshus, skolor eller annan tyngre bebyggelse.Det är dock inte utredningens mening att småhusområdengenerellt skall undantas från skyddsrumsbyg- . Prop.1982/83:161 39 Andraobjekt för vilka generellt undantag bör kunnakomma i fråga från skyldigheten att göra ifrågavarandeanmälan är objekt inom områden med överskottpå skyddsrumsplatser. Ett generellt undantag för visstangivet slag av bebyggelse skulle också kunna utnyttjas för område där behovetav skyddsrum kommer att täckas i samband med planerad eller statligbebyggelse. Det kan t ex gälla exploateringsområde därkommunen planerar att uppföra skolor och daghem i vilka skyddsrummen lämpligenkan anordnas. Här är det inte nödvändigt att andra byggherrar gör anmälan. Detkan också vara så att vissa områden inte kan komma i fråga förskyddsrumsbyggande på grund av geotekniska eller andra omständigheter.Ävenför objekt i sådana områden bör kommunen kunna medge undantag från skyldighetenatt göra anmälan. Undantagsom här avses från skyldigheten att göra anmälan för vissadelar av skyddsrumsorten skall anges i skyddsrumsplanen och kan delges deplanerade byggnadernas ägare genom hänvisning till skyddsrumsplanen i områdesplan,i beskrivning till stadsplan eller pä nybyggnadskarta.