prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — som helhet skulle arbetslösheten därmedligga kvar på 3,eller 150000-170000 personer. Bytesbalans och finansiell utveckling Den oundvikliga etfeklen av devalveringen blir en temporärförsämring av den yttre balansen, se tabell 7. a. stiger kostnaderna föroljeimporten . Del lar också tid innan exportindustrins förbättradekostnadsläge ger utslag i ökad orderingång. De positiva effekterna på denyttre balansen visar sig först pä 2 å . Tabell 7 Handels- och bytesbalans 1981-1983 -12,4 -22,5 -27,6 -21,6 -26,3 Enligl konjunklurinslitulels bedömning skulle handelsbalansunderskol-teli är stiga till . BUr världsmarknaden så svag som hår befarasskulle underskottet uppgå lill ungefär samma belopp. Försämringen i Ijänslebalansen torde bli relativtobetydlig, medan transfereringarna till utlandet stiger, bl.a. som följd avatl räntan på utlandsskulden stiger lill följd av devalveringen. Vad gäller den finansiella utvecklingen i slorl kommer denatt präglas av ett myckel slort budgetunderskott. torde ävenkommunerna uppvisa etl finansieUt underskott. Den finansiella situationen i förelagen förbättrasavsevärt, dels som följd av en real lönsamhelsförbältring och en fortsall låginvesteringsnivå, dels som följd av betydande kapitaltillskott frän staten tilldelar av industrin. Ser man till den totala likviditeisökningen i ekonominlyder den pä att dé inflationssiffror som här redovisats är realistiska.Samlidigt är likviditetssi-luationen sädan alt den, om efterfrågan skulle ökakraftigt, kan påverka inflationen och exlernbalansen negativt . Detär därför stora krav som kommer att ställas bäde på finanspolitiken ochkreditpoliliken under del kommande året. Statsråden , , , ,, och utvecklar härefter närmare de ekonomisk-politiskaåtgärder som hör till vederbörandes ansvarsområde. Anförandena redovisas iunderprotokollen för resp. departement. 1982/83:50 44 Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag altregeringen i en gemensam proposilion 1. ger tillfälle atl tadel av vad jag och övriga föredraganden har anfört om det ekonomiska lägel, 2. godkänner de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som har förordats, 3. förelägger vad de olikaföredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställtom. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar atl genomproposilion förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärder ochde ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar atl de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1-6. Prop.1982/83:50 45 Innehållsförteckning 1 Omläggningen av den ekonomiskapolitiken............. 2 2 Den svenska ekonominsutveckling ........ 6 2.1 Den internationella bakgrunden........................ 6 2.2 Den svenska utvecklingen............................... 7 2.3 Den negativa utvecklingen måstebrytas!........... 3 De ekonomisk-politiskaalternativen .................... 15 3.1 Uppgiften ................................................... 15 3.2 Expansion av inhemsk efterfrågan..................... 16 3.3 Den ensidigaälslramningspoliliken ................. 18 3.4 Det produktionsexpansivaalternativet............... 19 4 Den ekonomisk-politiskastrategin 20 4.1 Huvudlinjerna i den ekonomiskapolitiken............ 20 4.2 Beslåendekonkurrenskraftsförbällring ............. 21 4.3 En rättvis fördelningspolitik ............................ 21 4.4 Låg infialion.................................................. .. 23 4.5 effektivt resursutnyttjande........................ 25 4.6 Slabiliseringspoliiiskaöverväganden ................ 26 5 De ekonomisk-politiskaåtgärderna........................ 27 5.1 Arbetsmarknadspolitiken .............................. 28 5.2 Investeringsprogrammet ............................... 29 5.3 Skattepolitiken .......................................... 30 5.4 Vinstdelning................................................. 31 5.5 De fyra vallöftena......................................... .. 32 5.6 De siatsfinansiella effekterna .......................... .. 33 6 Utsikterna ......................................... .. 36 6.1 Den internationellautvecklingen ...................... .. 36 6.2 Den svenska ekonomin ................................. 38 7 Hemställan .................................................... .. 44 8 Beslul.............................................................. 44 Prop.1982/83:50 BUaga 1 Prop.1982/83:50 I Bilaga I Utdrag PROTOKOLL Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärderm. Den ekonomiska situationen är nu sädan all samhälletsresurser inle är fullt utnyttjade. Ledig kapacitet kan användas förinvesteringar inom den offentliga sektorn utan alt verksamheten inom denprivata sektorn direkt påverkas. En förbättrad infrastruktur leder lill lägredrift- och underhällskostnader för samhället. Utrymmet för framtida privatainvesteringar ökar. Godakommunikationer är en viktig förutsättning för näringslivets konkurrenskraft.Investeringar pä kommunikationsområdet bidrar därmed direkt lill alt förbättralandels ekonomi. En bättre vägslandard och en ökad kapacitet vid statensjärnvägar medför lägre kostnader för förelagen. Utbyggda tele- och datakommunikationerger även mindre och medelstora förelag möjligheter all utnyttja avanceradteknik och skapar således möjligheter till ett livskraftigt näringsliv ilandets olika delar. Mol dennabakgrund föreslår jag i del följande särskilda investeringar i vägar,järnvägar, luftfarts-, post- och leleanläggningar. En utbyggdkollektivtrafik är nödvändig av flera skäl. Arbetstillfällena mäste varatillgängliga även för personer som inle har tillgång lill privatbil. Importenav bensin och olja måste begränsas. Genomförandelav länshuvudmannareformen skapar förutsättningar för ell ökat resande medkollekliva transportmedel. För all även stimulera lill försök med nyatrafiksystem föreslår jag ell nytt anslag på 40 milj. kr. Medlen bör användassä all forsknings- och utvecklingsarbetet pä kollek-livirafikområdel breddasoch kommer lill praktisk användning. 1 1982/83. 1982/83:50 2 Av statsministerns ochchefens för ekonomi- och budgeidepartementen tidigare anföranden har framgåttatt regeringen avser all under är 1983 låta påbörja flera storaväginvesteringar utöver vad som tidigare planerats. Jag vill förorda allinvesteringarna ges en inriktning mol Europaväg- och riksvägnätel. När delgäller Europavägarna bör en utbyggnad av i påbörjas underår 1983. Pä är en snar förbättring av väg E6 nödvändig i Hallandslän. Utbyggnaden genom innebär bl.a. atl tätort befrias frånE6-lrafiken. Genom investeringar i Värmdöle-den och väg 51 i länkan de mycket besvärande trafikförhållandena i Guslavsberg resp. Finspångavsevärt förbättras. Nya bostadsområden kan också exploateras. De vägobjeklsom enligl min mening nu bör påbörjas är: Län Objekt Beräknat belopp B 74 Värmdövägen 92milj. D E4 55 milj. kr. E 51 Genom 52 milj. kr. N E6 60 milj. kr. (delfinansiering) U över SJ i (statsbidrag) 9milj. 268 milj. kr. Samtliga vägobjekl som bör påbörjas har högsamhällsekonomisk avkastning. Den totala kostnaden för dessa väginvesteringarberäknas uppgå lill nära 560 milj. kr. Elt viktigt syfte med regeringenssärskilda vägbyggnadsprogram utöver del planenliga vägbyggandet är an snabbiförbättra fömlsällningarna för näringslivets transporter och den regionalautvecklingen vad gäller industriutbyggnad, sysselsättning och bostadsbyggande.Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Särskilda väginvesteringar på tilläggsbudget 1lill statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa eltreservationsanslag på . Åtgärder mot eftersatt vägunderhåll. Utnyttjandetoch vidmakthållandet av dagens relativt utvecklade vägnät är i storutsträckning beroende av de driftinsatser som görs. En förutsättning för eltväl fungerande framlida vägtransportsystem är en fortsatt prioritering avdriflverksamhelen. Under senare är har enligl min mening underhållet av vägarnaeftersatts. eftersatt vägunderhåll innebär betydandereparationskostnader för att återställa vägarna i gott skick. Efiersättningeninnebär också all trafiksäkerheten på vägarna försämras saml ökad risk förtrafikstörningar inte bara på kort sikt ulan framför allt på läng sikt. 1982/83:50 3 Det är enligl min mening angeläget atl nutilldelas särskilda medel. Härigenom ges och väghållande kommunermöjlighet inte bara alt klara vinterväghällningen ulan också altundvika ytterligare eflersätlning av underhållet. Delta har särskild betydelseför den lunga industrin i glesbygd och för skogsnäringen. Med hänvisning lill vad jag nu anfört förordarjag att 100milj. anvisas på tilläggsbudget under ell nytt anslag på statsbudgeten. Avde beräknade medlen bör 25 milj. kr. avse åtgärder pä slalskommunvägar. Bidragbör lämnas i enlighet med gällande regler om statsbidrag till väg- och gatuhållningi vissa kommuner. Jag hemställer all regeringen föreslär alt lill Åtgärder mot eftersatt vägunderhåll pätilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för /83 under sjättehuvudtiteln anvisa etl reservationsanslag pä . Särskilda investeringar vid statens järnvägar.Riksdagen har för innevarande budgetår medgett (prop. 1981/82: 100, bil. 9, TU1981/82:22, rskr 1981/82:245) atl den totala ramen för statens järnvägars (SJ)investeringar får uppgå lill 1 794 milj. kr. Vidare får SJ träffahyresköpsavial och lång-tidsförhyra (leasa) rullande materiel inom en ram av 40milj. Genom regeringens beslul och oktober 1982om tidigareläggning av vissa sysselsällningsskapande åtgärder vid SJ harinvesteringsramen höjts lill I 956,1 milj. kr. Enligl min mening finns del anledning all underinnevarande budgetär genomföra ytteriigare ell antal investeringar vilka SJ harslorl behov av. Jag föreslär när det gäller rullande materiel atl SJ lillinnevarande budgetår får tidigarelägga beställningar lill ell belopp av 142milj. 1 beloppet ingår medel för sex st. ellok (Re), sex st. diesellok (T44) samt dellikvid för beställning av 20 vagnar för persontrafik och 300godsvagnar (Hbis). 1 beloppet ingår vidare 25 milj. kr. för att möjliggörafortsatt ombyggnad av pendeltågen (XI) i vilket ökar SJ:s vinterberedskap. Av del totalabeloppet bör 127,8 milj. kr. föras till statskapitalet. Jag vill också la upp frägan om elt nytt dubbelspår mellanÄlvsjö och som första etappen i utbyggnaden av hela sträckanÄlvsjö-Järna. Elt nytt dubbelspär på denna sträcka är en av förutsättningarnaför all spårkapacilelsproblemen i skall kunna lösas. Bl.a.möjliggörs en kvalitativt bra lösning av pendeltägstrafiken som enbra lagföring säkerställs både för lokal- och Ijärrlrafiken. En utbyggnad av spärkapacilelen söderut måste emellertidför atl nägon påtaglig effekt skall ernås kombineras med en ombyggnad avStockholms Central. Vidare krävs en utbyggnad av kapaciteten av sparsystemetäven Prop.1982/83:50 4 frän Slockholm och norrut, framför allt pä sträckanKarlberg-Ulriksdal. Den totala invesleringsuigiften för nu nämnda investeringarhar beräknats uppgå till i storleksordningen . Vad gäller dubbelspåret ärprojekteringen i huvudsak klar. Invesleringsuigiften uppgår till 335 milj. kr.Eftersom byggtiden är anser jag del angeläget alt arbetena kan startassä snart en överenskommelse träffats med omersättning till SJ för lokaltågstrafiken. Jag föreslår därför atl SJ redan nuerhåller 35 milj. kr. för delta ändamål. Med hänsyn till den långa byggtidenföreslär jag atl slällning till frågan om invärdering på statskapitalet tas näranläggningen tas i bruk. 1 sammanhanget bör understrykas vikten av att frågan omvilken ersättning SJ skall erhålla av förlokallågslrafiken får en lösning. Jag avser därför inomkort föreslå regeringen alt tillkalla en särskild förhandlingsman med uppgiftalt tillsammans med parterna finna en lösning på denna fräga. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen föreslår all lill Särskilda investeringar vid påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtitelnanvisa ell reservationsanslag på . Särskilda investeringar för luftfarten. Medhänvisning lill de motiv som anförts av slalsminislern och chefen för ekonomi-och budgeidepartementen förordarjag all 60 milj. kr. /83 upptaspä ett särskill anslag motsvarande totalkostnaden för investeringar iluftfarten. De föreslagna investeringarna utgörs av etl nytt parkeringshus förinrikestrafiken på - totalkostnad 33,4 milj. kr. - en nyavisningsanläggning för totalt 1,6 milj. kr. och vissa åtgärder som berörflygledning och flyginfor-mation på för totalt 1,1 milj. kr. För altmöjliggöra landningar i sämre väder på en av banorna på flygplatsen ochdärigenom öka regularile-ten förordarjag all medel avsätts för investeringar ibanbelysning och dess kraflförsörjning för sammanlagt 23,1 milj. kr. budgetåren1982/83 och 1983/ 84. Medelsåtgängen /83 för de nämndainvesteringarna beräknas liU 31,5 milj. kr. och /84 lill 27,7milj. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Särskilda investeringar för luftfarten påtilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för /83 under sjättehuvudtiteln anvisa etl reservationsanslag pä . 1982/83:50 5 Särskilda investeringar för postverket. Medhänvisning lill de motiv som anförts av statsministern och chefen för ekonomi-och budgeidepartementen förordar jag all 135 milj. kr. /83upptas på ett särskill anslag för särskilda investeringar för poslväsendet.Beloppet motsvarar totalkostnaden i prislägel för den sistaetappen (etapp IV)av ombyggnaden avposlgirohusel i Slockholm. Medelsåtgängen för bygget beräknas lill 25 milj.kr. /83, 40 milj. kr. /84, 60 milj. /85 och 10 milj. kr. Jag hemställer allregeringen föreslär att lill Särskilda investeringar för postväsendel påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /83 under sjättehuvudtiteln anvisa elt reservationsanslag pä . Särskilda investeringar i leleanläggningar. Medhänvisning lill vad statsministern och chefen för ekonomi- ochbudgeidepartementen anfört föreslär jag all regeringen hos hemställerom etl särskill reservationsanslag pä 220 milj. kr. för investeringar itelekommunikationer. Investeringsprogrammet medför att kantidigarelägga digitaliseringen av telenätet. Delta innebär all i ettinternationellt perspektiv verkel tidigt och på ett ekonomiskt säll kan erbjudaavancerade teletjänster, som ger företag och myndigheter möjlighet allrationalisera sin informationsöverföring och informationsbehandling.Programmet beräknas sträcka sig med början underinnevarande budgetår. Anslaget avser således hela . Investeringarna bör hållas åtskilda från televerketsordinarie investeringsprogram. De bör därför anvisas över elt nytt anslagbenämnt H 2. Särskilda investeringar i leleanläggningar. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till SärskUda investeringar i leleanläggningar på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ellreservationsanslag på . Institut m. m. Åtgärder för att främja investeringar ochutvecklingsarbete i kollektivtrafiken. Målet för den statliga trafikpolitikenär all ge invånare och näringsliv en tillfredsställande transportförsöijninglill lägsta möjliga sam- Prop.1982/83:50 6 För att delta mäl skall kunnauppnås krävs enligt min mening en effektiv och utbyggd kollektivtrafik. Ensatsning på den kollekliva trafiken är också nödvändig av såväl jämlikhelsskälsom med hänsyn lill miljö, energisparande och trafiksäkerhet. Inle minsl viktigär kollektivtrafiken för möjlighelerna all skapa en väl fungerande arbetsmarknad. Kollektivtrafiken har ökat sin andel avtransportarbetet. Bakom denna utveckling ligger bl.a. ökade drivmedelspriser,lågprislinjen i laxesällningen saml ell bällre resursutnyttjande och utökadtrafik som möjliggjorts genom bildandel av elt gemensamt huvudmannaskap för denlokala och regionala kollektivtrafiken i länen. Del ökade intresset förkollektivtrafiken har främst kommit till uttryck i tätortsområdena. Deomfattande och tidsmässigt koncentrerade arbetsresorna i dessa områden förutsättertransportsystem med bl.a. slor kapacitet. En utvecklad kollektivtrafik har betydande fördelarframför andra transportsystem. Den är väsentlig för atl förbättra miljön itätorterna. En utvecklad kollektivtrafik kan spara också energi och investeringari vägar och gator m. m. Men kollektivtrafiken är även väsentlig förlandsbygdens trafikförsörjning då människor och näringsliv i landels olikadelar skall erbjudas en tillfredsställande trafikförsörjning. Åtgärder sompräglas av samverkan och samordning mellan olika transportföretag och färdmedelär här särskill uttalade. Staten stöder kollektivtrafiken genom alldrifibidrag lämnas lill den grundläggande trafikförsörjningen i landet.Bidraget beräknas i huvudsak efter antalet utförda vagnkilomeler. Genombidragels planeringsanknytning främjas effektiva irafiklösningar. Vidare medger del statliga bidragssystemet för väg- ochgatuhållning numera att bidrag kan lämnas lill vissa anläggningar förkollektivtrafik. Exempel på sådana åtgärder är busslrafikleder, körylor vidbussterminaler och vissa spåranläggningar. Staten ger ocksä bidrag till forskning och utveckling.Detta stöd är främst inriktat på grundforskning och framtagande av ny teknik påområdet. Bidrag kan även ges för vissa praktiskt inriktadedemonslralionsför-sök. De nuvarande statliga insatserna är dock enligl min meninginle tillräckliga. Staten bör ha möjlighel all ocksä stimulera lillinvesteringar i bl. a. ny eller mer utvecklad teknik för kollektivtrafiken. Förall fä en väl utbyggd och en effeklivare kollektivtrafik bör därför statenkunna medverka till alt begränsa det risklagande som irafikförelag,länshuvudmän och kommuner utsätter sig. för när de genomför en slörre utbyggnadav sin verksamhel. Därigenom skulle de resultat som kommer fram genom olikaFoU-projekl som kolleklivirafikberedningen, Iransportforskningsdelegalionen ochstyrelsen för teknisk utveckling driver komma till snabbare tillämpning. Jag anser sålunda atl det från trafikpolitisk utgångspunktär angeläget atl Prop,1982/83:50 7 främja den tekniska utvecklingen på området. Utvecklingende pekar på viklen av ell ökat samarbete mellan näringsliv ochsamhälle. Genom atl näringslivet kan spela rollen som leverantör lill dengemensamma sektorn skapas förutsättningar för en accelererad tekniskutveckling. Svensk industri fär härmed ökade möjligheter all leda en tekniskutveckling som kan öppna vidare möjligheter på världsmarknaden. Utvecklingen på kolleklivlrafikområdet går vidare mol ser kollektivtrafiken som en helhet där olika åtgärder somtrafikplanering, taxesyslem och fordonsval samordnas till ell optimalttrafiksystem. betyder även atl företagens möjligheter påexportmarknaderna beror pä i vad mån man kan hänvisa lill redan färdiglevereradeoch fungerande trafiksystem s. k. referensobjekl. Jag bedömer alt genom etl statligt engagemang kan dennautveckling säväl stimuleras som påskyndas. Jag anser därför all elt nytt anslagbör inrättas för alt stimulera lill investeringar i framför allt ny eller merutvecklad teknik pä kolleklivtrafikomrädel. Del kan gälla beställnings-,lednings-och informationscentraler liksom fasta anläggningar saml fordon ochfordonskomponenter för den kollekliva trafiken. Jag har bedömt atl anslagetbör utformas som etl engångsanslag med 40 milj. kr. Den nya verksamheten bör enligl min mening handläggas avkolleklivirafikberedningen (KTB). Denna pariamentariska beredning har enligtsina direktiv (Dir. 1979: 120 och 1981:74) i uppgift atl i samlade formernärmare analysera behovet av nya irafiklösningar på kollektivirafikområdet. KTBskall initiera, följa upp och ulvärdera försöksverksamhet med nya trafiksystem,följa den nationella och internationella utvecklingen på området och prövaolika utvecklingsåtgärder för den kollektiva trafikförsörjningen. Del gällerför såväl tätorter som pä landsbygden. Beredningens verksamhel omfaltar främst praktisktinriktade demonstrationsförsök men hår även inslag av utvecklingsarbete.Beredningen sysslar inle med slöd lill forskning i gängse mening. Beredningensarbetsplan för /83 innehåller projekt som avser planering ochsamordning av trafiken, trafikens tillgänglighet och framkomlighet i gatunätet,ekonomi och finansiering, fordon och anläggningar saml vissa övergripandefrågor. För denna typ av verksamhet förfogar beredningen under innevarandebudgetår över sammanlagt 6 milj. kr. Enligl min mening bör slödel lillinvesteringar i ny teknik på kolleklivlrafikområdet på ett naturligt sättkunna integreras med beredningens övriga verksamhet. För beredningens tillkommande arbetsuppgifter avser jagsenare förelägga regeringen förslag till tilläggsdirektiv. Jag kommer därvidatl ange närmare riktlinjer för bidragsgivningen. Beredningens verksamhet bör utvärderas efter del allerfarenheter vunnits av den utökade stödgivningen. 1982/83:50 8 Medhänvisning lill del anförda hemställer jag atl regeringen förslär alltill Åtgärder för att främja investeringar och utvecklingsarbete ikollektivtrafiken på tilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för budgetåret1982/83 under sjätte huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag pä . Prop.1982/83; 50 Bilaga 2 1982/83:50 I Bilaga 2 Utdrag BUDGETDEPARTEMENTET PROTOKOLL Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. ÅTGÄRDER INOM BUDGETDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE Det ekonomiska läge som utgör bakgrunden lill detkrisprogram som läggs fram har utförligt beskrivits i del föregående. Enredogörelse har också lämnals för de olika inslagen i detta program. Jag skallnu la upp den närmare utformningen av de skailepoliliska åtgärderna saml fråganom utvidgning av finansfullmaklen. Först larjag upp åtgärder avseende företagsbeskattningen. Del är fråga om dels enförlängning av tidsperioden för de särskilda investeringsavdragen, dels enskyldighet för vissa företag all betala in elt belopp motsvarande av 1983års vinsler på särskilda investeringskonlon. I del sammanhanget berör jagocksä frisläppen av investeringsfonder och invesleringsre-server. Därefterbehandlar jag skärpningarna i kapitalbeskattningen i form av höjdförmögenhets-, arvs- och gåvoskatt, slopande av skattereduktionen föraktieutdelning och minskade förmåner inom skaltesparandet. Vidare tar jag uppsänkningen av den statliga inkomstskatten genom justeringar i skatteskalan ochdärav föranledda ändringar av sjömansskatten samt förslagel om all införa ensärskild skattereduktion pä grundval av erlagd medlemsavgift till fackförening.Jag behandlar sedan förslagen lill nya skatter, nämligen hyreshusavgift, skattpä videobandspelare och skatt på viss elektrisk kraft. Slutligen lar jag uppulnylljande och utvidgning av finansfullmaklen. Företagens investeringar i realkapital är i olikahänseenden gynnade vid beskattningen. Anskaffning av maskiner och andrainventarier stimuleras 1 1982/83. Prop.1982/83:50 2 genom lagen (1981; 1099) om särskilt investeringsavdragvid redovisningen av mervärdeskall. Del särskilda avdraget - som i praktikenutgör ett skattefritt bidrag motsvarande av anskaffningsprisel - medgesför inventarier som levereras . Undantagna frän avdragsrällen ärbl.a. begagnade inventarier, motordrivna fordon och fartyg. I lagen (1980:954) om särskill invesleringsavdrag förbyggnadsarbeten m. m. finns regler som syftar lill att främja investeringar ibyggnader och täckdikning för skallskyldiga som bedriver jordbruk, skogsbrukeller rörelse. Avdraget är (för täckdikning) och medges vid såvälden statliga som den kommunala laxeringen. För en skaltskyldig varsmargi-nalskatlesats är motsvarar avdraget således etl skattefritt bidragpå (för täckdikning). Avdragsrällen gäller ny-, till- eller ombyggnadeller täckdikning som utförs t.o.m. . Vissa byggnadsinvesteringarär undantagna från den extra avdragsrällen, bl. a. bostadsbyggnader,bensinstationer och parkeringshus saml butiks-, kontors-, bank-, hotell- ochreslauranglokaler. Investeringar i byggnader och inventarier stimuleras ävengenom frisläpp av investeringsfonder och invesleringsreserver.