prop · G60384 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:84 Regeringens proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1980:865) motskatteflykt, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. På regeringens vägnar . I propositionen föreslås till atl börja med en utvidgningav skalleflykts-klausulens tillämpningsområde. Den nuvarande klausulen tarsikte på en begränsad del av skatleflyktsområdel, nämligen fall där en skaltskyldigvid genomförandet av ekonomiska affärer skaffar sig av lagstiftaren inteavsedda skatteförmåner genom att använda ett förfarande som från kommersiellaoch liknande synpunkter är en omväg. Enligt förslaget skall det bli möjligt atltillämpa klausulen också i andra fall av skatteflykt, t. ex. när denskattskyldige genomför transaktioner uteslutande för atl erhålla inte avseddaskatteförmåner. Skattsedel för preliminär A-skatt kan f. n. i princip barautfärdas för den som har arbetsanställning. Propositionen innehåller eltförslag som gör det möjligt att utfärda A-skattesedel också för s. k. enmansföretagare,som driver verksamhet av det slag som avses i den antagna lagen omavdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Genomanknytningen lill denna lag kommer varje enmansföretagare som tilldelasA-skattesedel atl få betala sin preliminära skatt genom skatteavdrag på ihuvudsak samma sätt som en arbetstagare. Vidare föreslås att preskriptionstiden vid belalningsbrottenligl uppbörds lagen förlängs till ! Slutligen föreslås en ändring i reglerna om återbetalning av mervärdeskatt. F. n. får endasi obetald mervärdeskatt och restavgift som belöper på denna räknas av vid återbetalning av överskjutande ingående mervärdeskatt. Enligt förslaget skall också vissa andra skatter och avgifter räknas av innan återbetalning sker. 1 1982/83. Lag om ändring i lagen (1980:865) mot skatteflykt lägen (1980:865) mol skatteflykt skall Härigenom föreskrivs att 2 och 3 ha nedan angivna lydelse. Vid taxeringen skall hänsyn ej tas till rättshandling somhar företagils av den skattskyldige eller av juridisk person, vars inkomst helteller delvis beskattas hos den skattskyldige, om rättshandlingen är led i etlförfarande som innebär all skattebestämmelse kringgås. Ett förfarande skaU anses innebära att skaltebestämmdsekringgås om 1. förfarandet,med hänsyn tiU del ekonomiska resultat som - bortsett från beskattningen - har uppnåtts genom förfarandet, framstår som en omväg i förhållande tiU del närmast till hands liggande förfarandet, /ör/arandermedför en ;c/ce oväsentlig skatteförmån som med hänsyn till omständigheternakan antas ha utgjort det avgörande skälet för förfarandet och 3. entaxering på grundval av förfarandet klart skulle strida mol grunderna förbestämmelsen i fråga eller för de bestämmelser som skulle tUlämpas omförfarandet lades till grimd för taxeringen. Vid laxeringen skall hänsyn ej las till rättshandling somhar förelagils av den skallskyldige eller av juridisk person, vars inkomst helteller delvis beskattas hos den skattskyldige. 1. rättshandlingen,ensam eller tillsammans med annan rättshandling i vilken den skattskyldigeetter den juridiska personen direkt eller indirekt medverkat, ingår i ett förfarandesom medför en inte oväsentlig skatteförmån för den skatlskyldige, 2. skatteförmånenmed hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort del huvudsakliga skäletför förfarandet och 3. entaxering på grundval av förfarandet skulle strida mot lagstiftningens grunder. Om 2 § tiUämpas skall taxeringen ske som om denskattskyldige hade valt det närmast till hands liggande förfarande som avses i2 § andra stycket 1. Om en sådan grund för taxeringen skulle leda lill oskäligtresultat, skall taxeringen bestämmas tiU skäligt belopp. Om 2 § tillämpas skall taxeringen bestämmas som omrättshandlingen inte hade företagits. Framstår förfarandet med hänsyn till delekonomiska resultatet - bortsett från skatteförmånen - som en omväg- i förhållandetill det närmast till hands liggande förfarandet, skall taxeringen i ställetske som om den skattskyldige hade valt det förfarandet. Om de nu angivnagrunderna för taxeringen 1982/83:84 - 3 intekan tillämpas eller skulle leda till oskäligt resultat, skall taxeringen'bestämmas till skäligt be|opp. Dennalag träder i kraft och tillämpas på ränshandlingar som företagitsunder tiden - . 1982/83:84 4 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs alt 3 § 2 mom. och 81 § uppbördslagen(1953:272)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Preliminär skatt ulgår såsom preliminär A-skalleller preliminär B-skatt. 1.Preliminär A-skatt skall med de undantag, som framgår av vad nedan i dettamoment och i 10 § sägs, utgöras för sådan inkomst av tjänst, vilken helt. ellerdelvis utgår i penningar och vilken hänför sig till den skatlskyldigeshuvudsakliga arbetsanställning eller eljest utgör hans huvudsakliga inkomst avtjänst. För inkomst av sådan huvudsaklig arbetsanställning hos fysisk personeller dödsbo, som är avsedd atl vara kortare lid än , skall dockpreliminär A-skall erläggas endasi om vad som utbetalats utgör utgift i en avarbetsgivaren bedriven rörelse. Med tjänst likställes i denna lag rätt till pension,livränta, som utgår på grund av sjuk-, olycksfalls- eller skadeförsäkring ellerannorledes än på grund av försäkring, ersättning, som i annan form än livräntautgår på grund av sjuk- eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband medtjänst, samt undantagsförmåner ävensom sådant periodiskt understöd eller sådandärmed jämförlig periodisk intäkt, varför givaren enligt 22, 25 eller 29 §kommunalskattelagen är berättigad till avdrag. Preliminär A-skatt skall ulgå Preliminär A-skalt skall utgå enligt skattetabell, som avses i 4 §, enligt skattetabell,som avses i 4 §, eller enligt de grunder som angivas i eller enligt de grunder som angivas i 7,12 eller 40 §. Beträffande prelimi- 7 eller 40 §. Beträffande preliminär när A-skatt för inkomst som avses A-skatt för inkomst som avses under under 1 andra stycket eller punkt 12 I andra stycket eller punkt 12 av av anvisningarna lill 32 § kommunal- anvisningarna lill 32 § skattelagen må regeringen föreskri- skattelagen må regeringen föreskri va särskild beräkningsgrund. För va särskild beräkningsgrund. För enskilda fall må lokal skatlemyndig- enskilda fall må lokal skattemyndig het föreskriva särskild beräknings- het föreskriva särskild beräknings grund, exempelvis att skatten skall grund, exempelvis att skatten skall beräknas å viss del av inkomsten beräknas å viss del av inkomsten eller å inkomsten minskad med visst eller å inkomsten minskad med visst belopp eller atl skatten skall ulgå belopp eller alt skatten skall utgå med särskilt angiven procent av med särskilt angiven procent av inkomsten. Är den, som åtnjuter ovan avsedd inkomst av tjänst,skattskyldig jämväl för annan inkomst, för garantibelopp för faslighet ellerför förmögenhet må lokal skattemyndighet, då särskilda skäl därtill föranleda,föreskriva alt preliminär A-skatt skall erläggas jämväl för sistnämnda inkomsteller för ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik1974:771. -Senaste lydelse 1974:771. garanlibeloppel eller förmögenheten. Därvid skall den skatlskyldiges preliminära skatt beräknas antingen lill viss procent av den huvudsakliga inkomsten av tjänst eller enligt skattetabell å nämnda inkomst ökad med visst belopp eller ock utgå med visst belopp utöver vad i skattetabellen angives för den huvudsakliga inkomsten av tjänst. Är i fall varom i föregående stycke sägs inkomsten vid sidan av den huvudsakliga inkomsten av tjänst betydande i förhållande lill denna eller föreligga eljest särskilda omständigheter, må lokal skaltemyndighet föreskriva, atl preliminär B-skatt skall erläggas i stället för preliminär A-skatt. Örelal som uppkommer vid beräkning av skatteavdrag skall jämnas lill närmast högre hela krontal. 2.Preliminär B-skait skall för inkomståret utgöras av skaltskyldig, som icke haratt erlägga preliminär A-skatt enligt 1, samt utgå för inkomster från denskattskyldiges samtliga förvärvskällor och för garantibelopp för fastighetävensom för förmögenhet. Preliminär B-skatt skall ulgå enligt särskild debitering. PreliminärB-skatt skall för inkomståret betalas av skattskyldig, som inte skatt betalapreliminär A-skatt enligl I. PreUminär B-skatt skall betalas för inkomster frånden skallskyldiges samtliga förvärskällor saml för garanlibelopp för fastighet ochför förmögenhet. Preliminär B-skatt skall betalas enligt särskild debitering. Denlokala skattemyndigheten får besluta att fysisk person, som har inkomst avsådan uppdragsverksamhet som avses i 4 § lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiflsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersätlningar, skall betala preliminär A-skatt istället för preliminär B-skatt. Ett sådant beslul får meddelas om den förinkomståret beräknade sluUiga skatten kan antas till huvudsaklig del blibetald genom avdrag för skatt. 81 § Arbetsgivare som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätter skyldighet all inbetala skatt som innehållils för annan dömes tillböter eller, om gärningen rör betydande belopp eller annan försvårandeomständighet föreligger, till fängelse i högsl . I ringa fall dömes ej lill ansvar enligt första stycket. Utan hinder av 35 kap. 1 § får påföljd förbrott enligt denna paragraf ådömas, om den misstänkte häktats eller erhåUit delav ålal för brottet från brottet. Denna lag träder i kraft såvitt gäller 3 § 2 mom. efter den dag, dålagen enligt uppgift på Prop.1982/83:84 6 denhar kommit ut från trycket i och såvittgäller 81 § den 1 aprU 1983. Bestämmelsen i 81 § tredjestycket tillämpas även på brott som har begåtts före ikraftträdandet, om inte möjUghetenatt ådöma påföljd har bortfallit enligt äldre bestämmelser. 1982/83:84 7 Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs att 49 § lagen (1968:430) ommervärdeskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 49 § Överstiger ingående avdragsgill skatt enligtdeklaration den utgående skatten, återbetalar det överskjutandebeloppet i den mån kvittning icke skett enligt 17 § sjunde stycket. Överstiger skatt som skattskyldig betalat för vissredovisningsperiod skatt som fastställts eller anses fastställd, återbetalarlänsstyrelsen det överskjutande beloppet. Den som i annat fall får nedsättning i eller befrielsefrån skatt som avkrävts honom, återfår av vad han betalat förmycket. Vid återbetalning av överskjutande Stär den skattskyldige i skuld för ingående skatt som den skattskyldige mervärdeskatt, harhan vid återbetal ar berättigad att återfå enligt första ning enligt första, andra eller tredje stycket får endast restförd mervärde- stycket rätt att återfå bara vad som skatt och därå belöpande restavgift överstiger skulden och avgifter som avräknas. belöper på denna. Vad som har sagts nu gäller också när den skatlskyldige befinns ha tillbetalning förfallen skuld som avser 1. skatt enligt uppbördslagen(1953:272), 2. arbetsgivaravgift enligt lagen(1981:691) om socialavgifter eller 3. avgift enligl lagen (1982:423) omallmän löneavgift. Fordran på överskjutande ingående skatt får ej särskilt överlåtaseller utmätas. I övrigt gäller uppbördslagens I övrigt gäller uppbördslagens (1953:272)bestämmelser om resti- bestämmelser om restitution avskatt tution avskatt i tillämpUga delar i tillämpUga delar beträffande åter- beträffande återbetalning av mer- betalning av mervärdeskatt, värdeskatt. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enUgt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamUng. ' Lagen omtryckt 1979:304. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:885. 1982/83:84 8 Närvarande: stalsininistern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, S. , , , B. , , , , Lagrådsremiss med förslag till lag om ändring i lagen(1980:865) mot skatteflykt, m. m. 1982/83:53 om vissa åtgärder för atl förbättra skatleuppbördenaviserade jag en rad åtgärder för att bekämpa skattefusk dcHekonomiskbrottslighet. a. förutskickade jag en lagrädsremiss med förslag till en skärpningav lagen (1980:865) mol skalleflykt och förslag om utvidgning av området för preliminärskaltebelalninggenom A-skatt. Jag angav också alt förslag om förlängning av preskriptionstidenför betalningsbrott enligt uppbördslagen (1953:272) var att vänta. Jag ålerkommernu med förslag i dessa avseenden och tar i detta sammanhang upp ytterligare enfråga, nämligen möjligheten att förbättra uppbörden och indrivningen av skalleroch allmänna avgifter genom en utvidgning av rätten till avräkning vid återbetalningav mervärdeskatt. 2 Skärpning av skatteflyktsklausulen Den form av skatteundandragande som brukar kallasskatteflykt kännetecknas av alt de skattskyldiga med hjälp av civilrättsligtgiltiga transaktioner utnyttjar skattereglerna för att uppnå av lagstiftareninte avsedda skatteförmåner. Den särskilda lagstiftningen mot skatteflykt harsin grund i att det inte är möjligl att förutse och reglera alla situationersom kan uppkomma i det ekonomiska livet. Men den avgörande faktorn har varit atlskattedomslo- Prop.1982/83:84 9 lama vid den skattemässiga bedömningen av olikatransaktioner har sett mycket formellt på de civilrättsliga rättshandlingar somligger lill grund för beskattningen. Man har således inte ansett sig kunna tillden skattskyldiges nackdel analogt tillämpa de bestämmelser som med hänsyntill. den ekonomiska innebörden av transaktionerna och skattelagstiftningensgrunder ger en riktig beskattning. Denna rättstillämpning har skapat ettutrymme för skatteflyktstransaktioner och'har gjort det nödvändigt med enallmän skatleflyktsklausul. föreslog den dåvarande regeringen'en lag motskatteflykt som antogs av borgeriiga majoritet (prop. 1980/81:17, SkU1980/81:8, rskr 1980/81:27. SFS 1980:865-868). Skatleflyktsklausulen haremellertid fått en för snäv utformning för att kunna uppfylla rimligaeffektivitetskrav. Den har sålunda inriktats endast mot en viss typ avskatteflyktsförfaranden, nämligen sådana som innebär att den skatlskyldigekringgår en skattebestämmelse genom atl begagna sig av ett förfarande som frånkommersiella och liknande synpunkter framstår som en omväg med hänsyn till detekonomiska resultat som har uppnåtts. Genom denna inriktning av klausulen ochde snävt utformade rekvisilen blir möjligheterna att bekämpa skatteflykt medtillämpning av klausulen mycket begränsade. Socialdemokraterna reserverade sig mol utformningen avklausulen vid lagstiftningens tillkomst och har därefter vid flera tillfällenkrävt att klausulen skall få en mer generell utformning så atl domstolarna fårstörre möjlighel alt ingripa mot klara fall av skatteflykt utan atl för denskull göra avkall på rättssäkerheten. Jag avser alt här ta upp frågan om en sådan skärpning av skatleflyktsklausulen. Innan jag kommer in på hur skatleflyktsklausulen bör vara uiformadför framtiden skall jag först i korthet beröra de olika former av skatteundandragandesom kan urskiljas och därefter närmare beskriva den nuvarande klausulenstillämpningsområde. 2.2 Olika former av skatteundandragande Skatteundandragande kan ske på många olika sätt. I detföljande anges de som har anknytning lill skatteflyklsproblematiken. Skenavtal innebär att parterna inför tredje man låtsas attetl visst avtal har träffats, medan de sinsemellan är överens om att det inleskall finnas några sådana förpliktelser som de hävdar utåt. Skenavtal är civilrättsligtogiltiga och underkänns av skattedomstolarna utan att lagstiftaren har behövtföreskriva della. De vållar således i princip inle några problem på denlagtekniska sidan. Svårigheterna ligger i att upptäcka och bevisa det rättaförhållandet. Oriktigt betecknade avtal - t. ex. att ett köp betecknasgåva eller en arbetsersättning sägs utgöra traktamente eller hyresersättning -vållar inte Prop.1982/83:84 10 heller några slörre problem på lagstiftningssidan. Härankommer del på domstolarna an bortse från den oriktiga beteckningen och bedömaavtalet efter dess verkliga innebörd. Med skatteflykt i vid bemärkelse förstås vanligen allaförfaranden, där den skattskyldige genom civilrättsligt giltiga rättshandlingaråstadkommer tilllämpning av skatteregler som.ger skatteförmåner somlagstiftaren inle har avsett och inte heller underförstått accepterat. Just denomständigheten alt skatteförmånen inle är avsedd skiljer skatleflykisförfarandenfrån den normala skatteplaneringen som bör förekomma i ekonomisk verksamhet.Den rena skatteplaneringen kännetecknas alltså av alt den skallskyldige för attminska skatten väljer ett förfarande som är uttryckligen eller underförståttaccepterat aV lagstiftaren. Skatteflykt kan förekomma i många olika former men man kanbl. a. urskilja två principiellt skilda typer av skatteflykt. Deii ena typen kännetecknas av att den skattskyldigeutnyttjar skattestimulanser, avdragsfegler eller schablonregler på ett inteavsett sätt. Det typiska för denna form äv skatteflykt är ätt själva handlandetsom sådant motiveras uteslutände eller så gott söfn uteslutande av skatteskäl.Om det ime hade varit föf skatteförmånen skulle den skatlskyldige normall hagjort något helt annat eller vall alt inte göra någonting alls. Handlandet sömsådant framstår således i regel som meningslöst eller omotiverat om man bortserftån skatteförmånen. Däremot är dét förfaringssätt som används för altgenomföra transaktionen i pch för sig ofta av enkel och naturlig beskaffenhet.Som exempel på skatteflykt av detta slag, där man har ingripitmed lagstiftning, kan nämnas köp av pensionsförsäkringar i utländskaförsäkringsbolag, förvärv av rörelsefrämmande varulager vid räkenskapsåret slutoch förskottsbetalningar av räntor. Men det finns också exempel på invecklade bolagslransaktiönersom genomförs enbart i skatteflyktssyfte och som alltså hör till den ilubeskrivna skatteflyktstypen. 'Den andra typen av skatteflykt kännetecknas av an detekonomiska resultat, bortsett ftån beskattningen, som den skatlskyldige villuppnå är naturligt medan däremot del valda handlingssättet framstår somonormalt eller konstlat. Den skattskyldige vill i dessa fall - de s. k.egentliga kringgåendefallen - uppnå ett visst ekonomiskt resultat som i och försig inte har med beskattningen att göra, t. ex. Uttag av vinstmedel från ettbolag eller överföring äv medel till barnen. Väljer han det "normala"eller närmast till hands liggande förfarandet, inträder en bestämd beskaltningseffekt,t. ex. alt de uttagna vinstmedlen beskattas som utdelning eller atl avdrag intemedges för överföringen till barnen. För att uppnå det avsedda resultatet ochsamtidigt minska skatten väljer han i stället för det normala förfarandet eltförfarande, som från kommersiella eller andra inle skattemässiga synpunkterutgör en omväg och som - om det godtas vid beskattningen - medför att utdelningsbeskallningenuteblir eller att avdrag medges. Som exempel på skatteflykt av detta slag -numera stoppad genom särskild lagstiftning - kan 1982/83:84 11 nämnas, beträffande överföring av medel lill barn,insättande av bamen som förmånstagare till pensionsförsäkringar och,beträffande bolagsfallen, vissa av de s. k. interna aktieöverlåtelserna och vinstbolagstransaktionerna. Det börpåpekas att skatleflyktstrahsaktionernä ofta är kompUcerade och därför intealllid faller helt inom ramen för den ena eller andra av de beskrivnarenodlade skatteflykislyperna. Många fall har således drag av båda typernaeller karakteriseras av delvis andra faktorer. 2.3 Den nuvarande lagstiftningens tillämpningsområde Gällande lag mol skatteflykt har som jag inledningsvisnämnde ett begränsat tillämpningsområde. Klausulen är sålunda inriktad mot dentyp av skatteflykt som representeras av de egentUga kringgåendefallen, dvs.fall där en skaltskyldig som vill uppnå etl visst ekonomiskt resultat avskatteskål väljer etl förfarande som från kommersiella och andra liknandesynpunkter framstår som en onödig omväg. Lagteknisktkommer del sagda lill uttryck dels genom en föreskrift om alt hänsyn inte skalltas till en rättshandling söm är led i ett förfarande som innebär att enskattebestämmelse kringgås, dels genom ett av de rekvisit som skall varauppfyllt för att elt sådant kringgående skall föreligga, nämligen del s. k. omvägsrekvisitel.Enligt detta förutsätts det all förfarandet med hänsyn till det ekonomiska resultaFsom- bortsett från beskattningen - har uppnåtts genom förfarandet framstår som enomväg i förhållande till det närmast lill hands liggande förfarandet. Det börpåpekas att det inte uppställs något krav på att det skall vara exakt sammaekonomiska resultat som uppnås för alt man skall kunna tala om att ett annatförfarande ligger närmast till hands. Man får bortse från sådana ekonomiskasidoeffekter som har ringa betydelse och i stället se till den väsentligaekonomiska innebörden av transaktionerna. För att etl kringgående skall föreligga enligl klausulenkrävs - förutom att det är fråga om ett omvägsförfarande - att förfarandetmedfört en inte oväsentlig skatteförmån som kan antas ha utgjort del avgörandeskälet för förfarandet och atl en taxering på grundval av detta klart skullestrida mot grunderna för skattebestämmelserna i fråga. Klausulenhar sålunda byggts upp med sikte främst på sådana mer eller mindre inveckladekonstruktioner som under har använts för att kringgå t.ex. dubbelbeskattningen aV aktiebolagens vinster eller förbudet mot avdrag förperiodiskt understöd till hemmavarande barn. Utanför tillämpningsområdet faller däremot den andra typenav skatteflykt som har nämnts i det föregående. Det gäller således i principfall där hela handlandet framstår som meningslöst om det inle vore förskatteförmånen. Den skattskyldige genomför med andra ord transaktioner uleslutan- 1982/83:84 ' 12 de i syfte att uppnå eller' undvika viss beskattningseffekt.I de nu ifrågavarande fallen är det som jag har nämnt ofta så att denskattskyldige använder sig av det normala handlingssättet med hänsyn till detekonomiska resultatet i fråga men ändå uppnår inte avsedda skatteförmåner.Detta kan bero på t. ex. alt lagstiftaren inte räknat med alt handlingssättetskulle utnyttjas av den personkrets som den skatlskyldige tillhör eller i densituation som den skattskyldige befinner sig i. Del kan också vara så att detär utvecklingen i samhället eller av andra skatteregler som öppnat möjlighelernatill skatteflykt. När det sedan gäller lagstiftningens tillämpning på olikaskatter så är denna begränsad till inkomst- och förmögenhetsbeskattningen samlett par skaller som utgör komplement till inkomstbeskattningen, nämligen utskiftningsskaltenoch ersättningsskatten. 2.4 Utvidgning av klausulens tillämpningsområde Den nuvarande skatteflyktsklausulen har som framgått avdel föregående elt begränsat tillämpningsområde även inom ramen för skatleflyktsområdel.Del beror i huvudsak på all man genom del s. k. omvägsrekvisitel inriktatklausulen på de egentliga kringgåendetransaktionerna. Som jag harantytt anser jag att klausulen bör få en mer generell utformning. Innan jag behandlar den saken närmare vill jag påpeka alten klausul med en vidare inriktning än den nuvarande utarbetades aven arbetsgrupp inom företagsskatteberedningen och presenterades i betänkan-del (SOU1975:77) Allmän skatleflyktsklausul. Denna klausul var uppbyggd på i huvudsaksamma rekvisit som den nuvarande klausulen, dock med det betydelsefullaundantaget att den inte innehöll någon motsvarighet till det s. k. omvägsrekvisitel.Det finns därför anledning alt i det följande återkomma till arbetsgruppensförslag. Jag skall emellertid redan i delta sammanhang ta upp tvåsärskilda frågor om tillämpningsområdet som har anknytning lill arbetsgruppensförslag. Delta innehöll nämligen regler också angående skenavtal och sådanaavtal sorn har fåll en felaktig rubricering eller annars utformats så att denverkliga innebörden dolts. Enligt de av arbetsgruppen föreslagna bestämmelsernaskulle det uttryckligen anges att rättshandlingar skall bedömas efter sinverkliga innebörd.