prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om studieslödslagen(1973:349)' dels alt punkterna 6 a-ei övergångsbestämmelserna skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 5 kap.4-8 §§ och 6 kap. 6-10§§ skall betecknas 5 kap. 5-8, 4 §§ och 6 kap. 7-10 §§respektive 6§, dels att de nya 5 kap. 5och 7 §§ samt 6 kap. 7 och 9 §§ skall ha nedan angivna lydelse, de/i alt 2 kap. 1 §,3kap. 5,7, 11 och 24 §§, 4 kap. 3, 16 och 19 §§,8 kap. 43 §, 9 kap. 2 § samtpunkt 6 i övergångsbestämmelserna skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i lagen skallinföras en ny paragraf, 6 kap. 11 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studerande vidgrundskolan har rätt lill förlängt barnbidrag med från ochmed kvartalet efter det under vilket han fylll . Delsamma gäller studerande som Detsamma gäller studerande som deltageri motsvarande undervis- deltar i motsvarandeundervisning ningvid skola som avses i 33 etter vid skola som avses i 33,i' eUer 34 34§ skollagen (1962:319). a § skollagen (1962:319). Studiehjälp utgår försådan del av läsår under vilken den studerande bedriver studier. Studiehjälp i form avåterbetalningspliktiga studiemedel utgår även för lid under vilken denstuderande är sjuk enligt vad som anges i 13-19 §§, om ej annat följer avbestämmelser som regeringen meddelar. Vid tillämpning av förstastycket och bestämmelse som avses i andra stycket beaktas endast heta, sammanhängandetidsperioder under etl kalenderhalvår för heltidsstuderande och 30dagar för deltidsstuderande. Vid tillämpning avbestämmelse i detta kapitel skall läsår anses omfalla del anlal dagar sombestämmes av regeringen eller myndighet som regeringen utser. Delta anlaldagar skall därvid anses infalla under del eller de ' Lagen omtryckt 1981:579. Senastelydelse 1982: 1244. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse kalenderhalvårsom bestämmes av regeringen eller myndighet som regeringen utser. Inackorderingsfillägg utgår med imånaden lill studerande som behöver inackordering. Till-lägget omfattardessutom hemreseersäilning enligt de närmare bestämmelser som meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen utser. Inackorderingstillägg utgår med imånaden till studerande som behöver inackordering. Tilllägget omfattardessutom hemreseersäilning enligt de närmare bestämmelser som meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen utser. Behovsprövat fillägg utgår med högsl 265 kronori månaden. Behovsprövat tillägg ulgår med högst 290 kronori månaden. Närmare beslämmelser om behovsprövat tilläggmeddelas av regering- Vid beräkning av studiehjälp/ör sådan det avläsår som överskjuter eUer ej uppgår lill hel månad, skall för vecka beräknasen fjärdedel av mänadsbeloppet. Studiehjälp beräknas icke för dagar, som ejutgör hel vecka. Belopp som enligt första stycket beräknas förvecka avrundas lill helt krontal vid öretal under 50 nedåt och vid annatörelal uppåt. Vid beräkning av studiehjälp, skall för periodom beräknas hälften av månadsbeloppet. Belopp som enligt förstastycket beräknas för period avrundas till helt krontal vid örelalunder 50 nedåt och vid annat öretal uppåt. Studiemedel får ejbeviljas för tid för vilken särskilt vuxensiudiestöd enligl 7 kap. redan harbeviljats. Beviljas studerande särskilt vuxensiudiestöd försådan lid för vilken den studerande redan har beviljats studiemedel, får denstuderande ej uppbära studiemedlen för denna lid. Har den studerande redanuppburit studiemedel för sådan lid gäller 7 kap. 20 §. Studiemedel får ej heller beviljas elleruppbäras för lid för vilken utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildningeller utbildningsbidrag för doktorander ulgår, om ej Studiemedel får ej heller beviljas elleruppbäras för tid för vilken ulbildningsarvode under lärarutbildning,utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller ul- ' Senaste lydelse1982:266. '' Senaste lydelse 1982: 266. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse annatföljer av bestämmelse som regeringen meddelar. bildningsbidragför doktorander ulgår, om ej annat följer av bestämmelse som regeringenmeddelar. 16 § För heltidsstuderande minskas det beloppsom ulgår enligl 13 § första stycket pch 14 § för varje hel, sammanhängandelidsperiod med en artondel av den del av den studerandes inkomstunder kalenderhalvåret som överstiger nedan för skilda perioder angivna delarav basbeloppet, nämligen sammanhängande tidsperioder om 15dagar för vilka studiemedel skatt ulgå 3 4 5 6 7 lägst 8 Antal heta, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skaU utgå högst 2 3 4 5 6 7 8 För deltidsstuderande minskas del belopp somulgår för ell kalenderhalvår enligl 13 § första stycket och 14 § för varjehel, sammanhängande tidsperiod med en niondel av den del av denstuderandes inkomst som överstiger avbasbeloppet. För deltidsstuderande minskas del belopp somulgår för etl kalenderhalvår enligl 13 § första stycket och 14 § för varjehel, sammanhängande tidsperiod med en niondel av den del av denstuderandes inkomst som överstiger nedan, för skildaperioder angivna delar av basbeloppet, nämUgen Anlalheta, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skalt ulgåunder kalenderhalvåret I 2 3 4 lägst 5 Utöver vad som följer avförsta stycket minskas det belopp som enligt 13 § första stycket och 14 § utgårtill deltidsstuderande för varje hel sammanhängande tidsperiod medtvå fyrtiofemledelar av den del av den studerandes förmögenhet som överstigersex gånger basbeloppet. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 671 Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Timstudiestöd ulgör för studiefimmeenligl 3 § första stycket 1 och för timme enligl 3 § första stycket 2. Timstudiestöd ulgör för studietimmeenligt 3 § första stycket 1 och för limme enligt 3 § första stycket 2. Timstudiestöd får inomell län under samma budgetår utgå med sammanlagt högsl del belopp som följerav beslämmelser som regeringen meddelar. Del belopp som slår lill förfogande för timstudiestöd inom ell län ulgår lill 1. arbetstagare som utför sitt arbete på en huvudsakUg arbetsplats inom länet, 2. arbetstagare som på grund av resor i sin anställning eller annan omständighet ej utför sitt arbete på en huvudsaklig arbetsplats men som med hänsyn titt sina arbetsförhållanden utbildningen pågår kan anses tillhöra länet. Del belopp som slår tillförfogande för timstudiestöd inom ell län ulgår lill 1. arbetstagare som utförsitt ar bete huvudsakligen inom länet och för vilken facklig organisation har ansökt om timstudiestöd, 2. arbetstagare som på grundav resor i sin anställning eller annan omständighet ej utför sill arbete inomhuvudsakligen ett län men för vilken facklig organisation, som har sinpostadress i länet, har ansökt om timsludiestödet, 3. arbetstagare som självhar ansökt om timstudiestöd och som är bosatt i länet, när han ger in ansökanom sådant stöd. Regeringen ellermyndighet som regeringen utser får bestämma att viss del av det belopp som stårtill förfogande för timstudiestöd inom ett län skall förbehållas 1. sådana arbetstagareför vilka facktig organisation med stöd av 8 § andra stycket ansöker om timstu diestöd eller 2. någon på annat såttbestämd grupp av arbetstagare. Inkomslbidrag ulgör Inkomstbidrag utgör Internatbidrag utgör Internatbidrag utgör Dagssludieslöd får inom etl län under sammabudgetår utgå med sam- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse manlaglhögsl del belopp som följer av beslämmelser som regeringen meddelar. Det belopp som slår tillförfogande för dagstudieslöd inom elt län ulgår till 1. arbetstagare som utförsitt ar bete på en huvudsaklig arbetsplats inom länet, 2. arbetstagare som på grundav resor i sin anställning eller annan omständighet ej utför sitt arbete på enhuvudsaklig arbetsplats men som med hänsyn till sina arbetsförhållanden kananses tillhöra länet, 3. studerande som ej ärarbetstagare och som är bosatt i länet, när han ger in ansökan om dagstudiestöd. Regeringen eller myndighet som regeringen utserfår bestämma att viss del av det belopp som står lill förfogande fördagstudieslöd inom elt län skalt förbehåUas 1. sådanaarbetstagare för vilka facklig organisation med slöd av 10 § andra stycketansöker om dagstudiestöd, 2. någon på annat sättbestämd grupp av studerande. Det belopp som står lillförfogande för dagssludieslöd inom ell län ulgår fill 1. arbetstagare som utförsitt ar bete huvudsakligen inom länet och för vilken facktig organisation an sökt om dagstudiestöd, 2. arbetstagare som på grundav resor i sin anställning eller annan omständighet ej utför sitt arbete inomhuvudsakUgen etl län men för vilken facklig organisation som har sin postadressi länet, har ansökt om dagstudiestödel, 3. studerande som själv haransökt om dagstudiestöd och som är bosall i länet, när han ger in ansökan omsådant slöd. Har internatbidragbeviljats facklig organisation för fördelning mellan vissa arbetstagare gällerföljande utan hinder av vad som eljest föreskrivs i detta kapitel. Bidraget får utgå littden fack tiga organisationen i stäUel för tiU den studerande. Bidraget skaU motsvaraden fakliska kostnaden för resor, kost och logiför den studerande. Förvarje kurs får bidragen dock aldrig beräknas till högre belopp än Sommotsvarar i genomsnitt för och varje studerande som har rätttitt bidraget. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Fråga om slufiig avgift för elt avgiftsårprövas särskill för viss äterbetalningsskyldig, om medgivande enligl 39 § harlämnats eller om den älerbetalningsskyldige begär sådan prövning. Förprövningen gäUer 44-49 §§. Ansökan om prövningenligl första stycket skall ha kommit in till centrala sludiestödsnämnden föreutgången av november månad tredje året efter avgiftsårel. Fråga om slutlig avgiftför ett avgiftsär prövas särskill för viss återbetalningsskyldig, 1. om medgivande enligl 39 §har lämnals, 2. om denälerbetalningsskyldige begär sådan prövning eller 3. om denåterbetalningsskyldige inte har betalt den preliminära avgiften i sin helhetföre utgången av året efter avgiftsåret och om han bedöms ha varU bosatt iriket under avgiftsåret. För prövningen gäller 4449 §§. Ansökan omprövning enligt första stycket 2 skall ha kommil in lill centralasludiestödsnämnden före utgången av november månad tredje året efteravgiftsårel. Har någon uppburitstudieslöd obehörigen eller med för högt belopp och har han insett eller bortinse delta, kan vad för myckel utgått genast återkrävas. Avbryter någon sinastudier skall första stycket lillämpas beträffande uppburet studiestöd somavser tiden efter avbrottet. Beror avbrottet på sjukdom skall studiestöd somden studerande uppburit enligl 3 kap. 13-19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller 7 kap. 17§ och de beslämmelser som anges där ej återkrävas. Detsamma gäller vid sådanledighet som avses i 7 kap. 17 a §. Avser återkrav enligt första eller andra stycketstudiehjälp enligt 3 kap. lill sådan studerande, som vid ulbelalningslillfällelvar omyndig på grund av ålder, åvilar betalningsskyldigheten den som då var denomyndiges förmyndare. På studiemedel enligl 4 kap. och på särskillvuxensiudiestöd enligt 7 kap. som ålerkräves enligt första el-, ler andrastycket ulgår ränta frän den dag när medlen uppburits efter en räntesats som vidvarje tidpunkt överstiger normalräntan för lån från statensuttå-ningsfonder. Om särskilda skäl föreligger, kan ålerbelalmngsskyldig På ålerbetalningsplikliga studiemedel enligt 3kap., på studiemedel enligl 4 kap. och på särskilt vuxensiudiestöd enligl 7kap. som återkrävs enligl första eller andra stycket utgår ränta från den dagnär studiemedlen uppburils efter en räntesats som med tvåprocentenheter överstiger siatens utlåningsränta. ''Senaste lydelse1982:266. 43 1982/83 1saml. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 674 befriashelt eller delvis från skyldig-hel alt erlägga räntan. Bestämmelserna i 22 §,23§ andra och tredje styckena samt 24 § studiehjälpsreglementet (1964:402) ägerforifarande tillämpning med avseende på studietån som beviljats enligtstudiehjälpsreglementet, om ej låntagaren begär sådan förändring avålerbetalningsvUtkoren som avses i andra stycket. Begär låntagareförändring av ålerbetalningsvUtkoren för studietån enligtstudiehjälpsreglementet (1964:402), skalt lånet jämte ränta återbetalas som omfråga vore om återbelalningsptiktiga studiemedel enligt denna lag i desslydelse enligt tagen (1974:483) om ändring i studieslödslagen saml punkierna6a-6e. former av studiestöd som återkrävs enligl dennaparagraf ulgår ränta enligt samma räntesats från den dag som infaller en månadefter det beslut om återkrav fattats. Om del ftnns särskilda skäl kan denåterbetalningsskyldige befrias helt eller delvis frän sin skyldighet allerlägga räntan. För studielån som harbeviljats enligt studiehjälpsreglementet (1964:402) gäller bestämmelserna i 22 §, 23 §andra och tredje styckena samt 24 § studiehjälpsreglementet fortfarande, allt iden mån annat inte följer av andrasjunde styckena. För återbetalning avsådant studielån enligt studiehjätpsregle-mentetför vilket låntagaren har begärtatt studielånet skaU få återbetalas enligt lagen (1982:000) om ändradeåterbetatningsvUtkor för vissa äldre studielån gäller dock enbart vad somföljer av bestämmelserna i den tagen. Om låntagaren intebetalar ränla, amortering etter ränteannuitet inom föreskriven tid, skattpåminnelse om detta sändas lilt låntagaren. För påminnelsen ulgårpå-minnetseavgift med belopp som regeringen bestämmer. Om amorteringsplanenändras och amorteringstiden därför utsträcks, får amorteringstiden dockförlängas längst titt och med det år då låntagaren fyller . En låntagareär inte skyldig att betala ränta, amortering eller ränteannuUet som förfallertill betalning efter det atl låntagaren har fyllt . Om en låntagare åberopartUlfälliga svår'igheter som skäl för att han inte kan fuUgöra sin betalningsskyldighetenligl amorteringsplanen, får centrala studiestöds-nämnden besluta om anståndmed erläggande av ränta, amortering och ränteannuitet. Sådant beslut får avseanstånd under högsl . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den, som under etl eller har uppburiteller uppbär vårdbidrag enligt 9 kap. 4§ lagen (1962: 381) om allmän försäkringeller motsvarande och på grund av vården av handikappat barn inle kanförvärvsarbeta, får befrias från betalningsskyldighet såvitt avser ett beloppsom motsvarar summan av amortering, ränteannuitet och årsränta . Föreligger synnerliga skäl får låntagarebefrias från honom åvilande betalningsskyldighet även i annat fall än som avsesi tredje stycket eller 24 § andra stycket sludie-hjälpsreglemeniel (1964:402). Föreligger synnerligaskäl får låntagare befrias från honom åvilande betalningsskyldighet även iannat fall än som avses i femte stycket eller 24 § andra stycket studiehjälpsreglementet(1964:402). En fordran skattavskrivas om indrivningen skulle vålla mer arbete eller slörre kostnad än vadsom är skäligt och indrivningen inte är påkallad från allmän synpunkt. Vid frivillig slutreglering av studielån underperioden den 1 juli-den 31 december 1983 avskrivs avkapitalskulden, dock minsl . Understiger kapitalskulden 200 kronoravskrivs i stället återstående kapitalskuld. Denna lag träder i krafl,såvill avser 8 kap. 43 § och punkt 6 första-sjunde styckena iövergångsbestämmelserna samt i övrigt den Ijuli 1983. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 676 Sammanfattning av rapport om statens kulturrådsorganisation och redovisning av uppdrag att utreda möjligheterna till nedskärningar i statens kulturråds förvaltningskostnadsanslag Som en viktig del av1974 års kullurpolitiska beslul (prop. 1974:28, KrU 1974:15, rskr1974:248) inrättades med uppgift all arbeia förgenomförande och utveckling av de kullurpolitiska intenfionerna.Organisatoriskt lades stor vikt vid en demokrafisk uppbyggnad och en bred representation från kulturlivet. verksamhet ansåg rådetsstyrelse att det fanns anledning alt se över organisation och arbetsformer,dels mol bakgrund av hur arbetet fungerat,dels med sikte förutsättningar och krav. Arbetet har skettinom ramen för den ordinarie arbetsorganisationen och har letts av en av styrelsen utseddstyrgrupp. ulgårfrån beslul om inriktningen av kulturpolitiken. sammanfattar sinauppgifter till atl avse alt - utveckla kunskaper,metoder och idéer, - fördelabidrag och påverka andras fördelning, - svaraför informafion och opinionsbildning, - svara för samordning och förbereda reformer. Rådet konstaterar att den organisatoriskalösningen med ett samlat ansvar för flerasinsemellan olika kultursektorer har visat sig ändamålsenlig för all nå kullurpolifiska resultat. Iframliden kommer en sådan samverkanmellan olika kulturområden all få ökad betydelse. Bl.a. måste den övergripandedimension i kulturarbetet som folkbildning och folkrörelser representerar understrykas ytterligare. Samverkanmellan del kullurpolitiska områdetför samhällsinsatser och andra samhällsområden bör utvecklas med utgångspunkt i regeringsformens föreskriftom alt den enskildes kulturellavälfärd skall vara ett grundläggande mål för den offentliga verksamheten.Rådet utgår från en i princip oförändrad ansvarsfördelning mellan regeringen och , men lar uppvissa rationaliseringsmöjligheter. Vidare avser rådet atl utveckla sinorganisation och sina beslutsformerför att stärka det långsiktiga utvecklingsarbetet och möjligheterna allulvärdera gjorda insatser. Ökad uppmärksamhet skall ges åt kultursituationen för barn, ungdom, invandrare,handikappade och andra eftersatta grupper. I sin analys av hurden hittillsvarande organisationen har fungerat konstaterar atlerfarenheterna av del breda lekmannainflylandel är övervägande positiva. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 677 fionen som kansUel efter konslområden bedöms som ennödvändig förutsättning föratl nå goda resullal både med avseende på konstarternas utveckling och målgruppernas krav. Det är nödvändigt all förslärka organisafioneninom folkbildnings- och folkrörelseområdel saml alt förslärka kansliorganisationens möjligheter till långsikfigplanering, arbeisplanering och ledning. Som elt resultat avöversynsarbelet har rådet i en fidigare skrivelse lill regeringenföreslagit atl delegationen för lokal- och ulruslningsfrågor (LUP-delegalionen)skulle upphöra vid utgången av budgelårel 1981/82. Regeringen har ibudgetpropositionen 1982 (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 18) lagt förslag med denna innebörd. Ansvaretför lokalplaneringen skulle dockfortfarande åvila i avvaktan på resultatet av den pågående organisafionsöversynen. atl en ochfolkrörelsefrågor inrättas. Denna skallersätta nuvarande folkbildningskommillé och ges rådgivande och beredande uppgifter i likhet med övriga trenämnder. Den nya nämnden föreslås beslå av ordförande, åtta ledamöteroch tre ersättare, alt rådets styrelseminskar med två ordinarie ledamöter och två ersättare. anser atl antaletledamöter är för slort för alt arbetet i styrelsenskall kunna bedrivas effektivt. Vid en minskning kommer styrelsen atl bestå av ordförande, tolv ledamöter ochtvå ersättare. Till detta kommeroförändrat antal företrädare för personalorganisationerna vid rå-del,två ledamöter och två ersättare, atl styrelsen gesen sammansättning så atl de cenirala arbetstagarorganisationerna, kommuneroch landsting blir företrädda med fyra ledamöter. Kullurarbelar- ochfolkbildningsorganisationerna bör representeras av vardera två ledamöter.Övriga fem ledamöter inkl. ordföranden och två ersättare utses på politiskagrunder så atl erfarenheter av kulturpolitik på lokal, regional och central nivå blir företrädd, all nämnderna för teater-, dans- ochmusikfrågor resp. konst-, musei-ochulställningsfrågor utökas med vardera två ledamöter, atl nämnden förlitteratur- och biblioteksfrågor bibehålls oförändrad i avvaktan på förslagfrån folkbiblioleksutredningen (U 1979:17), atl den nuvarandekonstruktionen med heltidsarbetande ordförande bibehålls, atl ansvaret för lokalplaneringen för de slafiigamuseema, Operan och Dramatiska teatern flyttas över till byggnadsstyrelsen.Kulturrådets medverkan i lokalplaneringen föreslås bestå i yttranden överinstitutionernas verksamhelsbeskrivning samt i upprättandet av programunderlag. Rådet skall vidare liksomtidigare medverka i årliga prioriteringar av byggnadsobjekt inom sittansvarsområde. Slufiigen föreslås all rådet i fortsättningen medverkar vidupprättandet av ulruslningsprogram i samband med utökade lokaler m. m.,upprättar förslag till ersättning och komplettering m. m. 1982/83:100 Bilaga 10 678 av utrustning till de statliga museerna saml fördelar medel urkostnadsramen Till statenskulturråds disposition under anslaget Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m.En konsekvens av förslagel är all en tjänst hos förs övertill (-. atl kanslietorganiseras så att det beslår av en kanslichef och tre avdelningar, en försekrelariatsarbele, en för utrednings- och utvecklingsarbete och en förplanering och administration samt en enhet för informafionsfrågor. För dennaomorganisation behöver inrättas tre tjänster som avdelningschefer (varvidtvå tjänster som avdelningsdirektörer omvandlas) och en tjänst som chef förinformafionsenheten, all instruktionenför kulturtådet ändras i enlighet med de nämnda förslagen. Kostnaderna för dennya organisationen överensstämmer i slort med kostnaderna för befintlig organisation.Den enda nya kostnad för vilken i rapporten begär medel avserinrättandet av en ny tjänst som avdelningschef för den föreslagnaadministrativa avdelningen. Regeringen uppdrogden åt all utreda möjligheterna atl åstadkomma besparingar iutgifterna för rådets verksamhel med ca20%. Av denna besparing har för /83 tagits ul 1,4 milj. kr. i huvudsak enligl kulturtådels förslagframför allt på utrednings-, utvecklings- och konferensverksamheten. I samband medöverlämnandet av översynen av rådets organisation lämnade i särskild skrivelseen redovisning av möjlighelerna lill ytteriigare besparingar. Sammanfattningsvisanser atl rådet inte kan fullfölja sina uppgifter för del svenskakullurlivet på del sätt som förutsätts riksdagsbeslut omytterligare nedskärningar i resurserna skall göras. hemställerdärför atl regeringen beslutar dels atl inle genomföra någon ytterligare minskning avrådets medel, dels att regeringen tillsammans med studerarmöjligheter till systematiskt rationaliseringsarbeleinom kulturadminislrationen. 1982/83:100 Bilaga 10 679 Sammanställning avremissyttranden över rapport om statens kulturrådsorganisation och redovisning av uppdrag att utreda möjligheterna tillnedskärningar i statenskulturråds förvaltningskostnadsanslag anser atl denorganisatoriska lösningen med etl samlat ansvar för flera, sinsemellan olika,kultursektorer visat sig ändamålsenlig när det gäller atl ta till vara devärden som är sammanfattade i de kulturpolitiska målen. Denna uppfattningdelas av TPB, LSH, museet och . Statskontoretfinner i motsats till det ingalunda självklart atl de disparata ochvittomfattande uppgifter som har även fortsällningsvis börhållas samman inom en statsmyndighet. RRV anser att det statliga kulturområdetger en mycket splittrad bild, både beträffande den institutionellaorganisationen och ansvaret för de kulturella sakområdena. Inom de områden därkulturrådet har huvudansvaret för kulturpolitiken ställs delvis motstridigakrav på rådet från statsmakternas sida. Hur hanterar sådana motstridigakrav bör belysas främst i samband med områdesanalyser. Regionmusiken anser atlrådet i mindre utsträckning varit den stödjande och utvecklande instans somregionmusiken skulle önskat. SAF finner det mycket tveksamt om del behövs eltpermanent organ för att ge regering och riksdag beslutsunderlag påkulturområdet. föreslår etl fåtal förändringar inomstyrelsen och nämnderna saml kansliorganisationen. RRV, TPB, RAÄ, LSH,museet. Rikskonserter och KLYS har inget alt erinra mot deframlagda förslagen. Förslaget om atl inrättaen tillstyrks av SAB,, , LO och KLYS. RRV är tveksam lill all enny nämnd inrättas. Enligt RRV finns en uppenbar risk för samordningsproblem ochadministrativt dubbelarbete.