prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Även i vissa andrafall kan emellertid lån behöva ersättas av bidrag. Jag förordar därför ifräga om experimenlbyggande att regeringen inhämtar bemyndigande allmedge atl stödet fill angelägna experimentbyggnadsprojekl i vissa fall ges iform av bidrag. Fömtsältningen för ell sådant medgivande atl vidga ramarna förbidrag bör vara atl, i hkhet med vad som f. n. gäller i fråga om byggnader med statligthuvudmannaskap, beslulsramarnaunder låneanslagen minskas. Med hänvisning till vad jag fidigare har anfört omeventuella förändringar i energiforskningens inriktning bör vissåterhållsamhet iakttagas när del gäller alt utnyttja beslulsramarna förexperimentbyggnadslån för andra ändamål. Regeringen bör därför kunna ställa upp särskildavillkor för en sådan omvandling av länemedel till bidragsmedel. Jag vill i del sammanhanget erinra om allteknik som har passerat forsknings- och utvecklingsstadiet men somfortfarande är förknippad med vissa tekniska eller ekonomiska risker kan fästöd frän oljeersättningsfonden. Jag räknar därför med alt rådet samverkarmed oljeersällningsfonden i sädana fall. Jag övergår nu lillatt behandla vissa anslagsövergripande frägor om verksamhetens omfattning under detkommande budgetåret och om rådets ålagandenunder de därpå följande budgetåren. Rådelshuvudalternativ ligger på en i stort sett oförändrad ambitionsnivå. n. inte finns anledning atl frångå de riktlinjer som tidigarehar beslutat om förordarjag atl rådets huvudalternativ i huvudsak skallgälla för budgelårel 1983/84. Del innebär all programverk- Prop.1982/83:100 Bilaga 13 79 samhelen under nästa budgetår lill sin inriktning börsvara mol den fördelning av beslulsramar som anges i följandesammanslällning, såvitt avser anslagenunder bostadsdepartementels huvudtitel. Som jag återkommer lill i del följande bör anslagsslmkturen inomdella område förenklas. Jag föreslårdärför alt alla bidragsmedel förs samman lill ell anslag, B 14. Byggnadsforskning.Pä motsvarande säll bör länemedlen föras samman under ell anslag, B 15. Härutöver kan vissa medel komma alt disponeras frånanslagel B 16. Information och utbildning m. m. i energifrågor. Forskningen spännersom regel över flera budgetär. Preliminära beslul bör därför kunnafattas för ytterligare två budgetår. 1 avvaktan på statsmakternas kommandeforskningspolitiska beslul förordar jag dock atl de preliminärabeslulsramarna för /85 och 1985/86 får en lägre nivä än vad som har varit fallet undersenare är. Till de frågor somgäller ramar och anslag i övrigt återkommer jag i del följande vid min anmälan av de särskildaanslagen. Energihushållning m. m. Energihushållningeni befintlig bebyggelse följer de riktlinjer som statsmakterna lade fastpå vären 1981 (prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr 1980/81:384). Delinnebär bl.a. all verksamheten riktas in på all minska den ärliga energianvändningen i byggnadsbeståndetmed ca brutto fram t.o.m. år1988. Till följd av samordning med andra ombyggnadsälgärder beräknasdock en mindre del av besparingen komma atl falla på liden . Vidare främjas inom ramen för det s. k.konverteringsprogrammet en övergängfrän olja lill andra energislag. Energihushållningen i byggnader ingär som en del i del samladeenergihushållningsprogram som beslutade om (prop. 1980/81:90,NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Enomprövning av programmet avses ske omkring . Arbetet förbereds f.n.av energisparkommittén (I 1974:05). Regeringen kommer dock all fram till omprövningen vidta ålgärderför att effektivisera energihushållningen. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 80 Den totalaenergilillförseln i landet uppgick är 1981 lill ca393 TWh. Härav svaradeoljeprodukter för ca243 TWh eller . Elkraftens andel var medanåterstoden utgjordes av kol, koks och andra fasta bränslen. Enligt gällandeindelningar fördelas energianvändningen på sektorerna industri, samfärdsel samlbosläder, service m. m. Sektorn bosläder, service m. m. omfaltar bostäder,offentlig service, handel, byggnadsverksam-hel, jordbmk saml fiske. Den totalaenergianvändningen inom denna sektor var ca 159TWh. Den heltdominerande delen av användningen hänförde sig lill uppvärmning av byggnaderoch lappvarmvalllen. De uppgifter som f. n.finns om byggnadsbeståndels energianvändning är förenade med stor osäkerhet.Energisparkommittén, som har haft i uppdrag alt fortlöpande följaenergikonsumtionens utveckling, har i en rapport redovisat enbedömning som lyder pä att den genomsnittliga årliga energibesparingen i den befintligabebyggelsen har varit omkring 1,per är. har redovisat material som lyder på all den ärligaenergibesparingen har varit mellan 2,7 och 3,. Debåda undersökningarna är dock inle helt jämförbara. Arbete pågår med alt fåfram en bättre statistik över energisparandels omfattning. Bl.a. genomförstatens en undersökning av energiförbrukningensutveckling i del befintliga byggnadsbeståndet: Effektiviteten ienergisparandel behöver ökas. En samordnad planering måste utgöra gmnden förkommunernas insatser inom energiområdet. De regler som gäller för kommunernasansvar och befogenheter inom della område kommer därför all ses över. Även delstatliga energisparslödel kommer atl prövas, i syfte all öka möjlighelerna allstyra stödet till den bebyggelse där del får bäsl effekt. Statens insatser förenergihushållning i befintlig bebyggelse omfattar bl.a. slöd tillenergibesparande ålgärder, slöd lill kommunernas besiktnings- ochrådgivningsverksamhet saml stöd lill informafion och utbildning i energifrågor.Det statliga slödel lill forsknings-, utvecklings- och demonstralionsverksamhelinom energiområdet har redovisats i del föregående. Stöd liU energibesparande åtgärder För energibesparandeålgärder i befintliga statUga byggnader disponerar /74 särskilda medel. Fram lill användes dessa medelenbart för energibesparande ålgärder i styrelsens egel faslighetsbeslånd.Under liden därefter har med dessa medel finansierats energibesparande ålgärderäven i andra statliga byggnader utanför affärsverkens område. De byggnader som omfattas av del slöd sombyggnadsstyrelsen fördelar, ulgör av landels totala byggnadsbestånd.Betydande sparmöj- 1982/83:100 Bilaga 13 81 ligheter finns i de statliga byggnaderna. Enligl minmening är del viktigt atl dessa sparmöjligheter fillvaratas. Utöver den positivaeffekt på statsbudgeten som minskade driftskostnader innebär vill jagpoänglera del demon-slrationsvärde som ligger i all statens egna byggnaderhar en låg energiför-bmkning. Mot denna bakgmnd kommer jag i del följande atlförorda atl nuvarandeslödvolym bibehålls. Utöver medlen förstafiiga byggnader lämnas slöd också till ålgärder i bostadshus och iallmänna samlingslokaler. Sedan slödel infördes och t.o.m.den 30 september 1982 har stöd beslutats för ålgärder i bostadshus,kommunala och landslingskommunala byggnader m.m. samt allmänna samlingslokalerlill etl belopp av nära . Sedan utgången av är 1981 lämnas inte slöd till kommunala och landslingskommunalabyggnader. Slödel till allmänna samlingslokaler belastar fr. o. m. budgetåret1982/83 anslagel B 12. Uppmstningsbidrag m.m. lill allmänna samlingslokaler. När del gällerenergisparslödel till ålgärder i bostadshus har under de senaste budgetårenefterfrågan på slöd varit mindre än de tillgängliga ramarna. /82 var den anvisade ramen för della ändamål 1850milj. kr.,medan det beslutade slödel endast uppgick fill ca 1240milj. För innevarandebudgetår är ramen 1900milj. Bosladsslyrelsen bedömer all del stöd som beslutasunder /83 kommer atl uppgålill ca 1065 milj. kr. harnyligen beslutat (prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 1982/83:8, rskr 1982/83:112) omvissa tillfälliga ålgärder som förväntas :öka efterfrågan påenergisparslödel fill bosläder under innevarande och nästa budgetär. Stödet tillförbättring av isolering i bjälklag och ytterväggar samt för byte ochkomplettering av treglasfönster har utökats. Bidrag lämnas av dengodkända kostnaden, dock inle till den del av kostnaden som avser utbyte av fasadskikt. harsamtidigt beslutat om ett investeringsbidrag till sådana rörledningar för fjärrvärme som besläils (prop. 1982/83:50bil. 6, NU 1982/83:18, rskr 1982/83:111). 1 samband med övergång till Qärrvärme lämnas lån förenergibesparande ålgärder lill kostnaderför abonnenlcenlraler och värmeväxlare saml för anslutningsavgifter m.m. Genom den tidigareläggning avplanerad Qärrvär-meanslutning som väntas ske på gmnd av del tillfälligabidraget ökar också belastningen påramen för beslut om län för dessa ändamål. Genom de nämndaätgärderna räknar jag med all efterfrågan på energisparstöd fill bostäderkommer alt höjas avsevärt. Jag kommer därför i det följande altföreslå atl beslutsramen för detta ändamål förblir lika slor som under innevarande budgetär. Regeringen hartidigare fält bemyndigande all inleda en försöksverksamhet meden decentralisering lill kommunerna av beslutanderätten i ärendensom rör statligt stöd lill energibesparande ålgärder 6 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 13 82 1981/82:150 bil. 5, CU 1981/82:42, rskr1981/82:395). Jag avser all föreslå regeringen all en sädan verksamhetskall inledas i några av våra slörsla kommuner. Genom en sädandecentralisering ges möjligheter fill en bällre samordning medenergiplaneringen i kommunen, liksom möjligheter atl förkorta handläggningstiden för dennatyp av ärenden. En viktigfömtsättning för all det statliga energisparslödel skall få avsedd effekt är att de produkter somerhåller slöd har tillräckligt hög kvalitet. ställs i många fallkrav på alt produkter för vilka statligtslöd lämnas skall vara lypgodkända. För atl det skall vara möjligl atl utvidga typgodkännandeverksamhelen krävs altlämpliga prövningsmeloder utvecklasinom energiområdet. Statens provningsanslalt har /82 fått särskilda medel för attutveckla metoder för provning och kontroll inom energiområdet. Jagkommer i del följande atl förorda alt medelför detta ändamål ställs lill provningsanslallens förfogande även /84. Den kommunalarådgivnings- och besiklningsverksamhelen spelar en central roll förenergisparandel i byggnader. Genom alt varje fastighetsägare kan få vägledningom vilka energisparålgärder som är mest lämpliga all vidta i hans egethus skapas goda fömtsättningar för ell effektivt energisparande. Statligt slöd förverksamheten har lämnals /78. beslöt år1981 (prop. 1980/81:133, CU 1980/81: 37, rskr 1980/81: 384) att under enfemårsperiod från och med /82 bevilja bidrag förverksamheten med minsl 130milj. För /83 har medlen disponerats på följandesäll. Besiktning, rådgivning m. m. 125 milj. kr. Energislalisfik 5 milj. kr. Särskildaaktiviteter inom energisparområdel 6 milj. kr. Besiklningsverksamhel av destora fastighets- förvaltarna lOmilj.kr. Jag anser atlverksamheten nu har fält en tillfredsställande inriktning och omfattning. Jagkommer därför i det följande atl föreslå ell oförändrat slöd för delta ändamål. En fömtsättning föralt det intresse som mänga fastighetsägare har för energisparande skaUresultera i alt energisparåtgärder vidtas, är all den information somfastighetsägarna får från olika myndigheter m. m. är samstämmig ochkonsekvent. Informations-, utbildnings- och demonstrations-verksamhet ienergifrågor bedrivs av ett flertal myndigheter och organisalioner. Jagkommer i del följande atl lägga fram förslag som syftar lill en bällre samordning av dessainsatser. 1982/83:100 Bilaga 13 83 Sedan beslul om enenergisparplan för befinfiig bebyggelse(prop. 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) har energihushällningsdelegationen(Bo 1978:03) haft lill uppgift följa, samordna och effektiviseraenergispararbelel och utvärderingen av detta arbete. Dessa uppgifter kommer i fortsättningen alt utföras inomregeringskansliet. Härvid kommer myndigheter, konsulter m.fl. att ges iuppdrag atl genomföra vissa undersökningar.Denna omorganisation innebär inle all ambitionsnivån sänks ulan har till syfte all effektiviseraverksamheten. Bosladsslyrelsen harinom sill område i uppdrag atl fortlöpande följa effekterna avenergisparslödel. Styrelsen har tidigare redovisat vissa problem med del datorbaserade syslem somanvänds för alt följa stödets effekter.Enligl styrelsen har dock dessa problem i slort sett lösts och fortlöpande stafistik kan nu lämnas. Jag finnerdet fillfredsställande atl en löpandeerfarenhetsåterföring nu kan ges. Därigenom skapas elt bällre underlag för beslul om utformningen av detekonomiska stödet och de övrigastyrmedel som behövs för atl energisparverksamhelen skall fä en lämpliginriktning och en tillräcklig omfattning. Krav på nytillkommande bebyggelse Genom en ändring i 44a§ byggnadsstadgan(1959:612, omtryckt 1981:873) infördesvåren nya bestämmelser om uppvärmning av byggnader (prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr 1980/81:384). Bestämmelserna innehåller krav som syftar till altskilda energislag skall kunna ulnylljasför uppvärmning utan omfattande ändringar i byggnaden eller dess uppvärmningssystem. Bestämmelserna skulleenligl beslul träda ikrafl . De nya kraven kommer i vissa fall att påtagligt förändra fömtsättningama för hurbyggnader skall utföras. Industrinmåste i sådana fall göra betydande omställningar av sin produktion. Riksdagenhar därför på regeringens förslag (prop. 1982/83:45, CU 1982/83:9, rskr 1982/83:79) beslutat alt ikraftträdandet av de nyabestämmelserna skall skjutas upp ettär, dvs. Under de senasieåren har byggskador i bostadsbeståndet påträffats. Särskilduppmärksamhet har riktats mol fukt och mögelproblem i smähus samt mot rötskadadefönster och söndervittrade balkonger. Till byggskador kan i principocksä räknas hälsofariiga material. Del finns ingen entydig orsak fill altbyggskador uppträder. Inle sällan saknas dock tillräcklig kunskap om allaeffekter av ell visst utförande eller om nya materials egenskaper. Många gångerhar inte heller den kunskap som finns trängt ul till byggarbetsplatserna. 1982/83:100 Bilaga 13 84 Behovel av ålgärder molbyggskador och eftersatt underhäll inom bostadsbeståndet har av uppskattats lill ca . per är utövervad faslighelsförvallarna lägger ned pä reparationer och underhåll. Detfinns nu förhållandevis goda kunskaper om hur skadorna bör åtgärdas och hur mankan förebygga skador. Ytterligare kunskaper behövs dock för atl oväntade ochkostsamma underhållsin-salser skall kunna undvikas i framliden. Frän samhällels sida har under en läng fid åtgärdervidtagits för all förebygga skador. I Svensk byggnorm (SBN) ställs krav somsyftar lill all förhindra byggskador. Som komplemenl lill byggnormen harstatens planverk gett ul informationsmaterial bl.a. om fuklskydd. Med medel från byggforskningsrådet bedrivs inom bl. a. byggforskningsinslilulel och provningsanstallen forskning somsyftar lill all öka kunskaperna om materialegenskaper och byggnad sulföranden.Enligl min uppfattning bör denna forskning ges hög prioritet under de närmasteåren. Fortsalla satsningar på dessa områden saml en utökad information omresultatet av della arbete är enligt min mening en fömtsättning för altbyggskador skall kunna begränsas. Samhället har här tillsammans med byggnads-och byggmaterialindustrin en angelägen uppgift. Forsknings- ochutvecklingsverksamheten bör också kunna leda till kostnadsbesparingar i arbetetmed alt avhjälpa redan inträffade byggskador. När del gäller utförandetpå byggarbetsplatsen finns det behov av bättre kvalitetsstyrning och kontroll. Ansvaretför detta ligger i första hand hos de byggande själva. I arbetet med förslagtill ny plan- och bygglag övervägs skärpta krav på de byggandes egenkontroll. Del är emellertid enligtmin uppfattning inte rimligl alt räkna med alt byggskador helt kan undvikas ibostadsbeståndet. Det innebär inte att man kan acceptera situationen som den äri dag, med de påfrestningar som byggskador medför för den enskilde. Jag villhär erinra om vad jag har anfört i det föregående (sid. 38) om etl garanti- ochförsäkringsskydd för sådana statligt finansierade småhus som upplåts medägande- eller bostadsrätt. Jag hemställer all regeringen föreslår all godkänna vad jag harförordat om kostnader för experimenlbyggande och försöksanläggningar. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 85 1981/82 Utgift' 8501000 Reservalion 69767115 1982/83 Anslag'- 128000000 1983/84 Förslag 114000000 'Avser anslaget B 15. Byggnadsforskning samtreservationsanslaget B 19. Byggnadsforskningsverksamheten finansierades fram tillutgången av är 1981 till övervägande delen genom en särskildbyggnadsforskningsavgift. Fr.o.m. den 1 januari1982 finansieras verksamheten med statsmedel. Från anslagelbetalas bidrag lill forsknings- och utvecklingsverksamheten inom byggnads- ochanläggningsområdet. Medel från anslagelByggnadsforskning kommer lill användning inom fyra av rådets program, nämligenprogram 1, Samhällsplanering, program 2, Byggnadsplanering, program 3, Byggnadsteknik ochprogram 5, Energihushållning. Omfattningen av denicke energiinriktade verksamheten följer statsmakternas beslut, sominnebär en ärlig minskning med fram t.o.m. /85. Mellan rådelshuvudprogram sker, i enlighet med den reviderade plan som redovisades ianslagsframställningen för budgetåret1982/83, en viss omfördelning lill förmån för program 3, Byggnadsteknik. För den ickeenergiinriktade verksamheten anger rådet för /84 underförevarande anslag ell medelsbehov om 142milj.kr. Rådet hemställer vidare ommedgivande att meddela beslul om slöd lill forskning och utveckling underbudgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87 intill ell preliminärt beloppav 114milj.kr., 71 milj.kr. resp. 43 milj. kr. I en skrivelse den27 har rådet hemställt att beslulsramen underreservationsanslaget B 14. Byggnadsforskning för /84 ökas med3,5milj.kr. Ökningen avser experiment-, demonstrations- ochutbildningsverksamheten inom ombyggnads- och sladförnyel-seområdel. Rådet hemställerockså all för budgelårel 1983/84 få meddela beslut om bidrag till forsknings-och ulvecklingsverksamhet saml planering, uppföljning och utvärderingav forskningsinriktat experimenlbyggande inom ener-gihushällningsområdetinom en ram om 43,7 milj.kr. Rådet hemställer vidare om medgivande alt få meddelabeslul om slöd lill forsknings- och utvecklingsverksamhet inom energihushållningsområdetunder budgetåren 1984/85 och 1985/86 intill eft belopp av 35 milj.kr. Rådet beräknar /84 all ett anslag om 154,2 milj.kr. behöver anvisas under förevarande anslag. 1982/83:100 Bilaga 13 86 Under innevarandebudgetår kommer den allmänna byggnadsforskningen all bli föremål för vissaöverväganden rörande inriktningen av forsknings- och utvecklingsverksamhetenunder . Som jag har nämnt avser jag att föreslåregeringen alt förelägga en proposition i ämnel under våren 1983.Avsikten är alt de bedömningar som görs i propositionen bl. a. skall kunna ligga tillgrund för rådels arbete med sin verksamhetsplan för treårsperioden1984/85-1986/87. Jag delar rådets bedömningav behovel av ökade insatser inom ombyggnads- och sladsförnyelseområdel. Del finns ell behov avutbildnings- och demonstralionsverksamhel, särskilt när del gäller ombyggnadsfrågor. F.n. finns del emellertid inle underlag för alt frångå tidigare beslulj fråga om omfattningen av den allmänna byggnadsforskningen. Frågor om förnyelse av delbefinfiiga bostadsbeståndet kommer all behandlas dels inom ramen för denöversyn av bostadspolitiken (Dir 1982:94) som skall göras, dels i särskild ordninginom . Enligt regeringsförklaringen skall ell särskill programför den s. k. ROT-sektorn utarbetas. Enligt min uppfattning är del önskvärt all rådet inomramen för fillgängliga resurser även i fortsättningen lägger slor vikl vid ombyggnadsfrågornaoch sambandetmed bl. a. energihushållning i befintlig bebyggelse. Rädet svarar inomramen för sitt program Energihushållning för merparten av den forsknings- ochulvecklingsverksamhet som är avsedd all stödja genomförandet av energisparålgärderi ny och befintlig bebyggelse. Rådels verksamhe* i denna del finansieras under innevarandebudgetår med medel från anslage-;: B 17. Vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet.Fr.o.m. nästa budgetär kommer denna verksamhel alt betalas med medel frånförevarande anslag. Verksamheten inomenergihushållningsprogrammet fortsätter i överensstämmelse med deriktlinjer som statsmakterna drog upp . Jag förordar altbeslulsramen för della ändamål förblir på samma nivå som under innevarandebudgetår. Medel för informationsverksamheten i anslutning till denenergiinriktade prototyp- och demonstralionsverksamhelen tas upp underanslagel B 16. Information och utbildning m. m. i energifrågor. Jag vill samtidigtbetona alt det inle föreligger några klara gränser mellan den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som avser energihushållning pä den ena sidan ochden allmänna byggnadsforskningen på den andra. Det slår rådet frittall, inom ramen för de mäl som statsmakterna har angett för verksamheten,fördela tillgängliga medel på elt ändamålsenligt sätt. De verksamheter somjag nu har berört hänförs i forlsällningen lill byggnadsforskning. Mot bakgrund av vadjag nu har anfört förordar jag en beslulsram för byggnadsforskning, exkl. slöd till experimentbyggande,av 177milj.kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 87 budgelårel 1983/84. För de påföljande budgetåren beräknarjag en preUminär ram av 105 milj.kr. under budgelårel 1984/85 och 65 milj.kr. under budgelårel 1985/86. Anslagsbehovet /84 beräknar jag med hänsyn lill behållningen och de tidigare anvisade medlen under anslagettill 114milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. medgealt beslul om slöd till byggnadsforskning, exkl. slöd fill experimenlbyggande, fär meddelas inom enram av 177000000kr. under budgelårel 1983/84, . 2. medgealt beslul om slöd lill byggnadsforskning, exkl. stöd lill experimenlbyggande,under budgetåren 1984/85 och 1985/86 preliminärtfär meddelas inom en ram av . 3. fillByggnadsforskning för budgelårel 1983/84 anvisa elt reservationsanslag av 114000000kr. Nytt anslag (Förslag) 34000000 Under dellareservationsanslag bör medel las upp för län lill fördyrade byggnadskostnader i samband medforskningsinriktat experimenlbyggande inombostadsförsörjningen och inom energiområdet. Kostnaderna fördessa ändamål har tidigare belastat reservationsanslagen B15. Lån tillexperimentbyggnade inom bostadsförsörjningen och BI6. Län lillexperimenlbyggande inom energiområdet m. m. Behållningen på dessa anslag, som vid utgången avbudgelårel 1981/82 var sammanlagt 31,5 milj. kr., bör tillföras del nyaanslaget. Lån lillexperimenlbyggande inom bostadsförsörjningen kan beviljas till alla typer ay husoch är avsedda all göra del möjligl alt genomföra experiment- ochutvecklingsprojekt som syftar lill lösningar som kan ha god möjlighet all få enmer allmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden. Lån till experimenbyggandeinom energiområdet syftar till all nya energikällor samt ny byggnads- ochinstallationsteknik systematiskt skall kunna prövas i full skala. anlal experimenlbyggnader avsesdessutom ocksä kunna ulnylljas somderiionstrationsanläggningar då ny teknik skall introduceras för merallmän tillämpning. Forskningsinsatser i anslutning lill experimenlbyggandelingår i programmet Energianvändning förbebyggelse inom det samlade energiforskningsprogrammet. harbeslutat om forskningsprogrammets inriktning och omfattning /82-1983/84 (prop.1980/81:90, NU 1980/81:60, 1982/83:100 Bilaga 13 88 rskr 1980/81:381 saml prop. 1981/82:100 bil. 17, NU1981/82:30, rskr 1981/82:356). har vidare beslutat om delforskningsinriktade experimenlbyggandel och om forskningsinsatsernas omfattningoch inriktning inom energihushällningsverksamheten (prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr1980/81:384). Medlen betalas ul avbosladsslyrelsen efter beslul av siatens räd för byggnadsforskning. Föreskrifter för långivningen finns iregleringsbrev den 17juni 1982 avseendeanslag lill byggnadsforskning m.m. /83. Föreskrifternainnebär i korthet följande. för byggnadsforskning fårbevilja lån till sädanl experimenlbyggande som ingår som ell ledi rådets forsknings- och utvecklingsverksamhet och högst med det belopp som motsvarar den av rådet godkändakostnaden för byggföretaget till dendel kostnaden är motiverad från experimenlsynpunkt.