prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta beroddehuvudsakligen på att uppbörden av de stafliga myndighetemasarbetsgivaravgifter lades om fr.o.m. . Därigenom bokfördes för både1980 och I98I avgifter från tre halvår. upphörde denna effekt,vilket innebar att dessa inkomster minskade i jämförelse med 1981. 1983 kommerdessa inkomster att öka starkt genom att folkpensionsavgiften höjs samtidigtsom sjukförsäkringsavgiften sänks inom ramen för oförändradesocialförsäkringsavgifter totalt. Denovan nämnda omläggningen av socialförsäkringsavgifterna 1980 och 1981 påverkadestatens övriga inkomster i motsatt riktning. ' Se tablå på sid. 146. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 138 blevlägre 1980 och 1981 för att 1982 öka kraftigt. Ökningen under 1982accentuerades av kraftigt ökade inleveranser från affärsverken samt riksbanken.Dessutom tillkommer att statens ränteinkomster ökade kraftigt . Statensutgifter ' har vuxit i snabbare takt än inkomsterna och liggerdessutom på en nivå som är ungefär en tredjedel högre än inkomsterna. 1982 dämpades visserligen utgiftstillväxten men den lågfortfarande över ökningstakten för inkomster och BNP, vilket medförde attutgifternas andel av BNP steg. beräknas utgifterna procentuellt växalångsammare än inkomsterna. Ungefär tre fjärdedelar av utgifterna avsertransfereringar. Variationerna i utgiftstakten följer därför relativt välförändringarna i transfereringsutgifterna. Ökningen i transfereringar tillhushållen 1981 berodde främst på ökningar i utbetalningar av folkpensionerna samtden relativt snabba ökningen av utbetalningar till delpensioner. Orsaken tillden relativt mättliga ökningstakten 1982 och 1983 är dels vissabesparingsåtgärder, dels att mycket fa nya utgiftsåtaganden görs. Blanddessa transfereringar ingär också folkpensioner. Dessa ökade kraftigt i bådenominella och reala termer fram t.o.m. I98I. Genom de ändrade reglerna föruppräkning av dessa pensioner bromsades denna ökning upp kraftigt . Genomuppräkningen av basbeloppet till . samt det extra tilläggetpä . till detta belopp för pensionsberäkningen ökar pensionerna meddrygt . inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principer ävenlivsmedelssubventioner och räntebidrag till bostäder. ökade dessa med 26%till följd av bl.a. diskontohöjningen . Ökningen avsåg enbarträntebidragen. Livsmedelssubventionerna minskade med 500 milj.kr. den 1januari 1982. Trots diskontosänkningen och med 1procentenhet ökade räntesubventionerna. Sammanlagt ökade dessa transfereringarmed 1982. 1983 väntas livsmedelssubventionerna öka med ca 660 milj.kr.för att kompensera momshöjningen. Även räntesubventionerna fortsätter att öka isnabb takt. Totalt beräknas dessa öka med . Somtransferering till företag räknas vidare bl.a. lagerstöd, presstöd,transportstöd, bidrag till SJ för icke lönsamma järnvägar och stöd tillenergibesparande investeringar. Det som framför allt förklarar den starkaökningen av transfereringarna till företagssektorn under senare är är emellertidde särskilda industripolitiska satsningarna inom varvsindustrin, stålindustrin,skogsindustrin m.fl. branscher. Till stor del har också de industripolitiskainsatserna utgått i form av lån och aktieteckning. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget redovisas i tabell 9:1 under posten utlåning och andrafinansiella transaktioner. De flesta företag som mottar industripolitiskt stöd inomvarvs-, stål- och skogsindustrin är statliga. Branschredovisningen itabellen baseras på de institutionella förhållanden som rådde 1976. För attkunna jämföra värdena årsvis har därför denna indelning bibehållits. Som framgår av tabell 9:2 uppgår genomförda ellerbeslutade industripo-liriska åtgärder till ca 55 miljarder kr.varav över ca tvä tredjedelar i form av transfereringar och resten som län ochaktieteckning. De industripolitiska satsningarna har varit starkt koncentrerade.Drygt 23 miljarder kr. avser satsningar på varvsindustrin. De tre branschernavarvs-, stål- och skogsindustri har mottagit av industristödet, mensvarar enbart för av industrins totala förädlingsvärde. Det totala industristödet nådde en topp 1979 för attdärefter minska 1980 och 1981. 1982 och ökades stödet kraftigt igen. ökade dessa transfereringar bl.a. genomkraftigt ökade utgifter för varvsindustrin. Detta berodde på entidigareläggning av utbetalningar av förlustgarantier till stadiga varv på 2500 milj.kr. beror utbetalningarna pä att redan uppkomnaförluster inom Statsföretag måste täckas samt pä de storavarvsstöden. Dessa industripolitiska åtgärder prognoseras inte tillskillnad från andra poster. Här medtages endast redan beslutade eller aviseradeåtgärder. Transfereringarna till internationell verksamhet utgörshuvudsakligen av gåvodelen i u-landsbiståndet. Inkl. krediter tillutvecklingsländer uppgick u-landsbiståndet 1982 till drygt 4 miljarder kr.Utbetalningarna 1983 väntas uppgå till . Det utbetaladebeloppet är dock mycket lägre än det anslagna beloppet för u-landshjälp som iprincip ska motsvara I % av bruttonationalinkomsten. Skillnaden beror pä svårigheteratt finna projekt som uppfyller de krav som ställs för svensk biståndsverksamhet.Ränteutgifterna på statsskulden ökar f.n. mycket snabbt dels till följd av desnabbt ökande underskotten i statsbudgeten, och dels på grund Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder omfattar i huvudsak företag inomStatsföretag, t. ex. NJA, , ASSl m. fl. Källor: ,industridepartementet och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 140 avden höga nyplaceringsränta som påverkar nyupplåningen. I denna innefattasockså omsättningen av äldre län som förfaller till betalning. Den svenskastatsskulden uppgick till . varav 78 miljarderavsäg upplåning utomlands. Uppräknat till aktuella växelkurser ärutlandsskulden högre. Den totala skulden blir då 428 miljarderkr. Statsskulden beräknas öka med . 1983.Även medoförändrat budgetunderskott och oförändrade räntor kommer ränteutgifterna attfortsätta att öka med . Attden procentuella utveckhngstakten har minskat beror enbart på att de totalautbetalningarna nu har blivit sä stora att ökningarna relativt sett utgör enmindre andel. Dessa utgiftsökningar präglas således av en stark automatik. Den statliga konsumtionenökade mycket långsamt 1981 och 1982. Även i är väntas konsumtionen ökalångsamt. I reala termer innebär detta en volymminskning 1982 och 1983.Bakgrunden till dessa minskningar är bl. a. att ochAkademiska sjukhuset den . 1983 övergick tilllandstingskommunalt huvudmannaskap. Även med beaktande av detta är det fråganom en volymmässig neddragning av konsumtionen med 1,2 resp. 1,1982 och 1983.1981 minskade sysselsättningen inom den statliga sektorn med ca 300 personer.1982 och 1983 beräknas sysselsättningen fortsätta att minska med ytterligare ca7 000 resp. 4 000 personer. Räknat exklusive huvudmannaskapsförändringen är detinte frågan om någon.sysselsättningsminskning inom staten dessa år. Investeringsverksamheteninom de stafliga myndigheterna beskrivs närmare i kapitel 7. De statligamyndigheternas investeringar minskade realt med 1981. 1982 var deoförändrade i volym medan de beräknas öka kraftig bl.a. pä grund av ökatvägbyggande. Försämringen av statens finansiella sparande skulle därmed från1980 till I98I bli . och försämras med ytterligare drygt13 resp. . Statensegen utlåning - bl.a. i industripolitiskt syfte - och övriga finansiellatransaktioner ingår inte i det finansiella sparandet, men däremot i det totalabudgetsaldot. Statens uflåningsverksamhet är egenfligen fristående frän denövriga verksamheten och skulle kunna behandlas utanför budgeten. Orsaken attdetta inte görs är att utlåningen ofta inte sker på marknadsmässiga villkor.Den största delen av dessa lån avser bostadslån. Täckning av förluster inomvarvs- och stålindustrin görs ofta i form av förlust eller garantilån. Dessa äregentligen en form av industristöd men förs inte som transferering till företagförtän länen förfaller till betalning. En stor del av de lån som utgivits desenaste åren är därför redan intecknade som företagssubventioner underkommande år. Beräkningarnaöver statens inkomster och utgifter omfattar den statliga verksamheten såsomden definieras i nationalräkenskaperna. För att erhålla statsbudgetens saldo,vilken baseras på en verksamhet som är något Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 9:1 Kommunernas finansiella sparande 1970-1983 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: och beräkningar utförda inomfinansdepartementet. snävare avgränsad, införs en korrigeringspost. Dennainnehåller dessutom periodiseringsdifferenser på grund avskatteinbetalningsrutinerna. Den kommunala sektorns resultat kan mätas med detfinansiella sparandet. Detta definieras som skillnaden mellan inkomster ochutgifter (inkl. bruttoinvesteringar men exkl. amorteringar). Det finansiellasparandet var 1982 nära O men väntas 1983 visa ett underskott på 3,8 miljarderkr. Orsaken till denna försämring kan hänföras till en förväntad snabbarepris-och lönekostnadsökning 1983 än 1982 för den kommunala konsumtionen ochinvesteringarna som skatteinkomsterna ökar långsammare. I bedömningenhar antagits 7,timlöneökning. I volym räknat ökar den kommunalakonsumtionen långsammare 1983 än . De kommunala investeringarnaförväntas vidare minska i volym. Inkomstökningarna 1983 kan intekompensera utgiftsstegringarna. Som framgår av diagram 9:1 har den kommunala sektornsfinansiella sparande varierat kraftigt . Lika stora negativasaldon, i löpande priser, som det som förväntas har noterats för1970-1971 och åren kring 1976. Realt sett var dessa underskott avsevärt störreän vad som förutses . , dä denkommunala konsumtionen ökade med i genomsnitt per är, kan de stora underskotteni det finansiella sparandet hänföras till oväntat stora pris- ochlönekostnadsökningar i kombination med kraftigt minskade statsbidrag. De storaunderskotten i kommunernas finansier Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget berodde på höga volymökningsial, , somlönekostnaderna steg kraftigt. räknade kommuner och landsting medfortsatta snabba pris- och lönekostnadsökningar vilket föranledde dem att höjakommunalskatten med i genomsnitt ca . blev skatteunderlagsökningenosedvanligt stor på grund av de ovan nämnda stora inkomstökningar tvä årtidigare. Då pris- och lönekostnadsökningarna under 1978-1979 emellertid blevbetydligt lägre än väntat som utbyggnadstakten avtog gav denkommunala sektorns verksamhet stora överskott och en stor likviditetsreservbyggdes upp. Eftersom kommunernas inkomster och utgifter balanserades åren1980- 1982 kvartstär en stor del av den uppbyggda likviditetsreserven. Hur den kommunala ekonomin mer i detalj utvecklas under1982 och 1983 framgår av tabell 9:3. Redovisningen bygger påstatistiska centralbyråns enkät till kommunerna avseende de kommunalainkomsterna och utgifterna och 1983. Vad gäller skatter och statsbi- Tabell 9:3 Kommunernas inkomster och utgifter 19801983 Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -12,1 -4,9 2.4 Netto av mark- skaperna (1-2) -0,4 -2,0 Anm. Allmänna statsbidrag omfattar skatteborlfallsbidrag,skatteutjämningsbidrag och särskilt bidrag till Speciella statsbidrag utgår till bestämdaverksamhetsområden. Källor: , ,och . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 143 drag bygger redovisningen på uppgifter frånriksrevisionsverket och . Den kommunala sektorns inkomster steg 1982 med 9,ochberäknas 1983 öka i något lägre takt. Skatteinkomsterna steg 1982 menförutses öka med 1983. Det kommunala skatteunderlaget har begränsatsför båda åren och grundavdraget vid beskattning har höjts. Den kraftigare ökningen av skatteinkomsterna ärdelvis en följd av att den kommunala sektorn tillförts skatteunderlaget frånbeskattade förmåner i utbyte mot att skattebortfallsbidragen ochkompensationsbidragen upphördefr.o.m. Förskatteinkomsterna gällde enligt tidigare beslut att denkommunala sektorn endast fick tillgodoräkna sig av skatteunderlaget förjuridiska personer och att grundavdraget vid beskattning höjdes frän6 . Detta innebar att skatteinkomsterna reducerades medknappt . har beslutat om ytterligarebegränsningar av det kommunala skatteunderlaget. Landstingen får endasttillgodoräkna sig av skatteunderlaget för fysiska personer, medanprimärkommunerna dessutom får räkna in 39,av den beskattningsbara inkomstenfrån juridiska personer. Denna begränsning leder till . Att skatteinkomstökningarna, trotsskatteunderlagsbegränsningen, förväntas bli relativt höga 1982 och 1983 berordels pä att lönerna steg kraftigt under vilket påverkarkommunernas skatteinkomster , dvs. med tvä ärs fördröjning, dels pä att denkommunala utdebiteringen förväntas stiga med 1983. Statsbidragen till den kommunala sektorn steg 1982 medendast medan ökningen 1983 förväntas bli betydligt större, 7,. En stor delav skillnaden i ökningstakt beror på att skattebortfallsbidragen och kompensationsbidragenupphörde . Skatteutjämningsbidraget är därmed det enda kvarvarandeallmänna statsbidraget. De speciella statsbidragen förväntas öka i högre takt 1983än 1982. Ökningstakten är snabbare för landstingen än för primärkommunerna.Detta är bl.a. en följd av att vissa speciella statsbidrag till primärkommunernaavvecklas, som den landstingskommunala sidan, till följd av vissahuvudmannaskapsförändringar, ges ökade statsbidrag. Övriga inkomster torde öka i långsammare takt 1983 än1982, vilket till ' I propositionen om kommunalekonomiska frågor 1982/83:90föresläs att kommunerna återigen ska fä tillgodoräkna sig avskatteunderiaget för fysiska personer medan begränsningen beträffande juridiskapersoner kommer att kvarstå. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 144 stor del beror på att ersättning frånsocialförsäkringssektorn till den kommunala sektorn regleras av etttvåårsavtal som träffades 1981. Deltager på grund av sin konstruktion en storökning av bidraget avtalsåret men förändras bara med volymökningen detandra året. Den kommunala sektorns totala utgifter inkl. investeringarökar i snabbare takt än inkomsterna . Transfereringsutgifterna ökar dock ilägre takt än inkomsterna. Detta beror bl.a. på att den kommunala ersättningentill staten för arbetsvärden, upphör 1983 och tidigare kostnadsersättningartill staten för Akademiska sjukhusets tjänster inte utgår . Dettaverkar i neddragande riktning. Å andra sidan väntas socialbidragen öka med 25%pä grund av att allt fler utförsäkrade arbetslösa tvingas söka socialhjälp. Utbyggnadstakten i den kommunala sektorn har minskat desenaste åren. Frän en genomsnittlig volymutveckling på under1970-talet har tillväxttakten reducerats till . Den underliggande volymökningen 1983 beräknas bli 1,3%.Därtill kommer beredskapsarbeten och nyrekryteringstjänster med statsbidrag,som svarar för 0,och vissa huvudmannaskapsförändringar, 0,. Tillsammansger detta en ökriingstakt pä 2,. Motsvarande volymutveckling var 2,varav denunderliggande volymökningen endast svarade för 1,, se nedanstående tablå. Den kommunala volymförändringen 1982 och 1983 De huvudmannaskapsförändringar som nämnts är överföringenav 1 jaii 1982 från staten till LänsLandstiiig, överföringen av frän staten till LänsLandsting samt att nykterhetsvårdsanstalteroch ungdomsvårdsanstalterövergår i regi 1983. Sysselsättningen inom den kommunala sektorn ökade 1982 med18 000 personer. förutses en ökning med 19 000 personer. Här har dåinräknats effekten av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreslås i denreviderade finansplanen. Om man emellertid för såväl 1982 som 1983 räknar bortdels huvudmannaskapsförändringar, dels det kraftigt ökade antaletberedskapsarbetare i kommunerna minskade antalet sysselsatta något . För1983 förväntas en viss underiiggande sysselsättningsökning i kommunerna. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 145 Tabell9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19801983 Löpande priser 1.2 Bidrag från staten -46,2 -37,8 2.1 Transfereringar till hushällen 2.3 Konsumtion m. m. 37 158 9989 2 397 -4,0 Källor:Finansdepartementet, , ochstatistiska centralbyrån. Dekommunala myndigheternas och affärsverkens investeringar förväntas minska med2% 1983. En närmare redogörelse för kommunernas investeringar lämnas i kapitel7. Socialförsäkringssektornomfattar allmän sjukförsäkring, allmän till-läggspensionering samt erkändaarbetslöshetskassor. Till staten räknas kontant arbetsmarknadsstöd (KAS),arbetsskadeförsäkring, folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivilligpensionsförsäkring, lönegarantifond och sjöfolkspensionering, vilka samtligatidigare inrymts i socialförsäkringssektorn. Socialförsäkringssektornsinkomster ökade i snabbare takt 1980 och 1981 . Detta sammanhängerfrämst med att uppbörden av de statliga myndigheternas arbetsgivaravgifterlades om vilket -medförde ett engångstillskott tillavgiftsinkomsterna och (jfr. avsnittetom statens socialförsäkringsavgifter). Den steg ATP-avgiftenmed enligt en tidigare fastställd plan. Den 1 januari 1982ändrades beräkningen av ATP-avgiften. var underlagssumman begränsadtill . Upp till detta värde togs en avgift på 12,ut. Fr.o.m. 1982skulle avgiften höjas till 12,, men genom att underlaget nu kom att utgörasav hela lönesumman sänktes avgiftsprocenten till 9,. Jämfört med 1981 var detändå fråga om en höjning . Vidare ökade postenränteinkomster kraftigt pä grund av det höjda ränteläget. 10 1982/83. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 146 ökade 1981 av ovan nämnda skäl och med 9,1982.1983 väntas inkomsterna öka med . Det samlade uttaget av kollektiva avgifter uppgår 1983till 36,för arbetare och 41,för tjänstemän. De lagstadgade socialförsäkringsavgifterna och delöneberoende indirekta skatterna i procent av lönesumman för framgårav nedanstående tablå.' Lönekostnadspåslag i procent av lön 1983 Till detta kan frivilliga socialförsäkringsavgifter komma,t.ex. individuell tilläggspension (ITP). De socialförsäkringsavgifter somräknas in i socialförsäkringssektorn är ATP- och sjukförsäkringsavgifterna.Resterande socialförsäkringsavgifter ingär i statens inkomster, liksom delöneberoende indirekta skatterna. Socialförsäkringsavgifterna definieras enligtnationalräkenskaperna som ersättning till arbetskraften och medräknas därför ilönesumman. Övriga arbetsgivaravgifter däremot räknas som indirekta skatteräven om de benämns avgifter. Transfereringarna till hushållen , dvs. utbetalningarna avATP, sjuk-och föräldrapenning samt arbetslöshetsersättning steg 1981 med 16,4%.Denna höga ökningstakt berodde främst på ökade utbetalningar av ATP. 1982dämpades denna ökningstakt något bl. a. genom att utbetalningarna försjukförsäkringen ökade mycket långsamt. 1983 väntas utbetalningarna öka markant igen huvudsakligenberoende ' Utvecklingen av de kollektiva avgiflerna under perioden1970-1983 framgår på sid 181 i bilaga 1.1 till budgetpropositionen 1982/83:100. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 147 påden kraftiga ökningen av ATP, men också genom de ökade utbetalningarna från deerkända arbetslöshetskassorna. Pensionsutbetalningarnaför ATP utgör av de transfereringar till hushåll som redovisas itabell 9:4. ökar pensionerna kraftigt, med 5,5 miljarder kr.Visserligen räknas pensionerna upp bara en gång , men till basbeloppetgörs ett extra tillägg pä . vid beräkning av ATP och folkpensioner 1983. Utgifternaför sjukförsäkringen steg . 1983 beräknas ökningentill 7,. Utvecklingen av transfereringsutgifterna till hushåll framgår avnedanstående tablå. Där framgår att ATP står för den största delen avutgiftsökningen. Transfereringar till hushåll 1980-1983 ATP 19030 Sjukförsäkring inkl. föräldrapenning 16398 Erkända arbetslöshetskassor 1 730 27013 18003 3 881 32457 19362 5 305 Delfinansiella sparandel uppgick till . Detta var oförändrat1982 och väntas minska något till . 9.SDen totala offentliga sektorn Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar svarar för drygt 1/3 avbruttonationalprodukten. Den offentliga konsumtionen ökade med 1981främst till följd av den relativt kraftiga kommunala expansionen på 3,0%.Under 1982 bromsades den offentliga konsumtionens volymtillväxt upp. Ökningen1982 uppgick till och beräknas bli ca 1,5 . Den beräknade ökningen1983 är helt hänförlig till kommunerna. Antalet anställda fortsatte att ökamed ca 18 000 i kommunerna, medan det inom staten minskade ca 7 000 personer1982, vilket huvudsakligen berodde på att övergick tilllandstingskommunalt huvudmannaskap. förutses en minskning med 4 000personer för staten medan kommunalt anställda ökar med närmare 19 000. 1983beror dessa förändringar bl.a. på att ochnykterhetsvärdsanstal-terna överförs från staten till landstingen. Antaletberedskapsarbetare i stat och kommun ökade med ca 13 000 1982. Ökningen 1983beräknas bli något lägre. Den underliggande sysselsättningen i offentligasektorn minskade således något 1982 för att 1983 väntas öka något. 1982uppgick antalet sysselsatta i statliga och kommunala myndigheter till 1,3miljoner personer. Deoffentliga investeringarna minskade med 1981 ivolym varav de statligamyndigheternas investeringar minskade med . 1982 innebar en fortsattminskning av investeringsvolymen av de offentliga investeringarna. Endast destatliga affärsverken uppvisade någon störte 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell9:5 Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar 19801983 , löpande priser 1981 1982 -2,5 -2,0 -7,4 -3,0 -12,1 -0,5 -4,9 -2,0 -2,7 -1,9 affärsverk samt statliga och kommunala bolag exkl. bostadsinvesteringar. Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. ökning.I tabell 9:5 ingår även investeringar i kommunala och statliga affärsverk ochbolag. Inkl. dessa investenngar beräknas de totala offentliga investeringarnaha minskat med 2,1982. väntas en kraftig uppgång i de statligainvesteringarna. De gäller framför allt statliga affärsverk, där SJ,luftfartsverket och planerar stora investeringar, som destatliga myndigheternas investeringar ökar kraftigt bl.a. genom storasatsningar på vägbyggande. Heladen offentliga sektorns efterfrågan i form av konsumtion och investeringarskulle därmed ha ökat med endast 0,. var denna ökning 0,4%.1983 väntas den offentliga sektoms efterfrågan öka framför allt genomden kraftiga ökningen av den kommunala konsumtionen och de statligainvesteringarna. Itabell 9:6 redovisas den offentliga sektoms inkomster och utgifter 1980-1983.Transaktionerna mellan de tre delsektorerna har eliminerats varför tabellenendast visar transaktionerna mellan den offentliga sektorn och samhällsekonomini övrigt. Sedan1978 har hela den offentliga sektorn uppvisat sparandeunderskott. Totalt settförsämrades den offentliga sektorns finansiella sparande med 14 miljarder kr.1982. Denna försämring är i sin helhet att hänföra till staten. ,1983 beräknassparandet försämras med ytterligare ca 10 miljarder till drygt 55 miljarderkr., vilket motsvarar av BNP. Orsaken är försämringen av statensfinansiella sparande i kombination med ett stagnerande överskott inomsocialförsäkringssektorn och underskottet i kommunernas llnansiella sparande. Ivissa sammanhang vill man jämföra förändringen av offentliga inkomster ochutgifter med BNP och dess utveckling i fasta priser. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:6 Den totalaoffentliga sektorns inkomster och utgifter Till företag inkl. livsmedels- 2.1.3 Till internationell verksamhet -13,5 hur stor den totala skattekvoten är i förhållande till BNP.Utvecklingstakten visar hur snabbt de offentliga inkomsterna och utgifternaväxer i förhållande till BNP:s utveckling. Denreala utvecklingen av offentliga inkomster och utgifter samt BNP, deflaterademed BNP-deflatorn, framgår av nedanstående uppställning (årlig procentuellvolymförändring). Inkomster och utgifter i löpande priser för den offentligasektorn samt BNP i fasta priser har hämtats från nationalräkenskaperna . Transfereringar inom den offentliga sektorn har ejmedtagits. därav: skatter avgifter -0,5 6,7 -7,5 5,2 -1,6 staten exkl. statsskuldsräntor socialförsäkringssektorn kommunerna -1,7 -0,7 -0,1 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 150