prop · G60360 · 1982-12-31 00:00:00 — Några remissinstanser tar dock upp frågor omgränsbelopp för uppgiftsskyldigheten. , och länsstyrelseni anser alt gränsen för en nybliven arbetsgivaresanmälningsskyldighet bör vara kvar vid . Enligt riksskatteverketsmening är det mer angeläget att utnyttja befintliga resurser för en förbättringav överensstämmelsen mellan preliminära och slutiiga avgifter för störrearbetsgivare. föreslår att man - i stället för att sänkabeloppsgränsen för anmälningsskyldigheten - höjer gränserna för obligatorisk påföringav preliminär avgift och för debitering av särskild avgift, exempelvis från . I fråga om uppgiftsskyldigheten för en arbetsgivare, varsverksamhet utvidgas, föreslår länsstyrelserna i och Väslernorrlandslän alt femtedelsregeln kompletteras med en nedre beloppsgräns. iMalmöhus län föreslår gränsbeloppet . i Västernorrlandslän framhåller atl del inle kan anses meningsfullt att lägga ned arbete påsärskild beräkning för arbetsgivare där femledelsregeln beloppsmässigt ger småförändringar. och i anseratt femtedelsregeln bör kompletteras med en övre beloppsgräns för störrearbetsgivare. Innebörden skulle vara all om ökningen av löneutgifternaöverstiger ett visst högre belopp så skulle anmälningsskyldighet inträda ävenom ökningen inte motsvarar en femtedel av avgiftsunderlaget enligt denpreliminära debiteringen. påpekar all de störstaarbetsgivarna har lönesummor på . Dessa arbetsgivare kansåledes öka sina löneutgifter med . ulan att varaskyldiga att anmäla detta enligl femledelsregeln. Visserligen kan ökningar idenna storleksordning enligt verket upptäckas vid de samkörningar som föreslåsav utredningen, men detta medför förseningar och betydande likviditetseffekteroch ränteförluster. i föreslår att del påräkningen för preliminär avgift anges vid vilken lönesumma uppgiftsskyldighetför utvidgad verksamhel inträder. Jag anser del vara angelägel att nytillkomna arbetsgivareså snart som möjligl debiteras preliminär avgift. Nuvarande föreskrifter geralltför stort utrymme för förhalningar av uppgiftslämnandet. och entydigaregler om anmälningsskyldigheten för nyblivna arbetsgivare bör därför införas iAVGL. Prop.1982/83:60 13 Frågan är dä till vilket krontal gränsbeloppet föranmälningsskyldigheten bör bestämmas. För egen del anser jag alt del inuvarande läge, när man kan förutse införandet av ell helt nytt system inomkort lid, inle finns tillräcklig anledning att ändra på det hittillsvarandegränsbeloppet för anmälningsskyldigheten, . Riksförsäkringsverkethar tagit upp frågan om en höjning av beloppsgränserna för debitering avpreliminär avgift och för uttagande av särskild avgift. Avsikten härmed är attnämnda beloppsgränser skall anpassas lill beloppsgränsen föranmälningsskyldighet. Den arbetsgivare som inte har någon anmälningsskyldighetoch som betalar hela arbetsgivaravgiften i form av kvarstående avgift skulledärmed inte som riskera att behöva betala någon särskild avgift. Det lägstabeloppet för uttagande av särskild avgift är f.n. . På skattesidanmotsvaras den särskilda avgiften av kvarskatleavgiften, vars nedre beloppsgränsär . Den kommande samordningen av avgifts- och skattereglerna talar mol atlnu höja gränsbeloppet för den särskilda avgiften och därigenom öka skillnaden.Det finns enligt min mening inle heller skäl att höja gränsbeloppet fördebitering av preliminär avgift. Jag övergår härefter till frågan om uppgiftsskyldighelenför utvidgad verksamhet. framhållit är det angeläget att en arbetsgivare blir skyldig attunderrätta när hans löneutgifter börjar öka och därförkommer alt leda lill en kanske långt slörre avgift än som harförutsatts. Den av utredningen föreslagna regeln innebär all avgifisskyldighelenaktualiseras så snart löneutgifterna under det löpande utgiftsårel faktiskt harökat med mer än en femtedel av det avgiftsunderlag på vilket preliminär avgiftberäknats, dvs. den beräknade lönesumman . Härvid bortses dockfrån de fall när gränsen överskrids först efter utgången av november månad. Några remissinstanser har tagit upp frågan om den avutredningen föreslagna regeln med andelstal bör kombineras med beloppsgränser.En nedre beloppsgräns får den innebörden att uppgiftsskyldighel, även om denprocentuella ökningen är större än en femtedel, inle föreligger om ökningen avlöneutgifterna är mindre än del angivna gränsbeloppet. En övre beloppsgräns fården innebörden att uppgiftsskyldighet, oavsett den procentuella ökningensstorlek, alltid föreligger om ökningen av löneutgifterna är större än delangivna gränsbeloppet. Av främstresursskäl bör enligl min mening myndigheternas hantering av ärenden om ändrad preliminärdebileringlill följd av utvidgad verksamhet inriktas på de ärenden där del är fråga om slörrebelopp. Delta talar för att en nedre beloppsgräns byggs in i regeln omskyldighet att anmäla utvidgad verksamhet. Jag anser det av iMalmöhus län föreslagna beloppet, , vara väl avvägt. Med en sådanbeloppsregel kan man samlidigt undvara en regel om all ökningen skall översligaviss andel av 1982/83:60 14 tidigare beräknat avgiftsunderlag. Arbetsgivaren skallsåledes göra anmälan om utvidgad verksamhet så snart löneutgifterna med mer än50 . överstiger avgiftsunderlaget enligt den preliminära debiteringen.Uppgiftsskyldigheten skall fullgöras senast under månaden efter den då dennagräns passerats: Som utredningen föreslagit skall uppgiftsskyldighelen inteomfatta den ökning av löneutgifterna som kan inträffa utgiftsårel. Denna utformning av regeln innebär i förhållande tillutredningens förslag en snabbare och strängare uppgiftsskyldighel i de fall därutvidgningen av verksamheten medför beloppsmässigt större ändringar. bör, som i Skaraborgslän föreslagit, på räkningen på preliminär avgift upplysa arbetsgivaren om vidvilken lönesumma uppgiftsskyldighet för utvidgad verksamhet inträder. Jag förordar således atl det i AVGL införs bestämmelser omarbetsgivarnas uppgiftsskyldighet i enlighet med vad jag här har anfört. 2.3 Särskild beräkning av preliminär avgift Den s.k. schablonmetoden används i allmänhet för beräkningav den preliminära avgiften. Denna metod innebär att den preliminära avgiftenför etl utgiftsår beräknas med utgångspunkt i den slutliga avgift som senastdebiterades arbetsgivaren. En annan metod kan också användas för beräkning av denpreliminära avgiften, nämligen metoden med särskild beräkning. Del gäller början då slutlig avgift inte har påförts arbetsgivaren föregående år. Denpreliminära avgiften skall då bestämmas till belopp, som kan beräknas så närasom möjligt komma att motsvara den sluthga avgiften. Särskild beräkning avpreliminär avgift skall även göras då det kan antas att den slutliga avgiftenför ulgiftsåret kommer att avvika från den slutliga avgift som debiterats undernärmast föregående år med minst en femtedel av sistnämnda avgift. Särskildberäkning får också ske om skillnaden mellan annars utgående preliminär avgiftoch påräknelig slutiig avgift skulle bli mer betydande eller annan särskildomständighet föreligger. För arbetsgivarna innebär metoden med särskild beräkningatt de kan anmodas av eller den lokala skattemyndighetenatt lämna upplysningar om utgivna eller beräknade lönesummor. Utredningen konstaterar alt en särskild beräkning av denpreliminära avgiften regelmässigt leder till bättre överensstämmelse med dénslutliga avgiften än en schablonmässig beräkning på grundval av senast påförda Prop.1982/83:60 15 Det är därför enligt utredningens meningangeläget all metoden med särskild beräkning lillämpas i så stor utsträckningsom möjligl. Av resursskäl kan del likväl endast bli fråga om att utökametodens användning i elt begränsat antal fall och då endast beträffandearbetsgivare med etl stort antal anställda. Vid urvalet kan enligt utredningentvå grupper arbetsgivare komma i fråga. Del gäller dels arbetsgivare som gjortstora fyllnadsinbetalningar, dels arbetsgivare som debiterats höga kvarståendeavgifter. Utredningen bedömer del som lämpligt atl ca 200 arbetsgivare årligenväljs ut för särskild beräkning av den preliminära avgiften. Den särskildaberäkningen bör ske i samband med årsdebiteringen av preliminär avgift. Utredningenföreslår sålunda alt metoden med särskild beräkning av den preliminära avgiftenanvänds i ökad omfattning. Utredningens förslag har tillstyrkts eller lämnals ulanerinran av de flesta remissinslanserna. har dockinvändningar mol förslaget. Det krav på insändande av preliminär arbetsgivaruppgiftsom förenas med metoden för särskild beräkning innebär enligt förbundet elt omfattande arbete och följaktligen stora kostnader.Förbundet föreslår därför atl ett enklare uppgiftslämnande får användas. anser att den särskilda beräkningen börgöras någol senare än vad utredningen föreslagit. I likhet med utredningen anser jag att metoden medsärskild beräkning regelmässigt leder till bättre överensstämmelse mellan denpreliminära och slutliga avgiften än metoden med schablonmässig beräkning.Metoden med särskild beräkning bördärför komma till ökad användning. För altriksförsäkringsverket skall kunna göra en särskild beräkning av den preliminäraavgiften är det ofrånkomligt att arbetsgivaren måste lämna upplysningar omutgivna eller beräknade lönesummor. Detta uppgiftslämnande får enligt minmening godtas med hänsyn till angelägenheten av en korrekt preliminärdebitering. Självfallet bör arbetsgivaren endast åläggas alt lämna de uppgiftersom behövs för atl en riktig preliminär avgift skall kunna beräknas. I dettasammanhang vill jag framhålla önskvärdheten av all arbetsgivarna på ett tidigtstadium lämnar uppgifter i de fall en utvidgning sker av verksamheten. Påblanketten för den arbetsgivaruppgift som skall lämnas finns utrymmeatt lämna upplysningar om planerade eller redan inträffade förändringar iverksamheten. Om denna möjlighel utnyttjas fullt Prop.1982/83:60 16 ut, minskar behovet av särskill uppgiftslämnandepåföljande ulgiflsår för beräkning av den preliminära avgiften. Jag ansluler mig således till utredningens förslag attmetoden för särskild beräkning av den preliminära avgiften bör komma till ökadanvändning. De tillämpande myndigheterna får ta ställning till i vilkenutsträckning de kan ta denna metod i anspråk. Vid detta ställningstagande fårhänsyn tas lill bl.a. tillgängliga resurser i kontrollarbetet. Vad jag här har anfört föranleder inte ändring i AVGLeller annan lag. 2.4 Kontroll av arbetsgivaravgifterna 2.4.1 Allmänt om kontrollförfarandet Nuvarande ordning tillämpas en enhetlig ordning förinbetalning av skatt enligt uppbördslagen. Denna ordning innebär bl.a. attredovisning av källskatten skall ske på företagsnivå med användande avarbetsgivarens person- eller organisationsnummer som identitetsbeteckning.Tidigare kunde varje arbetsgivare i stort sett själv bestämma om han skullelämna redovisning för innehållen skatt under ett för hela företaget gällanderedovisningsnummer eller göra en fördelning under särskilda redovisningsnummerför t. ex. olika verksamheter eller skilda regioner. Den nya ordningen innebär atl man fått överensstämmelsemed den ordning som lillämpas vid arbetsgivarnas redovisning avarbetsgivaravgifter. 1978/79:161 angavs en sådan överensstämmelse varaönskvärd med tanke på registerföring och möjligheterna att göra kontrollerandejämförelser mellan arbetsgivarnas redovisning av käUskatter ocharbetsgivaravgifter. utvecklade i samarbetemed en metod för datamaskinella kontroller av den preUminäraavgiftsdebiteringen mot källskatteregistret. Förfarandet bygger på en samköming(sambearbetning) av källskatteregislret och arbetsgivarregistret. En sådansamköming gjordes och ytterligare samkörningar gjordes . Jagskall här i korthet redogöra för dessa samkörningar. Källskatteregislret, som är en del av det centrala skatteregislrel,innehåller bl.a. uppgifter från arbetsgivarnas uppbördsdeklarationer omutbetalda lönesummor och gjorda skatteavdrag. I registeröver arbetsgivarna (arbetsgivarregistret) registreras bl.a. arbetsgivarnasavgiftsunderlag saml debiterade och inbetalda avgifter. Genom att de bådadataregistren samkörs kan avgiftsunderlagen för de debiterade preliminäraavgifterna jämföras med de lönesummor på vilka skatteavdrag för preliminärskatt har gjorts. Samkörningarna resulterade i all de preliminära avgifternahöjdes för ett Prop.1982/83:60 17 stort antal arbetsgivare. För utgiftsårel höjdes depreliminära avgifterna för ca 3 100 arbetsgivare med sammanlagt ca 1,5miljarder kr. För utgiftsårel höjdes de preliminära avgifterna för ca 19300 arbetsgivare med sammanlagt ca . Av sistnämnda belopphänförde sig ca . lill arbetsgivare som inte tidigare påförtsnågon preliminär avgift. Utredningen föreslår alt förfarandet med samköming förkontroll av de preliminära avgifterna används i ökad omfattning. I sambanddärmed föreslås förlängning av tiden för den preliminära debiteringen ochinrättandet av ell sjunde uppbördstillfälle för att riksförsäkringsverketskall hinna påföra alla de nya preliminära avgifter som föranletls avsamkörningarna. Elt samkörningsförfarande föreslås också för alt kontrollerariktigheten av en anmälan om atl arbetsgivarens verksamhet har upphört ellerminskat. Utredningen föreslår vidare atl de slutliga avgifterna skallkontrolleras genom en samköming av arbetsgivarregistret ochskattemyndigheternas register över kontrolluppgifter. Slutligen föreslås atl deolika kontrollåtgärderna skall samordnas genom att ett särskilt registerupprättas. Den närmare innebörden av utredningens förslag behandlas isamband med redogörelsen för de olika kontrollåtgärderna. Av remissinstanserna tar datainspektionen, statskontoretoch kammarrätten i upp integritetsfrågor som föranleds av deföreslagna sambearbelningarna av dataregistren. Datainspektionen kan, som har nämnts, intetillstyrka utredningens förslag. Genom sarnbearbetningar mellan myndighetersregister sker enligt datainspektionen en sammansmältning av myndighetersverksamhetsområden och verksamhetsutövning som gör del allt svårare för denenskilde atl förstå eller förutse var den ena myndighetens ansvarsområde slutaroch en annan myndighets börjar. Datainspektionen vill särskilt framhålla attdel inte är de åsyftade effekterna med sambearbetningarna som inte kanaccepteras, ulan det föreslagna arbetssättet. Kammarrätten i framhåller att en avvägning måsteske mellan rättssäkerhetshänsyn och andra aspekter, exempelvis intresset av attsamhället inte undandras betydande penningbelopp. Varsamhet är härvid på sinplats i syfte atl förebygga att även de laglydiga samhällsmedlemmarna kännersin integritet hotad. I förevarande fall är fråga om register som harupprättats på grundval av dels upplysningar som lämnas till taxeringsmyndigheternatill ledning för den årliga taxeringen, dels uppgifter som avges tillriksförsäkringsverket för fastställande av arbetsgivaravgift. 2 1982/83. Prop.1982/83:60 18 uppgiftsinsamlandet är enligt kammarrätten så ensartat ochde aktuella uppgifterna av sådan karaklär att kammarrätten vid en avvägning avde motstående intressena finner sig kunna tillstyrka en samköming av registerliksom upprättandet av ett samordningsregister, allt i enlighet med vad som harförordals av utredningen. Statskontoretbiträder förslagel men förutsälter alt samkörningarna kompletteras medsärskilda åtgärder för att garantera säkerheten i rutinerna och möta riskernaför otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. Sålunda bör enligtstatskontoret lämnas särskilda upplysningar i blanketter och broschyrer om attkontroller sker mellan arbetsgivaravgifts- och skattesystemen och om hurkontrollerna utförs. Statskontoret anser vidare alt de föreslagnasamkörningarna är av sådan art att de bör beslutas av regeringen, exempelvisgenom ett tillägg i 4 § skalieregisterförordningen (1980:556). Medgivandet börenligt statskontoret inte vara generellt ulan innehålla närmare föreskrifter ombl.a. de uppgifter som får lämnas till och om ändamåletmed uppgiftslämnandet. För egen del vill jag anföra följande. Under desenaste åren har användningen av ADB ökat på avgifts- och skatteområdena. Dennautveckling har gjort det möjligt att effektivisera kontrollen. harutnyttjandet av ADB ställt krav på skydd mol otiUbörUgt intrång i denpersonliga integriteten. ,källskatteregistret och kontrolluppgiftsregistret är ADB-register. Av dessaingår källskatteregislret och kontrolluppgiftsregistret i det centrala skatleregistret. I skalteregisterlagen(1980:343) ges bestämmelser om det centrala skatteregistret. Utlämnande på ADB-mediumav uppgifter ur registret för annat ändamål än beskattning får enligt 11 § ske lillannan myndighet endast om detta följer av lag eller förordning eller regeringenhar medgivit det. För uppgifter som inte är sekretesskyddade kan regeringenbemyndiga datainspektionen att lämna sådant medgivande. I fråga om utlämnandeför beskattning ankommer det på den utiämnande myndigheten att la ställning, iden mån statsmakterna inte har beslutat om uppgiftslämnandet (prop. 1979/80:146s.48). Enligt skatteregisterlagen avses med beskattning bl.a. bestämmande avarbetsgivaravgift. Enligtdatalagen (1973:289) krävs vidare antingen beslut av eller regeringeneller, i vissa fall, ett tillstånd av dalainspektionen för att den mottagandemyndigheten skall få inrätta ett personregister på ADB-medium. Sådant besluteller tillstånd är en förutsättning för de samkörningar och detsamordningsregister som här har föreslagits. Denavvägning som måste göras mellan integriletshänsyn och intresset avinformationsutbyte genom samköming diskuterades vid tillkomsten av Prop.1982/83:60 19 skatleregisteriagen (prop. 1979/80:146 s. 26 och 27). Ifråga om utbyte av uppgifter mellan myndigheter och verksamhetsgrenar inomskatteområdet var utgångspunkten att utiämnande skall ske om uppgifterna behövsför verksamheten. Detta gällde även i fråga om uppgiftsutbyte mellan de vanligaskallemyndigheterna och t. ex. lullmyndighelerna som administrerar bl. 'mervärdeskatt vid införsel. Den omständigheten alt verksamheten påskatteområdet är uppdelad på flera myndigheter och organisatoriska enheterborde enligl föredraganden inte lägga hinder i vägen för elt uppgiftsulbyle sombehövs för att verksamheten skall kunna bedrivas på ett rationellt sätt. Vidareframhölls atl man i den nya taxeringsorganisationen i högre grad än tidigareavsåg atl granska flera olika skatter och avgifter vid samma tillfälle. Vadgällde utbyte av uppgifter i övrigt mellan skatteområdet och annatverksamhetsområde var utgångspunkten en annan. De enskilda medborgarna bordenormall kunna utgå från att uppgifter av känslig natur som lämnas för vissverksamhet inle används också för annan verksamhet. Mot dessa hänsyn fick vägasdels att informationsutbyte mellan myndigheter kan minska den enskildes uppgiftslämnandeoch statsförvaltningens kostnader, dels alt sådant utbyte kan möjHggöraangelägna kontroller. Vid den inlresseawägning som således måste ske bör man inletillåta uppgiftsutbyte i andra fall än då intresset av utlämnandet klart bedömsväga över risken för otillbörligt integritetsinlrång. Därvid måste man beaktabl. a. hur pass nära de ifrågavarande verksamhetsområdena ligger varandra, ivilken mån uppgifterna är sekretesskyddade hos den mottagande myndigheten samtom del finns möjligheter atl i förväg underrätta de enskilda om informationsutbytet. När del gäller arbetsgivaravgifterna vill jag erinra omden samverkan som sker i fråga om debitering och uppbörd av avgifter.Riksförsäkringsverket har huvudansvaret för debitering och uppbörd avavgifterna. har ADB-verksamheten i fråga om debitering ochuppbörd av avgifterna förts över till och länsstyrelserna.Till grund för avgiflsde-biteringen ligger arbetsgivaruppgiften, som skalllämnas in till den lokala skattemyndigheten. Efter viss kontroll, bl.a. enjämförelse med de kontrolluppgifter som arbetsgivaren lämnat, sänds uppgiftentill för dalaregistrering. Därefter översänds uppgiften tillriksförsäkringsverket. Avgiftsärendena handläggs således både avriksförsäkringsverket och skaltemyndigheterna. Jag vill också framhålla alt uppgiftslämnandet är likartatnär det gäller arbetsgivarnas skyldigheter all betala in avgifter och käUskatter.I båda fallen är arbetsgivarna skyldiga att göra inbetalningar till detallmänna som svarar mot storleken av utbetalda löner. Mot bakgrund av del anförda anser jag att man bör kunnagodta samkörningar som kontrollmetod vid bestämmandet av socialavgifter. Medhänsyn till vikten av att det allmänna inte undandras betydande penningbeloppgör jag för egen del den avvägningen att förfarandet med samkörningar 1982/83:60 20 bör användas i ökad omfattning. Med undantag av förslagel om förlängning av tiden för denpreliminära debiteringen och införande av etl sjunde uppbördslillfälleförutsätter mina överväganden inte någol ställningstagande från , menmed hänsyn lill den centrala roll som kontrollåtgärderna har för effektiviseringenav avgifisuppbörden vill jag i delta sammanhang även informera om de olikakontrollförfaranden som enligl min mening bör införas. Därefter ålerkommer jagtill frågan om erforderliga författningsändringar eller andra åtgärder (avsnin2.4.6). I dessa frågor har jag samrått med cheferna för justitie-och budgeidepartementen. 2.4.2 Kontroll av de preliminära avgifterna och införandetav ett sjunde uppbördstillfälle För uppbörden av de preliminära avgifterna underutgiftsåret finns sex uppbördstillfällen med senasie betalningsdag den 18 ienvar av månaderna februari, april, juni, augusti, . beräknar preliminär avgift under del löpande ulgiftsårel,skall den preUminära avgiften eriligt 19 § AVGL betalas in med lika belopp vidde uppbördstillfällen som infaller under återstoden av året. Erfarenheterna från de samkörningar som har gjorts visaralt det har varit svårt att hinna debitera alla arbetsgivare nya avgifter föreutgiftsårets utgång i de fall avgifterna befunnits vara för låga. Utredningen föreslår, som förut har nämnts, attförfarandet med samkörningar används i ökad omfattning. Kontrollen skall skegenom samköming av arbetsgivarregistret och källskatteregistret två gånger omåret. Den första samkörningen skall göras och denandra och avse arbetsgivare som har löneutgifter somuppgår till . Utredningen föreslår vidare alt en ny arbetsgivare som ärjuridisk person och som inte hunnit få ett organisationsnummer skall tilldelasett tillfälligt registreringsnummer för debitering av avgiften. Ansökan omsådant tillfälligt registreringsnummer skall göras av hoslänsstyrelsen i det län inom vilket arbetsgivaren driver verksamhet. Enligt utredningens bedömning behöver tiden för debiteringav preliminär avgift förlängas för alt skaU hinnadebitera nya avgifter för alla de arbetsgivare, vilkas avgifter visat sig varaför låga. Utredningen föreslår sålunda att preliminär avgift skall få debiterastill mitten av januari Prop.1982/83:60 21 året efter ulgiftsåret och att med anledning därav ettsjunde uppbördstillfälle inrättas. Detta skall sammanfalla med det ordinarie uppbördslillfälleli februari månad för löpande utgiftsår. Flertalet remissinstanser, bl.a. ,har tillstyrkt förslaget om inrättandet av etl sjunde uppbördstillfälle.Erfarenheten av de konlrollaktioner som företagits visar enligl verkel atl detvarit svårl alt före ulgiflsårets utgång hinna påföra de nya preliminäraavgifter som föranletls av kontrollen. Anledningen härtill är atl kontrollen -om den skall göras i form av en någorlunda tillförlitlig jämförelse mellan löneunderlagetför källskat-terna och avgiftsunderlaget för de preliminära avgifterna församma år- inte kunnat företas förrän relativt sent , då åtminstone två,men helst tre, källskalteuppbörder är registrerade. Verkel påpekar vidare atten höjning av den preliminära avgiften oftast måste föregås av skriftväxlingmed arbetsgivaren. När del gäller tidpunkterna för samkörningarna anser riksskatteverketatt dessa bör läggas någol senare än vad utredningen har föreslagit. () och SHIO-Familjeföretagen har avstyrkt förslaget om införandet av ettsjunde uppbördstillfälle.