prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — vilket mycket välöverensstämmer med prognosen i den preliminära nationalbudgeten.Lageravvecklingen - som för ekonomin totalt sett inleddes -pågick under större delen av 1982. Kulmen i avvecklingen nåddes emellertidunder tredje kvartalet då lagren minskade med . Under Qärdekvartalet däremot steg lagerstockarna något. Omslaget till en tillfällig ökningkom främst att ske för detaljhandelslagren och för lagren av insatsvaror inomindustrin och där inte minst inom verkstäderna. En förklaring till dettalagerbeteende skulle kunna vara att en tidigareläggning av inköpen skett underhösten inför en förväntad devalvering som sedan kan ha kommit att ske tidigareän vissa beställare räknat med. Möjligen kan det i särskilda fall ha varitgenomförbart att efter devalveringen forcera vissa inköp tilltillfälligt förmånliga priser. Lageravvecklingen sammantagetkom härigenom att bli mindre än och lagercykelnsuppbrom-sande inverkan på efterfrågan kom således att upphöra totalt sett. Inom industrin (exkl. varv) var emellertid fallet ilagerstockarna mest uttalat . Som framgår av diagrammethärintill var det Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 113 Tabell7:9 Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 19791983 Milj.kr., priser El-, gas- och vattenverk Detaljhandel (inkl. trans- denmycket starka minskningen av färdigvarulagren som låg bakom denna utveckling.Trots fortsatta driftsinskränkningar inom basindustrierna var det nämligenförst som en minskning av deras färdigvarulager kom tillstånd. ökade verkstadsindustrin och övrigsektorn takten i sinneddragning av färdig varulagren. För varor i arbete däremot blevlagerminskningarna betydligt blygsammare. Vad gäller insatsvarorna slutligenskedde som tidigare nämnts ett omslag till en uppbyggnad under fjärdekvartalet. Det var inte bara inom färdigvaruindu-strierna som insatsvarulagrenökade utan också inom skogsindustrierna. Främst gällde det där sågverken somtill följd av en kraftigt ökad skogsavverkning kunde fylla på sina alltför smårundvirkeslager. Lagerminskningeninom industrin totalt blev därmed . 1982, Det innebar attlagerstockarna vid utgången av året var , lägre än vidutgången av 1979 - den senaste bottenpunkten i lagercykeln. Ser man emellertidtill lagerkvoten, dvs. lagerstocken i relation till produktionsnivån, vardenna vid utgången av 1982 likafullt något högre än ,avspeglande fallet i industriproduktionen. Av de olika lagertyperna varobalansen störst för färdigvarulagren men också för insatsvaror var lagerkvotenfortfarande högre än vid utgången av 1979. I prognoserna förutses förfärdigvarorna ett fortsatt betydande fall. Takten i lagerminskningen väntasdock avta . För varor i arbete förutses också en minskningunder , men i markant lägre takt än för färdigvarorna. Underandra halvåret förutses dock ett omslag till en ökning av dessa lager i taktmed en förväntad ökning av industriprodiiktionen. Insatsvarulagren slutligen beräknasånyo minska för att bli i stort settoförändrade. Totaltsett skulle därmed industrins lager, exkl. varvens, minska ca 1,8 miljarder kr.1983. Varvens lager stegnågot och väntas en viss ytterligare ökning. 8 1982/83. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:4 Totala industrins lagervolymförändring1972-1983' kr., priser. exkl varv / \ J \ \--- L 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: och . 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 115 Detaljhandelslagrensom minskat de tre första kvartalen 1982 blev genom uppgången Qärde kvartaleti stort sett oförändrade mätt över . Inom partihandelnfortsatte däremot lagren att minska och andelen företag som ansågdessa lager som för stora var - till skillnad frän i detaljhandeln obetydlig.Partihandelslagren beräknas öka 1983, medan detaljhandeln förutses skära nedsina lager. Inom el-, gas- ochvattenverk fortsatte lagren att byggas upp 1982. De väntas stiga även 1983framför allt genom att lagren av kärnbränsleelement vid kärnkraftverkenförutses öka ytterligare. Ijord- och skogsbruket steg såväl lagren av brödsäd som rundvirke relativtkraftigt . En viss avveckling väntas ske 1983. Sammantagetför alla näringsgrenar beräknas lagerneddragningen 1983 stanna vid ca I miljardkr. efter att ha uppgått till ca . Det innebär ettpositivt omslag i lagercykeln och väntas ge ett bidragtill den inhemska efterfrågans utveckhng motsvarande ca 1/av BNP. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 116 8 lönsamhet, kostnader och priser Framställningen i avsnitt 8.1 grundar sig på kalkyler överdriftsöverskotten' inom olika delar av näringslivet. Beräkningarna omfattar deviktigaste delarna av näringslivet men fortfarande saknas vissa branscher.Orsakerna till detta är dels brister i det historiska materialet och delssvårigheter att fä fram tillräckligt underlag för prognoser. Driftsöverskotteninom samtliga de sektorer för vilka kalkyler görs framgår av tabell 8:1. Iavsnitt 8.2 lämnas en mer utförlig redovisning av tillverkningsindustrinsvinstutveckling. Där har kalkylerna utvidgats till att omfatta ävenfinansiella intäkter och kostnader. 8.1 Näringslivets driftsöverskott, produktionskostnaderoch priser Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet inomnäringslivet sjönk något 1981'. I stort sett alla delar av näringslivet fickvidkännas vinstminskningar med de största sänkningarna inom de råvarubetonade"basindustrierna" och inom byggnadsindustrin (se diagram 8:1 ochtabell 8:2). Försämringen för de svenska rävarubranscherna var till störstadelen en följd av den svaga utvecklingen på de internationella råvarumarknadernamed vikande efterfrågan och fallande priser. Byggnadsindustrins försämradesituation berodde till stor del på de sjunkande inhemska byggnadsinvesteringarna(-1980-1981). Även bland övriga delar av näringslivet noterades minskningarmed det enda betydelsefulla undantaget för verkstadsindustrin exkl. varv därdriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet istället steg något. Kalkylerna tyder på en uppgång avdriftsöverskottsandelen inom näringslivet. Bilden är dock splittrad och desektorer som beräkningarna omfattar kan i vinsthänseende grupperas - någotschablonmässigt - i tre delar. I den första gruppen, där driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet föll 1982, återfinns rävarubranscherna ochbyggnadsindustrin. ' Driftsöverskott är ett nalionaliäkenskapsbegrepp som iföretagsekonomin närmast motsvaias av rörelseresultat exkl. lagerprisvinsteroch efter kalkylmässiga avskrivningar. Här använda lönsamheisbegreppdiskuteras mer ingående i konjukturinstitu-tets rapport : 3. - för vilket nationalräkenskapernapublicerat statistik över drifts-överskotten. Uppgifterna är dockpreliminära och kommer att revideras liksom uppgifterna för 1979och 1980 har reviderats . Gruvor, sågverk, niussaindustri, järn-och stålverk samt ickejärnmetallverk. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:1 Driftsöverskott i vissa delar av näringslivet19791983 samt i hela näringslivet 19791981 kr., löpande priser Industri exkl, varv' ' Inkl. petroleumraffinaderier m. m. not 3). Gruvor och mineralbrott, sågverk, massaindustri samtickejärnmetallverk. ' Tillverkningsindustri exkl. rävarubranscherna (se not 2),petroleumraffinaderier m. rh. * Exkl. varuhandel,bostadsförvaltning samt bank- och försäkringsverksamhet. Däremot inkluderasoffentliga affärsverk. ' Häri ingår varv, el-, gas-, värme- och vattenverk,varuhandel, bostadsförvaltning, bank- och försäkringsverksamhet samt restpost.Källor: och . Utvecklingen för råvarubranscherna är ungefär densamma somåret innan. Trots att devalveringarna 1981 och 1982 har påverkat försäljningsprisernai positiv riktning har dessa inte kunnat höjas med mer än 7,1981-1982. Dettavisar hur utomordentligt pressat läget är pä de internationellaråvarumarknaderna. Den jämförelsevis låga ökningen av timlönekostnadema om 6,8%medförde ändock att nedgången i driftsöverskottsandelen 1981-1982 blevtämligen begränsad. Den mycket låga aktiviteten inom byggsektorn har somnämnts skapat problem för byggnadsindustrin. Driftsöverskottets andel avförädlingsvärdet som 1981 sjönk till en historiskt sett mycket låg nivå -beräknas ha minskat ytterligare 1982. Den främsta orsaken till detta är detmycket svaga efterfrågeläget, som skapat en besvärande överkapacitet. Detta harförsvårat för branschen att som i stor utsträckning skett tidigare kompensera sig för kostnadsökningar genom att höja försäljningspriserna. I den andra gruppen bibehölls driftsöverskottsandelen istort sett oförändrad 1982 jämfört med året innan. Hit hör störte delen avtjänstebranscherna samt jordbruk, skogsbruk och fiske. Kännetecknande fördessa delar av näringslivet är bl. a. att de avsätter det mesta av sinproduktion inom landet samt att direkteffekterna av en devalvering inte är såkraftiga vare sig pä kostnads- eller intäktssidan. En orsak till att man under1982 lyckats bibehålla sina vinstandelar trots den stagnerande inhemska efterfråganoch den därmed sammanhängande svaga produktivitetsutvecklingen (±0% 1981-1982)är den låga (6,) ökningen av arbetskraftskostnaden . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 118 Diagram 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet ivissa delar av näringslivet 1971-1983 uk, skogsbruk ocb fiske )00 -V,- 1 \ / \ / ' \\/ \ \ \ \ / ; / 1 / / / / I I I I I I I I I I I I IJ 71 73 75 77 79 81 83 I I 1 1 I I I I I I i I 71 73 75 77 79 81 J_J 83 De streckade kurvorna avser tillverkningsindustrinexkl. Då diagrammen ej ritats med enhetlig skala får kurvan olikautseende i de olika deldiagrammen. Beträffande sektorsavgränsningama se noternatill tabell 8:1. Källor: och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 119 tredje branschgrtippen ökade driftsöverskottets andel av förädlingsvärdetrelativt kraftigt . Denna grupp utgörs av de industribranscher somproducerar bearbetade varor. Här, och endast här, har devalveringarna samt delåga timlönekostnadsökningarna givit till effekt att företagens vinster kunnatökas. En orsak är att man till skillnad från tjänstebranscherna och ävenbyggnadsindustrin genom devalveringarna har uppnått ökad konkurrenskraftgentemot sina utländska konkurrenter. har man inte drabbats av deninternationella lågkonjunkturen med samma kraft som råvaruproducenterna. Deftamedförde att bruttovinstmarginalerna ökade med i runda tal två procentenheter.Vinstnivån inom branschen blev därmed - mätt som driftsöverskottets andel avförädlingsvärdet - väl sä hög som de "goda" . Föratt erhålla en mer rättvisande bild av vinstutvecklingen itillverkningsindustrin - särskilt vid jämförelser över långa tidsperioder - böremellertid hänsyn tas även till de resultat som redovisas i avsnitt 8.2. Enfortsatt ökning av näringslivets vinster väntas 1983. Detta är till störstadelen en följd av de svenska devalveringarna, särskilt den som genomfördes 8oktober 1982. Sammantaget beräknas ökningen av driftsöverskottsandelen inomnäringslivet bli av samma storleksordning som 1982. Den största vinstuppgången1983 väntas inom råvarubranscherna. Devalveringen förutsätts härvid slå igenomi stort sett helt på de svenska företagens försäljningspriser som deninternationella råvarukon-junkturen bedöms komma att stabiliseras eller tilloch med förbättras något. Rävarubranscherna beräknas därmed kunna höjaförsäljningspriserna med 1983 och öka produktionen . Trots denkraftiga vinstuppgången väntas emellertid driftsöverskottsandelen 1983 endastnå upp till samma nivå som de relativt svaga . Äveninom aggregatet bearbetade varor väntas tämligen starka vinstökningar 1983.Till skillnad frän vad som förutsatts beträffande råvarorna antas en del avdevalveringsutrymmet för bearbetade varor användas till en fortsatt sänkning avde svenska företagens priser relativt de utländska konkurtcnterna.Produktionsvolymen för bearbetade varor totalt beräknas stiga med 3,, vilkettill största delen är hänförligt till väntade marknadsandelsvinster.Arbetsproduktiviteten förutses stiga med 1983 vilket dämpar ökningenav branschens rörliga kostnader per enhet. Den prognoserade 1 l-procentigaproduktprishöjningen beräknas därmed kunna medföra att driftsöverskottsandelenökar 1983 och när samma nivå som 1974. Förövriga näringslivssektorer som omfattas av kalkylerna väntas driftsöverskottetsandel av förädlingsvärdet förbli i stort sett oförändrat 1983. Det endaundantaget utgörs av tjänstesektorn där en ökad efterfrågan har bedömts göradet möjligt för företagen att höja sina vinstmarginaler något. Även inombyggsektorn väntas en viss ökad efterfrågan, vilket har antagits innebära attföretagen inte behöver sänka sina marginaler ytteriigare. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 120 Tabell 8:2 Rörliga produktionskostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet i vissa delar av näringslivet 1976-1983 10,8 13.1 12,5 -0,4 12,7 3,7 6,8 2,9 -3,5 11,5 10,9 -0,5 -1,5 -1,7 10,1 0,9 4,8 3,9 17,7 13,8 13,0 -0,7 7,3 13,6 12,4 -1,0 -1,0 -7,6 /6,2 -11,3 -1.5 0,5 2,0 -2,4 -0,9 Därav: bearbetade varor 11,1 0,2 8,0 8,0 12,7 3,2 6,8 3,5 12,1 4,7 9,0 4,1 -3,1 -0,1 11,0 10,8 -0,2 Jordbruk,skogsbruk och fiske -4,5 11,4 1,4 4,8 3,1 -4,2 -1,2 -6,5 11,2 10,6 -0,5 -1,6 12,9 21,6 17,1 -3,7 9,7 7,0 8,5 1,3 15,0 11,7 10,4 -1,1 -2,1 -0,6 -0,1 13.6 12,4 -1,1 -2,9 -1,5 10,2 10,6 15,0 4,0 -0,6 10,9 8,0 9,1 0,9 13,7 12,7 -0,9 -0,4 -0,1 ' Lönekostnad avser löner inkl, kollektivaavgifter och icke varuanknutna indirekta skatter per arbetad timme.Produktivitet avser bruttoproduktion i fasta priser per arbetad timme. Medavdrag för subventioner. Anm. Beträffande sektorsavgränsningama se noterna tilltabell 8: 1. Källor: och . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Driftsöverskottenför delbranscherna i löpande priser samt beräknade som andelar avförädlingsvärdet framgår av tabell 8:3 resp. diagram 8:2. Utvecklingen förproduktionskostnader per enhet och produktpriser redo-' visas i tabell 8:4. Närdet gäller lönekostnaden per producerad enhet har för samtliga här redovisadeindustribranscher antagits samma utveckling om 6,1981-1982, som harberäknats för den totala industrin i genomsnitt. Preliminära uppgifter pekaremellertid på en inte obetydlig spridning i timlönekostnadsökningarna emellandelbranscherna. Detta skulle innebära att t. ex. den beräknadedriftsöverskottsandelen inom verkstadsindustrin kan vara något för hög 1982,medan den kan vara något för låg inom t. ex. massa- ochpappersindustrin. Inomskogsbruket beräknas driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet ha sjunkit1981-1982. Det är huvudsakligen den svaga prisutvecklingen på rundvirke (2,)som är förklaringen till de minskade vinsterna. Priset på huvudproduktensägtimmer sjönk härvid medan massavedspri-serna däremot beräknas hastigit . Till sänkningen av driftsöverskottet bidrog också denoförmånliga produktivitetsutvecklingen (-). väntas priserna pårundvirke stiga med 7,, där hela ökningen är hänförlig till prishöjningar påsägtimmer. De låga prisökningarna år givetvis i sig fördelaktiga för sågverkoch massaindustri men medför en risk för att skogsägarna inte skallha tillräckliga incitament att avverka i den takt som förutses i kapitel 4. Driftsöverskottsandeleninom sågverken har svängt kraftigt . Dettamönster är vanligt för industribranscher vars produktion är av råvarukaraktär.Anledningen är bl. a. att produktpriserna Tabell8:3 Driftsöverskott inom industrin 19791983 Milj.kr., löpande priser v dl UC I70i. Övriga gruvor och mineralbrott 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:2 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet iskogsbruket och vissa industribranscher 1971 1983 50 40 30 20 10 -20 -40 -60 -80 -100 Järn- och stålverk SNR 3710 -'"f ' SNR 3800 exkl. 3843 ... / v 1 jassa- och pappersindustri /\ SNR 3421+3422 [""' 1 Övrig tillverkningsindustri' / i t t 1 I I I I I I I I I I 1 I I I 71 73 75 77 79 81 83 I i I I I I I I I I I I I I 71 73 75 77 79 81 83 ' Exkl. varv, ickejärnmetallverk ochpetroleumraffinaderier m. m. Anm. De streckade kurvorna avsertillverkningsindustrin exkl. varv. Då diagrammen ej ritats med enheUig skalafår kurvan olika utseende i de olika deldiagrammen. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 123 -som till stor del bestäms pä världsmarknaden - fluktuerar snabbt och mycket pägrund av stora kast i efterfrågan, medan producenternas kostnader på grund avolika trögheter är mer stabila. För sågverkens del har vinstfluktuationernaförvärtats av att priset pä sägtimmer ofta inte satts med hänsyn till denrådande prisutvecklingen på trävaror utan med en viss eftersläpning, vilketnedanstående tablå visar: Produktpris 43,8 Sägtimmer 43,7 -1,3 15,9 1,5 -1,3 (-0.2) (-4.0) (14,0) (7,0) Anm.Sägtimmerpriset avser enhetsvärde för trävaruindustrins förbrukning enligtindustristatistiken. Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Särskiltvinstnedgången och 1976 liksom vinstförbättringen kan till stor delsägas bero på eftersläpningar i prissättningen pä sägtimmer. Även vinstnedgängen1981 har till en del samma förklaring men ökade även kostnaden förövriga insatsvaror samt lönekostnaden per enhet snabbare än produktpriset. 1982ökade priset pä trävaror inte alls (-0,), trots devalveringarna. Däemellertid produktionskostnaderna per enhet sjönk beräknas vinstmarginalen hastigit något jämfört med året innan. En större del av devalveringsutrymmetefter devalvering förutsäUs - till skillnad från vad som skedde efterdevalveringen 1981 -användas av sågverken till prishöjningar.Branschens produktpriser beräknas därmed stiga 1982- 1983 medankostnadsökningarna väntas bli mättliga. Arbetsproduktiviteten förutses härvidöka med , vilket verkar dämpande på branschens lönekostnadsutveckling,som prisprognosen för sägtimmer pekar mot en endast 7-procentighöjning. Sammantaget kalkyleras med en väsentlig vinstförbättring för sågverken1983, men driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet när inte heller efterdetta någon anmärkningsvärt hög nivå. Bildenav massa- och pappersindustrin liknar den för sågverken men trenden ivinstutvecklingen har varit klart mer negativ. Medan driftsöverskottets andelav förädlingsvärdet för sågverken nådde en jämförelsevis hygglig nivå underhögkonjunkturen 1979-1980 sä var massa- och pappersindustrins driftsöverskottnegativt, i storieken -200 milj. kr. Dessutom belastas branschen medkapitalkostnader som är högre än för industrigenomsnittet vilket medför attnettoresultatet torde visa en relativt andra industrigrenar ännu sämreutveckling. Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet steg dock något 1982vilket får ses som en effekt av de begränsade kostnadsökningarna.Timlönekostnaden steg med och ökningstakten för förbrukningskostnadernaper enhet reducerades till . har devalveringarna gjort detmöjligt för företagen att höja 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 124 Tabell 8:4 Rörliga produktionskostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet i skogsbruket och vissa industribranscher1976-1983 -1,3 -1,9 -1,9 9,8 6,0 9,1 3,0 -13,3 5,3 - 6,9 -11,6 -4,8 19,6 16,6 15,9 -0,5 -2,5 -1,0 -2,3 6,8 9,3 7,8 1,0 9,0 7,9 - 3,7 1,5 - -4,6 -1,3 -0,2 - 3.2 12,4 16,0 17,6 12,7 12,1 -0,5 -3,0 11.7 - 0,6 -11,0 - 3,2 0,3 3,6 13.6 12,9 -0,6 -10,6 9,8 13,4 10,8 -2,3 5,0 17,3 12,2 -4,5 -1,1 11.8 3,8 9,0 4,9 -3,4 12,6 2,9 6,8 3,8 14.0 4,2 9,0 4,6 10,8 4,4 8,3 3,8 10,7 12,4 11,3 -0,9 12,7 3,8 6,8 2,9 -0,4 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknutna indirekta skatter per Produktivitet avser bruttoproduktion ifasta priser per arbetad timme. Med avdrag för subventioner. ' SNR 3421 och 3422 dvs. * Exkl. varv, ickejärnmetallverk ochpetroleumraffinaderier m. m. Källor: och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 125 försäljningspriserna1982 i ungefär samma omfattning som året innan. Det förefaller som om densvenska skogsindustrins konkurrenskraft gentemot utlandet, särskilt efterdevalveringen , är god. Möjligheterna att utnyttja detta övertagtill att öka exportvolymen är dock mycket begränsade sä länge pappers- ochmassaefterfrågan är stagnerande eller faller. Detta beror bl. a. på att det somregel är lättare att ta marknadsandelar när efterfrågan växer - då t. ex. nyaköpare kommer till. Därtill kommer att sammanslutningarna inom EG inte villacceptera att svenska producenters prissättning i detta läge leder till attkapacitetsutnyttjandet sänks i de västeuropeiska pappersbruken, vilket måstebli fallet om tar marknadsandelar på en stagnerande marknad. Massa-och pappersindustrins möjligheter att utnyttja devalveringarna till att ökaexportvolymen är därför i hög grad beroende av om man lyckas bibehålla en delav den nu uppnådda konkurrenskraftsförbättringen fram till nästa konjunkturuppgång. Prognosenför 1983 innefattar en viss ökning av efterfrågan på massa och papper iVästeuropa och , företrädesvis . Detta skulle dels i sig gemöjligheter till ökad export och dels - i enlighet med resonemanget ovan -skapa förutsättningar för marknadsandelsvinster. Exporten bedöms därigenom kunnaöka med 11,1983 vilket beräknas medge en produktionsökning om ca 7%.Branschen väntas även höja produktpriserna kraftigt (13,) medan såvälråvaru- som lönekostnaderna förutses öka måttligt. Prognosen visar därför enavsevärd höjning av vinstnivån och driftsunderskotten skulle därmedkunna vändas till överskott för första gängen . Förlusternainom järnmalmsgruvorna har fortsatt att öka i snabb takt. Trots en kraftigminskning av sysselsättningen sjönk produktiviteten 1981 -1982 med närmare 20%.Det var den västeuropeiska stälkrisen och i anslutning därtill inträffadeandelsförluster på exportmarknaderna som tvingade de svenska järnmalmsgruvornaatt sänka produktionen med en tredjedel 1982. På grund av den stigandedollarkursen - järnmalmspriset sätts i USA-dollar, även inom - kundedock järnmalmsgruvorna tillgodoräkna sig en kraftig prishöjning () vilkenemellertid endast räckte till att dämpa vinstnedgängen något. Resultatet avkalkylerna är dystert och visar på en accelererad resultatförsämring.Trots den 19-procentiga devalveringen väntas järnmalmsprisernaöka med endast 6,1982-1983. driver den förutsedda produktivitetssänkningenom kraftigt upp produktionskostnaderna. Sammantaget beräknasdriftsförlusterna förvärtas och uppgå till ca 600 milj, kr, 1983, Järn-och stålverken är en "gammal" krisbransch i ; enligt nationalräkenskapernasstatistik har driftsöverskotten varit negativa , Prisutvecklingen pädelar av produktsortimentet liknar här den för råvaror. Detta innebär liksomför råvaruindustrin att man har tämligen Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 126 begränsademöjligheter att i ett svagt marknadsläge vältra över sina kostnadsökningar påköparna. Detta har drabbat järn- och stålverken särskilt hårt under den svenskakostnadskrisen. Därtill kommer för stålindustrins del att stälkonsumtionenutvecklas utomordentligt svagt efter 1973. Sålunda sjönk den synligakonsumtionen av stål med i genomsnitt 1973-1979 i och deninternationella "stålkrisen" har förvärrats under senare tid.Trots försök till avtal om att hålla tillbaka stälutbudet har priserna varitpressade, något som får anses svårfrånkom-ligt i en bransch därmarginalkostnaden - särskilt vid lågt kapacitetsutnyttjande ligger en brabit under genomsnittskostnaden. Under1982 förefaller emellertid de gjorda överenskommelserna ha lett till attprisnivån på stål i kunnat hållas uppe och till och med ökas något.Tillsammans med effekterna av de svenska devalveringarna -som dock intetillfullo tilläts slå igenom i prissättningen - medförde detta att de svenskajärn- och stålverken kunde genomföra prishöjningar pä 15,1981 1982. Ävenpä volymsidan var utvecklingen, sedd pä helårs-basis, tämligen positiv.Produktionsvolymen steg vilket banade vägen för en ökning avarbetsproduktiviteten med . Stålverkens kostnader för insatsvaror stegkraftigt (15,) - återigen en effekt av devalveringarna - medan däremotarbetskraftskostnaden per enhet synes ha sjunkit någon procent. Ökningen av derörliga kostnaderna totalt stannade därmed vid 1982, vilket gav utrymmeför en rejäl höjning av vinstmarginalerna (-1-4,).