prop · G60320 · 1982-12-31 00:00:00 — SEK:s kostnadsmarginal på 0,, som avser täcka bolagetshanteringskostnader samt vissa kreditrisker vid statsstödd kreditgivning,lades tidigare till de räntor som utgår enligt consensusöverenskommelsen. Underår 1981 beslöts att denna kostnadsmarginal skall inkluderas i det statligaåtagandet medan den löftesprovision SEK uttar för lämnade kreditofferterhöjdes från till . Bolagets upplåning har i växande grad skett i utlandet. Avtotala upplåningen på 5255 milj. kr. () i och 4905 milj. kr. () i utlandet. Motsvarande relationstalvar 27 respektive . Rörelseöverskottet före bokslutsdispositioner och skatteruppgick för till 98,9 milj. kr. (1980 91,2 milj. Förbättringenberor huvudsakligen på rörelsevolymens successiva ökning . Efterskatteavsättning och avsättning av 55 milj. kr. till värderegleringskonto förutlåning uppgick nettovinsten till 27,1 milj. kr. Av till 1982 årsbolagsstämmas förfogande stående medel 29,6 milj. kr. beslöts en utdelning av60 kr. per aktie (.) vilket tog i anspråk 24 milj. kr. samt enavsättning till reservfonden med 2,8 milj. kr. I ny räkning överfördes 2,8milj. Översikt 1981 1980* (milj.kr.) ...230,0 Antal anställda 1981 1980 * siffror inkluderar dotterbolagetLuftkonditionering AB, vilket såldes . Skr.1982/83:20 44 Staten tillsköt i tre olika postersammanlagt 1000 milj. kr. i eget kapital. Sedermera ökades detta med300 milj. kr., varefter det insatta kapitalet uppgår till 1 300 milj. kr. Vidsidan härav har staten ställt en generell garanti om 5000 milj. kr. har bankens reservfond tillförts 40 milj.kr. av egna vinstmedel och reserverna för risker i samband med utiåning höjtstill ca 400 milj. kr. Investeringsbankenhar tiU uppgift att medverka vid finansieringen av lönsamma investeringar inomnäringsUvet inriktade på rationalisering, stmkturanpassning och utveckling.Bankens verksamhet omfattar även exportfinansiering. Kreditgivningenskall i första hand gälla finansiering av investeringsprojekt ochexportaffarer, som inte kan tillgodoses av övriga kreditinstitut. Underår 1981 har banken beviljat ca i nya lån. I betydandeutsträckning har beviljningarna avsett s.k. leveranskrediter dvs. kreditlöfteni samband med svenska företags offertgivning inom landet. Eftersom många avdessa offerter inte blivit antagna, har en del av besluten kommit att förfalla.Nybeviljade lån netto har rört sig om ca . På beviljade lånhar betalats ut ca 1 700 milj. kr. Återbetalningar på äldre lån harunder uppgått till ca 1600 milj. kr. Efter avdrag för osäkra fordringaroch för kundförluster kvarstår en volym av utestånde lån på ca 5 miljarderkronor . Efteravdrag för löpande kostnader och kalkylmässiga kundförluster redovisar bankenett rörelseresultat före kursdifferenser på 151 milj. kr. Bankens redovisadekalkylmässiga kundförluster blev större än något tidigare årbl.a. beroende på engagemang inom skogsindustrin. Tillsammans med förluster iandra företag i konjunkturkänsliga branscher, t.ex. byggbranschen, har siffranför kalkylerade kundförluster, beräknad som ett vägt femårsgenomsnitt av desenaste årens förluster, stigit till 102 milj. kr. jämfört med 70 milj. kr.året innan. Ökningen beror till allra största delen på reserveringar för osäkrafordringar. De realiserade förlus-tema har varit obetydliga. Efterkursförluster redovisas för ett rörelseresultat på 2 milj. kr. Samarbetetmed utveckUngsfonderna har fortsatt och utvidgats. Regeringen har bemyndigatfonderna att lämna lån på upp till 1 milj. kr. i det enskUda fallet. Bankenställer samma belopp till förfogande och beloppet kan även avse garantier. Skr.1982/83:20 45 och Investeringsbanken har träffat avtal om att bildaett finansbolag med uppgift att förse mindre och medelstora företag medriskvilligt kapital. Aktiekapitalet skall till en början uppgå till 40 milj.kr., varav Investeringsbanken satsar 15 milj. kr. Verksamheten inom bolagethar ännu inte kommit igång då detta förutsätter ändrad lagstiftning. Dennafråga prövas av banklagsutredningen. Bankens samlade åtagandeni form av beviljade krediter och garantier uppgick vid utgången av till6990 milj. kr., vilket var ca 400 milj. kr. mindre än vid utgången av . Statligträntestöd för vissa krediter Somett komplement till de åtgärder i exportfrämjande syfte, som statsmakternabeslutade , öppnades möjligheter för företag med tillverkning i Sverigeatt komma i åtnjutande av räntestöd även vid leveranser inom landet. Engmndläggande förutsättning är att utländsk statsstödd kreditkonkurrens påvisas.Låneformen går under begreppet hemmamatch-ing. Vid översyn av deexportfrämjande insatserna beslutade om föriängd giltighetstid förhemmamatching, dock med en viss skärpning i förhållande till den praxis somtillämpats tidigare. Sålunda föreskrevs bl.a. att order som underskrider 50milj. skall uppgå till av det säljande företagets årsomsättningför att kunna bli föremål för statiigt kreditstöd. Ansökan om stöd stäUs tillInvesteringsbanken. Efter beslut i lånefrågan överlämnar banken ärendet tiUregeringen, som beslutar i frågan om räntestödet. Underår 1981 har krediter till ett sammanlagt belopp av 1 050 milj. kr. Sedan hemmamatchingsystemet infördes har krediterbeviljats med totalt 2411 milj. kr. Genom bortfall på grund av förlorade order,kontantaffärer m. m. kommer en stor del av de beviljade krediterna aldrig atttas i anspråk. har av beviljade krediter totalt 546 milj. kr.utbetalats, varav 424 milj. kr. Tillsammansmed övriga delägare har banken överiåtit sina aktier i till . Carrago, vars främsta produkt ärmikrodatorbaserade system med slingstyrda truckar, har under de knappt två årbanken varit delägare haft en god utveckling. Underåret har aktier tecknats i Br0yt A/S, , för 3 MNOK, motsvarande 14,avaktiekapitalet. Br0yt, som ligger i Stavanger-området, tillverkar gräv- ochlastmaskiner. Räntenettotsteg med 19 milj. kr. till 266 milj. kr. De senaste årens starkaökningstakt i eft uppåtgående ränteläge har därmed mattats något. Under år 1981sänktes den långa räntan. Sänkningen får genomslag på bankens räntenetto förstår . Förutom den allmänna räntenivån påverkas räntenettot av de utländskavalutakurserna. De under slutet av förändrade valutakurserna ökarbankens räntekostnader för den ut- Skr.1982/83:20 46 Fullt genomslag får även denna kostnadsökning först . blev dekalkylmässiga kundförlusterna 102,5milj. Årets faktiska kreditföriusteruppgick till 4 milj. kr. Reserven för osäkra fordringar har ökats med 164milj. Denna ökning påverkar tillsammans med de faktiska förlusterna siffranför årets kalkylmässiga kundförluster. uppgick reserven förosäkra fordringar till 248 milj. kr. Den har avräknats från utestående lån,5297 milj. kr. Rörelseresultatet förekursförändringar minskade i förhållande tiU med 12 milj. kr. Efter kursförändringar minskade resultatet med 225 milj. kr. till 2,0milj. Banken har stora lån iutländsk valuta. Förändringar i valutakurserna påverkar därför låneskuld ochresultat. Den kraftiga förändringen av resultatet efter kursdifferenser år1981 har sin orsak i devalveringen av den svenska kronan, revalveringen av ettantal västeuropeiska valutoi' och dollarkursens uppgång under år1981. Totalt uppgick kursförlusterna till netto 149 milj. kr.att jämföras med kursvinster om netto 64 milj. kr. Någonnettovinst redovisas inte för . /81 överfördes dotterbolaget verksamhet till banken.Banken övertog därmed de tre personer som var anställda i Sibtec. Under år 1981var medeltalet anställda i banken 50. 1982/83:20 47 (milj.kr.) -1555,6 -850,8 Resultat före disp. Antal anställda 1981 1980 Statsföretag bildades den med syfte attorganisatoriskt samordna det stora flertalet av de statliga aktiebolagen.Företagsgruppen omfattade 34 direktägda bolag. Dotterbolagenverkar i ett flertal olika branscher. Bolagens storlek varierar betydligt tillbåde omsättning och antal anställda. Tyngdpunkten ligger dock i basnäringarnamed företag i gmv-, stål-, skogs- och petrokemiska branscherna. Statsföretaghar också en avgörande betydelse för sysselsättningen i de norrländska länen.Statsföretag har investerat ca i Norrland.Av de anställda i Statsföretagsgruppen är ca 12000 sysselsatta i medkoncentration till . Statsföretagsgruppens verksamhet har under de senaste årenpåverkats av lågkonjunkturen inom basindustrin. Det är framför allt för järn-och stålindustrin, den petrokemiska industrin samt för skogsindustrin somkonjunkturavmattningen medfört stora förluster. Här har de långsiktigabetingelserna så starkt förändrats att väsentliga nedskrivningar i anläggningstillgångarnai och av moderbolagets aktier i samt , SP och ansettslämpliga. Investeringsnivån i Statsföretagsgruppen har alltsedandess tillkomst legat på en, i förhållande till industrin i övrigt, myckt högnivå. Deii omfattande investeringsverksamheten nådde sin kulmen.År 1981 innebar emellertid en vändpunkt. Investeringsvolymen avseende anläggningsinvesteringarhar minskats milj. kr. 1980 till I 844 milj. kr. av 1981års investeringsvolym föll på och . Gruppens fakturerade försäljning har, trots en positivutveckling i många dotterbolag, ökat med ..till 15401 milj. kr.(13990). Stål- och petrokemikonjunkturen samt den kraftigt minskadebyggverksamheten såväl i som i utlandet är en viktig förklaring. Denlåga efterfrågan har vidare inneburit att flertalet av gruppens företag harhaft svårt att höja sina priser i planerad omfattning. Skr.1982/83:20 48 Försäljningenpå utlandet har ökat något i förhållande . Av gruppens faktureradeförsäljning avsåg (50) de utiändska marknaderna. Avutlandsförsäljningen om 8102 milj. kr. (6937) avsåg 6545 milj. kr. (5854)kunder i , vilket motsvarar (84). Rörelseresultatetföre avskrivningar har ökat till 1234 milj. kr. (1158), vilket dock är otillräckligtför att täcka gruppens kapitalkostnader. De planenliga avskrivningarna har ökattUl 855 milj. kr. (664), och räntenettot försämrats tUl -902 milj. kr. (-475).Den kraftiga kursstegringen på US-dollarn samt devalveringen av den svenskakronan medför dessutom att gruppen redovisar finansiella kursdifferenser,netto, med -513 milj. kr. jämfört med -4 milj. kr. Gmppens resultat efterfinansiella intäkter och kostnader sjönk därmed till -578 milj. kr. (261). Utvecklingeninom har varit starkt negativ. Avslutandet av ett omfattandeinvesteringsprogram sammanföll med en stark försämring av viktigamarknader. Av företagets tre verksamhetsområden -Byggmaterial, Papper ochFörpackning - är det endast det sistnämnda som visar ett överskott efterfinansiella intäkter och kostnader. För koncernen som helhet redovisas ettmotsvarande resultat om -526 milj. kr. (11). Däri ingår kursförluster på lånmed drygt 160 milj. kr. Denfakturerade försäljningen ökade tUl 3656 milj. kr. (3471). BerolKemi redovisade för en försäljningsökning tUl 558 milj. kr.(511). Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till 46milj. (20), en försämring som förklaras dels av volym- och prissänkningarinom standardkemin och dels av höga initialkostnader inom det lovandeprestationskemiområdet. Utvecklingeni Ceaverken har klart överträffat förväntningarna. Försäljningen har ökat med31% tiU 156 milj. kr. (119) och resultatet efter finansiella intäkter ochkostnader från 4 till 20 milj. kr. Procordiaredovisar åter ett gynnsamt år. Försäljningen har ökat tiU 1744 milj.kr. (1318) och resultatet efter finansiella intäkter och kostnader tiU332 milj. kr. (308). ResuUatförbättringen kan hänföras tUl lagervinster inomTobaksbolaget, som är koncernens helt dominerande dotterbolag. KockumsIndustri kan för redovisa en betydande förbättring. Resultatet efterfinansiella intäkter och kostnader uppgick för året till 9 milj. kr. (-37). Detär i första hand division Skogsbmk som är förklaringen tiU denna positivautveckling. Utvecklingeni Liber som helhet har visat sig svagare än . Företagetredovisar en viss försäljningsökning till 541 milj. kr. (519) menresultatet efter finansiella intäkter och kostnader har minskat från 18 milj.kr. till -7 milj. kr. Företaget har drabbats av de stafliga och kommunalabesparingsåtgärderna i synnerhet på läromedelssidan. Överkapacitetsproblemeninom tryckeribranschen bidrog också till den negativa resultatutvecklingen. 1982/83:20 49 FörNyckelhus är den negativa försäljnings- och resultatutvecklingen mycketaUvarlig. Försäljningen har minskat med till 120 milj. kr. (178) ochresultatet efter finansnetto uppgår till -20 milj. kr. (-3). Rockwoolhar också allvarligt påverkats av den svaga byggkonjunk-turen. Företaget harhaft en mycket svag lönsamhetsutveckling, från 1 milj. kr. 1980 till -24 milj.kr. 1981 efter finansiella intäkter och kostnader. SARAuppvisar med positiv utveckling. Försäljningen har ökat med13% från 844 till 949 milj. kr. Resultatet efter finansiella poster harförbättrats från 10 till 23 milj. kr. Statsföretaghänför de företag som enligt riksdagsbeslut fått stöd eller ersättning förnäringspolitiskt motiverade insatser till verksamhet under särskilda program.Till dessa bolag hörde Beroxo, Eiser, , Regioninvest, SvetabsregionaUnvestverksamhet och Uddcomb. Denna grupp av företag uppvisar för år1981 ett resultat efter finansiella intäkter och kostnader på -995 milj. kr.exkl. Följandestatliga tillskott har påverkat Statsföretagsgruppensresultaträkning (innefattar inte generella stöd av typ AMS-bidrag, äldrestöd,ÖEF-ersättningar etc.) - upplösning av beskattad reservför marknadsföringsåtgärder i Kockum med II milj.kr. - upplösning av beskattad reservi med 3 milj. - upplösning av beskattad reservi Eiser med 3 milj. kr. upplagd för täckande av kostnader för vidmakthållandeav sysselsättning i - upplösning av beskattad reservi med 10 milj. kr. - tillskott till med 700milj. för finansiell rekonstruktion (totah erhölls 1 500 milj. kr., varav800 milj. kr. avsatts till beskattad reserv) - tillskott för förlusttäckning iLKAB 750 milj. kr. - upplösning av beskattad reservi Regioninvest i med 54 milj. kr. - upplösning av beskattad reservi Uddcomb för förlusttäckning i samband med avveckling av den nukleäraverksamheten med 16 milj. kr. - upplösning av beskattad reservi Statsföretag med 3 milj. kr. Reserven har avsatts till ny verksamhet förEiser-anställda i och för marknadsföringsåtgärder. Densvaga marknaden för produkter har medfört en mycket pressad priskonkurrens.Prisökning på viktiga råvaror har inte kunnat kompenseras med högreförsäljningspriser. Resultatet efter finansiella poster har försämrats till-173 milj. kr. (-127). Företagets långsiktiga lönsamhetsproblem väntas bestå,men i avvaktan på en eventuell mer vittgående lösning avseende den petrokemiskastmkturen i , sker fortlöpande ansträngningar att förbättrabolagets kostnadseffektivitet. I Eiser fortsätteransträngningarna att anpassa verksarnheten till marknadsförutsättningarna.Detta, i kombination med en ökad importkonkur-. 4 1982/83. Skr.1982/83:20 50 rens,har också medfört att företaget för redovisar dels en minskning avförsäljningen till 706 milj. kr. (765), dels en försämring avresultatet efter finansiella poster från -36 1980 till -76 milj. kr. 1981.Rationaliseringsarbetet fortsätter inom ramen för ett beslutatomstmktureringsprogram. År1981 var ett mycket svagt år för den västeuropeiska stålindustrin och därmedför . Volymbortfallet av den levererade kvantiteten uppgick till nästan 15%i förhållande till föregående år. Leveranserna uppgick därmed till 18 Mt (21Mt). Malmpriserna försämrades också . Tack vare en gynnsamkursutveckling på dollarn kom försäljningsintäkterna dock inte att påverkas isamma grad. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader försämrades tiU-663 milj. kr. (-352). kan fortsatta problem fömtses för . FörRegioninvest har präglats av en mycket kraftig expansion.Den fakturerade försäljningen har fördubblats tiU 169 milj. kr. (84), vilket iallt väsentligt förklaras av att företagsgruppen utökats genom företagsförvärv.Resultatet efter finansiella poster uppvisar emellertid en kraftig försämringfrån -22 milj. kr. föregående år till -66 milj. kr. Detta resultatbelastas dock av vissa kostnader av engångskaraktär i samband medföretagsförvärven. Ett svagt kapacitetsutnyttjande till följd av brist pålämpliga produkter samt en otillfredsställande låg produktivitet anges vara deväsentliga orsakerna till detta. Diskussioner om Regioninvests framtidainriktning, omfattning och finansiering pågår. Perden förvärvade domänverket, genom sitt helägda dotterbolagDomänföretagen AB, samtliga aktier i . Beslutom försäljning av Carbox' produkter och patent till ASEA har tagits av företagets styrelse. Frånden drivs verksamheten i tidigare SMT-Pullmax i tre separataenheter direkt under Statsföretag. I samband härmed sker en nyemittering i detnya Pullmax med 50 milj. kr., vilket möjliggör en offensiv satsning påföretagets numeriskt styrda plåtbearbetningsmaski-ner. Inomdotterbolagen kan följande nya företagsbildningar, förvärv och försäljningar avbolag noteras. IASSI genomfördes en betydande omstrukturering. TUlsammans medSwedish Match och träffades avtal öm förändringar inombyggmaterialområdet. bildade , ochSwedish Match ett självständigt spånskiveföretag, . Swedspan övertogASSIs spånskivefabrik i samt ASSIs två spånskiveförädlande företag . äger av aktierna i . sålde vidare KalmarInteriör med Skr.1982/83:20 51 Dörrfabriken i avvecklades och ASSIs del iförsäljningsbolaget avyttrades. Från köpte ASSI90% av aktierna i det kartongtill verkande tyska företaget . Denslutliga avräkningen av köpeskillingarna för de verksamheter som omfattas avavtalet pågår. EtriFönster avvecklade fönstertillverkningen i . Produktionenav fönsterbågar koncentrerades till där en ny rationell fabrikfärdigställts . /82 upphörde Pappersbruk medsin plastsäckstillverkning. Under slutet av påbörjade Förenade Wellförhandling om nedläggning av plasttillverkningen vid Modefa i . BerolKemi har startat ett skandinaviskt försäljningsbolag, . Berol Kemis ledningsansvar för Beroxo upphörde dådetta bolag fick egen styrelse och verkstäUande ledning. KalmarKockum har genom sitt dotterbolag övertagit AB Nohabsloktillverkning, som flyttats till . Affären innebär en stmkturering avden svenska järnvägsindustrin och ger Kockum ytteriigare ettproduktområde. lämnar Verkstad ifrån sig reparations- ochombyggnadsarbeten på rullande järnvägsmaterial, som koncentrerats till ettnybildat företag , som Kockum äger till . har förvärvat Aktiv Doroverkensskogsmaskinverksamhet. Liberhar förvärvat samtliga aktier i . ILKAB har förberedelserna för att öppna kopparfyndigheten Viscaria utanförKiruna fortsatt och har anläggningsarbeten vid gruvan påbörjats. Beslutom avveckling av LKABs engagemang inom kolområdet togs av bolagetsstyrelse. Vidare beslutades att avveckla huvuddelen av intressebolaget verksamhet av styrelsen för detta LKABshuvudkontor har flyttats till . InvestmentAB förvärvade PK-ban-kens aktiepost i Svenska ABNavigatör. konsolideras härigenom iProcordias och Statsföretags koncernbokslut. Underår 1981 har tillsammans med Vänerskog bildat . Bolagetägs till av och har som uppgift att utveckla, producera ochmarknadsföra nya fiberprodukter. har även förvärvataktiemajoriteten i det brittiska entreprenadföretaget . IRegioninvest konsolideras fr.o.m. är 1981 ett stort antal nya rörelse-drivandeföretag. Saraförvärvade /81 aktierna i . 1982/83:20 52 Den svaga resultatutvecklingen har inneburit enförsvagning av gmppens finansiella ställning. Soliditeten, dvs. andelen egetkapital i förhållande till totalt redovisat kapital, minskade till 26,(28,6). Statsföretagsgruppens investeringar ianläggningstillgångar och aktier har uppgått till drygt 2760milj. Den kapitalkrävande basindustrin svarade här för avkapitalbehovet. Bland investeringar i aktier ingår 750 milj. kr. med vilkaStatsföretag via tillskott från staten tecknat aktier i har 275 milj. kr. Gmppens kapitalbehov har i allt väsentligt täckts viastatliga tillskott och extern upplåning. Den kortfristiga liksom denlångfristiga upplåningen har varit betydande och uppgår tUl ca 2300 milj. kr.varav långfristig upplåning utgör milj. kr. Det är främst med en ökadlångfristig upplåning motsvarande närmare 900 milj. kr. som tillsammans medLKAB och moderbolaget svarat för upplåningen. Industriministern har tillsatt en arbetsgrupp för attstudera Statsföretags fortsatta verksamhet och finansiering. Till ordförandehar utsetts statssekreteraren i industridepartementet. Utredningsarbetetberäknas vara avslutat . Vid en extra bolagsstämma den 23mars och vid styrelsemöte i anslutning till denna har vidare nystyrelseordförande respektive ny VD för utsetts. Lågkonjunkturen förväntas bestå under hela.år 1982, ävenom en viss återhämtning eventuellt kan komma till stånd.Därmed torde Statsföretagsgruppens försäljning inte komma att öka med mer ändrygt . Situationen inom basnäringarna samt den höga räntebördankommer att återspeglas i resultatet. Som en följd av minskade kursförluster ochLKABs fraktstöd kan dock en väsentlig resultatförbättring förväntas. Resultat före disp. Antal anställda 1981 1980 Bolaget bildades med syfte att samordna ocheffektivisera bevakningen vid särskilt viktiga skyddsföremål och även skapa enbalanserad svensk bevakningsmarknad. 1982/83:20 53 Totalmarknaden för bevakningstjänster i har inteökat nämnvärt . Marknaden präglas dock av snabb utvecklingpå flera områden liksom av en intensifierad konkurrens. ABABs verksamhetsområde utvecklas mot allt störrespecialisering och mot ökat användande av tekniska hjälpmedel. Dessa utvecklasi sin tur kvalitativt och en datorisering noteras både beträffande större ochmindre anläggningar. Effekten av den snabba tekniska utvecklingen beräknas fåfullt genomslag . Mot denna bakgrund har ABABs strategi ochverksamhetsformer noggrant genomlysts . Under slutet av år 1981påböljades en omstrukturering av företagsgruppen och implementering av detutvecklingsprogram som skall göra ABAB bättre skickat att möta . Ett omfattande organisationsarbete har nedlagts inomSvenska Vakt som även expanderat kraftigt. ABAB Svenska VaktAB drivs fr. o. m. i kommission för moderbolaget. Koncernensfakturerade försäljning ökade från 221,5 milj. kr. 1980 till 250,3 milj. kr.1981. Inom ABAB har speciellt värdetransporttjänsterna ägnatsbetydande satsningar och utvecklingsarbete. Dels har verksamheten expanderat kraf tigt och dels har risksituationen förvärrats . Detta har medfört kostsamma omläggningar av rutiner och förstärkning av säker hetssystemet. Medeltalet helärsanställda har ökat frän 2081 till 2132.Betydande utbildningsverksamhet har drivits på olika nivåer i företaget. Trots betydande extra organisationskostnader,utvecklingskostnader och marknadsföringsinsatser har det totala resultatet välmotsvarat förväntningarna. genomfördes ett antal rationaliserings- ochstruktureringsprogram inom företaget med syfte att öka lönsamhet, flexibilitetoch anpassning till förändrade marknadskrav. Även om dessa insatser kommer attdra betydande kostnader förutses dock detta år ge ett bättreresultat än . (milj.kr.) -30,4 -20,6 -26,6 -7,9 Antal anställda 1981 1980 Skr.1982/83:20 54 Deneuropeiska petrokemiindustrin har upplevt såväl endjupgående strukturkris som en djup lågkonjunktur. Branschen präglas nu av enbetydande överkapacitet, som kan väntas bestå . Råvaranär nu den helt dominerande kostnadskomponenten. har priset pånafta mer än tiodubblats. Tillgång till billig råvara har bUvU ettöverlevnadsvillkor. Antalettillverkare är stort inom många produktområden. Detta har medverkat till attpriserna på dessa basprodukter pressats ner mot marginalkostnaderna. Följdenhar blivit starkt försämrad lönsamhet. Sedanår 1978 har Berol Kemi ABs engagemang inom petrokemin minskats. Bl.a. harOxoprojektet samt tillverkningen av ftalsyra (Katalys) avskiljts till ettsärskilt bolag, Beroxo. petrokemi har begränsats till etylenoxid(EO) och glykol, etylenaminer och standard-etoxylat, främst tvättmedelsråvaror. Etenoxidär Berol:s basprodukt. Råvarorna svarar för av tillverkningskostnaden.Ett program med syfte att öka råvaruutbytet och minska energikostnaderna har ihuvudsak genomförts.