prop · G60376 · 1982-12-31 00:00:00 — ompersonalföreträdare i vissa statliga myndigheters styrelser; Regeringenföreslår att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås vissa tillägg i lagen (1976:891) om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse och lagen (1972:509) om vad som avses med polismyndighetm. Lagändringarna syftar till ett förtydligande av att personalrepreseniationkan förekomma i länsstyrelsernas styrelser och de lokala polisstyrelserna. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1Riksdagen 1982/83. 1982/83:76 2 Lag om ändring i lagen (1976:891) om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse Härigenom föreskrivs alt lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§ beslår, utöver ordföranden, av14 ledamöter, som utses genom val. Valet förrättas av . Om det ilänet finns en kommun som ej ingår i landstingskommunen, skall valet förrättasav och kommunfullmäktige med den fördelning dem emellan somregeringen bestämmer efter befolkningstalen. I skall valet förrättasav kommunfullmäktige i . För de ledamöter som har valts avlandstinget eller kommunfullmäktige skall lika många suppleanter väljas.Ytterligare föreskrifter om val av ledamöter och suppleanter meddelas avregeringen. Utöver vad som anges i 1 § får i en länsstyrelses styrelseockså finnas personalföreträdare: Om personalfö-relrädare och om rätt förarbetstagarorganisationer att utse och entlediga dem finns särskildaföreskrifter. Denna lag träder i kraft . Senasie lyddse 1981:1108. 1982/83:76 3 Lag omändring i lagen (1972:509) om vad som avses med Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1972:509) om vad somavses med polismyndighet m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med polismyndighet avses polisstyrelsen i distriktet, omej annat följer av lag eller annan författning. Polisstyrelsen består av polischefen och det anlal valdaledamöter, minsl sex och högsl åtta, som bestämmer. Ledamöterna utom polischefen skall väljas av landstinget.Om det i polisdistriktet finns en kommun som inle ingår i landstingskommunen,skall valet förrättas av och kommunfullmäktige med den fördelningmellan dem som bestämmer efter befolkningstalen. I Visbypolisdistrikt skall valet förrättas av kommunfullmäktige i . Förde ledamöter som har valts av eller kommunfullmäktige skall likamånga suppleanter väljas. Utöver vad som anges i andra stycket får i polisstyrelsenockså finnas personalförelrådare. Om personalföreträdare och om rätt förarbetstagarorganisationer att utse och entlediga dem finns särskildaföreskrifter. Närmare föreskrifter om polisstyrelsen meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Genom sådanaföreskrifter får endast högre polisbefäl ges befogenhet att besluta i fråga om frihetsberövanden. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1981:1109. 1982/83:76 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, , , , , , , , , Proposition om personalföreträdare i vissa statligamyndigheters styrelser Enligt lagen (1976:891) om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse (ändrad senast 1981:1108) består styrelsen av enordförande och 14 andra ledamöter. De sistnämnda utses genom val, som i regelförrättas av . För de valda ledamöterna skall väljas lika mångasuppleanter. Enligt länsstyrelseinstruktionen (1971:460, omtryckt 1982:638,ändrad senast 1982:875) är landshövdingen styrelsens ordförande. I lagen (1972:509) om vad som avses med polismyndighet m. m.i dess från gällande lydelse finns bestämmelser ompolisstyrelsen och val av ledamöter och suppleanter i denna. Polisstyrelsenbestår enligt lagen av polischefen och det antal valda ledamöter, minst sex ochhögst åtta, som bestämmer. De sistnämnda ledamöterna väljs iregel av . I den utsträckning regeringen bestämmer får personalförelrådareutses i statliga myndigheters styrelser eller motsvarande högsta ledningsorgan.Bestämmelser härom finns i lagen (1976:230) om räll för arbetstagarorganisationatt utse och entlediga företrädare för de anställda i styrelse eller annatorgan vid statlig myndighet saml i kungörelsen (1974:224) om personalföreträdarei statlig myndighels styrelse m. m. (omtryckt 1976:487, ändrad senast1977:779). För flertalet länsstyrelser och samtliga polisstyrelser har regeringenbeslutat att personalföreträdarkungörelsen skall tillämpas. Jag vill nu ta upp frågan om den författningsmässigaregleringen av personalrepresenlalionen i länsstyrelsernas styrelser och ipolisstyrelserna. I den sistnämnda frågan har jag samrått med chefen förjustitiedepartementet. 1982/83:76 5 1974:1 (bil. 7) drogs riktlinjer upp för enrepresentation för de anställda i statliga myndigheters högsta beslutandeorgan. Där föreslogs att det i den utsträckning Kungl. Maj;t bestämde skulleinföras personalrepreseniation i lekmannaslyrelse, ämbetsmannastyrelse, enrådighetsverkoch disciplinnämnd vid statlig myndighet med som regel minst 100 anställda.Riksdagen godtog denna del av propositionen (InU 1974:4, rskr 1974:95).Därefter utfärdades personalföreträdarkungörelsen. Enligt 1 § gäller kungörelsennumera för statliga myndigheter med självständiga verksfunktioner i den månregeringen så förordnar. Enligt regeringens förordnanden gäller kungörelsen förflertalet länsstyrelser och för ett stort antal centrala myndigheter. Enligt 3§ har personalföreträdarna rätt att närvara och yttra sig vid all handläggningi styrelsen. De är enligl 5 § ledamöter i styrelsen, med rätt atl delta ibeslut, vid handläggning av frågor som inte har avseende på det slag av verksamhelsom myndigheten skall bedriva. Enligt 17 § är det styrelsen som beslutar hurdenna regel skall tillämpas. Därvid får personal-företrädarna delta iöverläggningen, men inte i beslutet. Beslutet kan överklagas hos regeringen. Enligt den förut nämnda lagen om rätt förarbetstagarorganisation alt utse och entlediga företrädare för de anställda istyrelse eller annat organ vid statlig myndighet får sådan företrädare, som enliglsärskild föreskrift får ingå i styrelsen eller annat organ vid myndigheten,utses och entledigas av den eller de arbetstagarorganisationer som ärföreträdda hos myndigheten, om inle annat följer av avtal eller särskildföreskrift. Enligt lagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelsebestår styrelsen, utöver ordföranden, av 14 ledamöter som utses genom val.Sådana val förrättas av och av kommunfullmäktige i kommun som intetillhör landstingskommun. Atl dessa frågor regleras i en lag och inte i enförordning beror på atl föreskrifter om kommunernas och landstingskommunernasåligganden enligt 8 kap. 5 § regeringsformen skall meddelas i lag. Lagen om valav ledamöter i länsstyrelses styrelse antogs vid 1976/(prop.1976/77:19, KU 1976/77:12, rskr 1976/77:27). Lagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelseinnehåller inte någon föreskrift som medger undantag från lagens bestämmelserom antalet styrelseledamöter och om val av ledamöter. Av förarbetena till lagenframgår dock inte att avsiklen skulle ha varit att ta avstånd från den ordningmed styrelserepresentation för de anställda som redan hade införts vid fleralänsstyrelser. Det väsentliga motivet för den ändring i fråga om valet av 1982/83:76 6 styrelseledamöter som skedde genom lagen var alt ge länetsinvånare större inflytande på förtroendemannastyrelsens sammansättning. Dennaborde enligl föredragande departementschefen återspegla de politiska partiernasstyrka i länet. Det är enligt min mening av vikt alt länsstyrelsernasstyrelser avspeglar den politiska opiniorten inom länen. I den proposilion somlåg lill grund för beslut om riktlinjer för styrelserepresentationför anställda i statliga myndigheter undvek man avsiktligt atl alltfördetaljerat ange vilka frågor som skulle falla inom personalföreträdarnasbeslutanderätt. överlät åt rättstillämpningen alt närmare bestämmadetta. I propositionen nämndes som exempel på frågor där personalföreträdareskulle kunna delta i besluten frågor om bl. a. arbetsmetoder, arbetsfördelning,organisation och rationalisering inom myndigheten, personalpolitik ochpersonaladministration. I den därefter utfärdade personalföreträdarkungörelsenkom detta till uttryck genom att personalförelrädarnas beslutanderätt begränsadestill beslut som inte har avseende på det slag av verksamhet som myndighetenskall bedriva. Fråga om personalföreträdares rätt att della i styrelsens beslutavgörs av styrelsen. Besvär över styrelsens beslut får enligt kungörelsenanföras hos regeringen. Regeringen har i särskilda ärenden bl. a. prövat frågan ompersonalföreträdares rösträtt i länsstyrelses styrelse vid avgivande avremissyttrande. I ett fall uttalade därvid regeringen bl. a. all avgivandet aven myndighels remissyttrande i regel är en sådan fråga där personalförelrådaresaknar rösträtt. Å andra sidan kan enhgt regeringens praxis undantag från dennaregel komma i fråga beträffande sådana delar av remissen som får anses angå ettämne som närmare berör personalen inom myndigheten eller inom den berördaförvaltningsgrenen. Med en sådan tillämpning av bestämmelserna kan det inteanses att rösträtt för personalföreträdare i länsstyrelsernas styrelserinkräktar på principen alt styrelserna skall avspegla den politiska opinionen ilänen. Det är otillfredsställande att denna grundsyn inte klart framgår avlagen. Enligt min mening bör man därför även formellt åstadkomma överensstämmelsemellan lagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse och personalföreträdarkungörelsen.Jag förordar alltså atl det nu görs etl tillägg i lagen i det hänseende som jaghär har berört. Härutöver kan den nyssnämnda kungörelsen behöva kompletterasmed ett förtydligande. Del ankommer på regeringen alt besluta i denna fråga. I detta sammanhang vill jag erinra om att riksdagennyligen har behandlat en fråga om personalföreträdares rösträtt iförsäkringskassas styrelse (SfU 1982/83:2). I en motion (mol. 1981/82:538)begärdes alt rösträtten för personalföreträdare i försäkringskassornasstyrelser skulle slopas genom ändring i personalföreträdarkungörelsen. Enligtmotionärens erfarenhet hade den politiska majoritet i styrelsen som skallavspegla väljaropinionen förryckts i några fall. Socialförsäkringsutskotlelavstyrkte bifall lill motionen Prop.1982/83:76 7 med hänsyn till bl. a. det positiva värdet av attpersonalrepresentanterna har möjlighet att delta i försäkringskassornasstyrelsearbete. biföll utskottets hemställan. För ledningen av verksamheten inom vart och ett av landets118 polisdistrikt finns en polisstyrelse. Polisstyrelsen består - förutom avpolischefen - av det antal särskiU utsedda ledamöter, lägst sex och högst åtta,som bestämmer. De särskill utsedda ledamöterna väljs avlandstinget utom i de kommuner som inte ingår i någon landstingskommun. I frågaom Göleborgs och polisdistrikt bestämmer hur många avledamöterna som skall väljas av resp. kommunfullmäktige iGöteborgs och kommuner. Polisstyrelsen i polisdistrikt utses avkommunfullmäktige i . För var och en av de särskilt utseddaledamöterna skall del enligl nuvarande regler finnas en personlig suppleant. Denu återgivna bestämmelserna finns intagna i 38 och 76 §§ polisinslruktionen(1972:511, omtryckt 1981:735; jft dock 1982:687). Enligt 38 § tillämpas personalföreträdarkungörelsenpå samtliga polisstyrelser. Vid1981/beslutade om vissa ändringar i sättet för valtill ett flertal statliga och liknande organ, för vilka ledamöter ochsuppleanter utses av kommunfullmäktige eUer landsting (prop. 1980/81:185, KU1981/82:2, rskr 1981/82:1). För polisstyrelsernas del innebär beslutet atlordningen med personligt valda suppleanter ersätts av en ordning som medför attsuppleanterna skall väljas i grupp, dvs. efter samma principer som gäller förval av suppleanter i kommunala och landstingskommunala nämnder. I samband medalt bestämmelserna om val till polisstyrelserna sålunda ändrades var det medhänsyn till regeln i 8 kap. 5 § regeringsformen nödvändigt att ge dem form avlag. Bestämmelserna överfördes därför till lagen om vad som avses medpolismyndighet m.m. De träder i kraft (SFS 1981:1109). Vid överförandel lill polismyndighelslagen avbestämmelserna om val till polisstyrelserna gjordes ingen hänvisning tiU denbestämmelse i polisinstruktionen som anger alt personalföreträdarkungörelsenär tillämplig i fråga om alla polisstyrelser. Någon ändring i sak beträffandepersonalföreträdares rätt att delta i polisstyrelsernas arbete varuppenbarligen inte avsedd. Med den avfattning som lagen enligl riksdagsbeslutetkommer alt få från framgår det emellertid inte uttryckligenatt personalföreträdare kan della i polisstyrelsernas arbete. Enligt min meningär detta inte tillfredsställande. Efter samråd med chefen för förordarjag därför att det i polismyndighetslagen nu görs ell tillägg, varigenom detuttryckligen anges att personalförelrådare får finnas i polisstyrelserna. 1982/83:76 8 Avslutningsvis vill jäg nämna all polisberedning(Ju 1981:02) i enlighet med ett principbeslut av (prop. 1980/81:13, JuU1980/81:24, rskr 1980/81:210) har anförtrotts uppgiften atl lägga fram förslagtill en polislag, i vilken de grundläggande reglerna om polisens uppgifter,organisation och befogenheter skall föras samman. Som riklmärke för polislagensikraftträdande har angetts . När polislagen beslutas fårbestämmelserna om utseende av polisstyrelse, liksom sannolikt bestämmelserna ipolismyndighetslagen i dess helhet, sin naluriiga plats i den nya lagen. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom kommundeparlementetupprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1976:891)om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse 2. lag om ändring i lagen (1972:509)om vad som avses med polismyndighet m. m. Förslaget under 2. har utarbetats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. Jag hemställer att regeringen föreslår att anlalagförslagen. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. GOTAB 73094 Stockliolm 1982