prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — en utökning av bostadslånet som ersättningför uteblivna bollenlån upp till bostadslånets normala gräns - aktualiseras närbotlenlångivaren med ledning av fastighetens kredilvärde har bedömt all boltenlån inle kanbeviljas med ell belopp som motsvarar av låneunderlaget. I Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 2 Ramen förtillstyrkan av förhöjt låneunderlag och tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefullbebyggelse föreslås oförändrad, dvs. 30 milj. kr. Ramen bör liksom få vidgas om det behövs avsysselsältningsskäl. har beslutat (prop.1981/82:126, CU 1981/82:29, rskr 1981/82:305) om vissa ändringar i reglema om slöd för individuell handikappanpassning av bostäder. I enlighet medriksdagens beslul skall beslutanderätteni flertalet ärenden decentraliseras frän länsbostadsnämnderna tillkommunerna. Ändringarna i stödsystemet skall träda i krafl . Decentraliseringen skall ske denIjanuari 1984. Boendemiljöbidraglämnas enligt huvudreglerna fill förbättringsåtgärder i bostadsområdendär del behövs med hänsyn lill de sociala förhållandena eller pä grund avall andelen lomma lägenheter är hög. Ibudgetpropositionen föreslås i fråga om hyreshus atl boendemiljöbidrag skall kunnalämnas även till andra bostadsområden än de nämnda, om hyresgästerna i området har ett ekonomisktinflytande över förvaltningen och omförvaltningen är organiserad i begränsade enheter. Samlidigt föresläs atlbidragsgivningen skall ökas till 85 milj. kr. Ramen för lån ochbidrag fill anordnande av allmänna samlingslokaler föreslås oförändrad, dvs. För uppmslningsälgärder inkl. energisparåtgärder föresläs en ram på 24 milj. kr. särskiltreservationsanslag, B 13, föresläs för insatslån vid förvärv av bostadsrätt.Utbetalningar för ändamålet belastar innevarande budgetär anslagel B 3. Lån lill bostadsbyggande. förbyggnadsforskning har ansvaret för den statligt stödda forsknings- ochutvecklingsverksamheten på bebyggelseområdel. /84 är delsista året i det nu pågående Ireårsprogrammet. Arbetet fortskrider enligt deplaner som statsmakterna har fastställt. Inom den allmännabyggnadsforskningen fortsätter satsningen på sådan forsknings- ochulvecklingsverksamhet som bl. a. kan leda till minskade kostnader i byggprocessenoch en höjning av den tekniska utvecklingsnivån inom byggsektorn.Forsknings-, utvecklings-och experimenlbyggnadsverksam-helen inomenergiområdet riktas in på all ge statsmakterna ell underlag för beslul omgenomförande av energihushållningsåtgärder i befintlig bebyggelse och införande av ny energiteknik. Energihushållningeni befintlig bebyggelse följer de riktlinjer som statsmakterna fastställdevåren 1981. Del innebär bl. a. alt verksamheten riktas in på all minskaden åriiga energianvändningen i byggnadsbeståndet med 1982/83:100 Bilaga 13 3 ca bmtto fram t. o. m. . Dessutom främjasen övergång till andraenergislag än olja. Under de senasteåren har efterfrågan på energisparstöd varit lägre än de anvisade ramarna.Genom de stimulansåtgärder som har beslutat om på gmndvalav prop. 1982/83:50 väntas emellertid efterfrågan öka. Den nuvarande högaambitionsnivån föreslås därför upprätthållas. Även i fråga om slödel lillden kommunala besiktnings- och rådgivningsverksamheten föreslås oförändrad nivå. Inriktningen av den framtida verksamheten Problemen inombostadsförsörjningen är många och i flera avseenden allvarliga. Osäkerheten ombosladsbyggnadsbehovet är slor. De samhällsekonomiska resurserna är knappa.Även om del gmndläggande bostadspolitiska målet - all alla människor skall hafillgång till en sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utrustad bostadlill rimligl pris - slår fast, behövs en precisering av målet mot bakgmnd av ändradefömtsättningar och nya erfarenheter. En särskild kommitté (Bo 1982:02) med parlamentarisk sammansällningkommer därför all tillkallas för all närmare överväga inriktningen avbostadspolitiken. Med hänsyn lill all beslutade temporära ålgärder (prop.1982/83:50 bil. 5) som påverkar kostnaderna för byggande och boende avserendasi , skall utredningens överväganden i huvudsak redovisassenast under del . Kommittén skall bl.a. göra en övergripande översyn avbostadsstödet, dvs. bostadsbeskattning, avgifter, bostadsbidrag ochräntebidrag. Utgångspunkten skall vara all elt nytt syslem skall trygga en godgmndstan-dard och främja ell jämlikt och integrerat boende. Kommittén skalläven göraen översyn av bostadsstödet och övriga finansieringsvillkor med syfte att skapaneutralitet mellan boendet i olika besittningsformer och utjämna kostnaderna förbosläder av olika ålder. Vidare skall kommillén göra en samlad bedömning av fömtsättningarna förbostadsförsörjningen samtöverväga medlen för kommunernas bosladsförsörjningsål-gärder. I enlighet med beslul (CU 1980/81:29, rskr1980/81:244) pågår f. n. en översyn av bostadslånereglerna. Syftet är bl. a. attförenkla reglerna och göradem mer lättillgängliga. Inomdepartementet pågår även etl arbete med utformningen av ell garanti- och försäkringsskydd som villkor förbostadslån vid nybyggnad av småhus som upplåts med ägande- ellerbostadsräll. Civilutskotlet har förordat (CU1981/82: 24, rskr 1981/82:238) all ell sådant skydd tillskapas. Resultatet av arbetet kommer att föreligga undervåren 1983. kommer regeringen alt föreläggariksdagen en proposifion rörande den allmänna inriktningen avbyggnadsforskningen under treårsperioden1984/85-1986/87. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 4 Arbetet med eltförslag till en plan- och bygglag fortsätter och skall bedrivas med deninriktningen att en proposilion skall föreläggas . Ianslutning lill delta arbete pågår överväganden om en lagreglering avriktlinjerna för hushållning med mark och vatten. kommerregeringen att la slällning lill del arbete som kommuner och länsstyrelser harutfört i syfte att fullfölja riktlinjerna för hushållning med markoch vatten i den fysiska riksplaneringen. Elt förslag pågmndval av betänkandet (Ds Bo 1982:4) Ny lantmaleritaxa väntas kunna avlämnasfill . Anslagsförändringarnai förhällande lill stalsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följandesammanställning (milj. A. m. m. B. Bostadsförsörjning m. m. ning m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 Föredragande: statsrådet . Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1983/84 såvitt avser verksamhetsområde A. M.M. 1981/82 Ulgift 18897445 1982/83 Anslag 19620000 1983/84Förslag 19743000 Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Besparing 19620000(17447000) Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår lill . Jag har därvid räknat med enbesparing med . Jag hemställer alt regeringen föreslår alt tillBostadsdepartementet för /84 anvisa elt förslagsanslag av19743000 kr. Rättelse: S. 5, rad 9 Slår:Trettonde Rättat till: Elfte 1982/83:100 Bilaga 13 6 Kommittéer m. m. 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Med hänsyn lill den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten beräknar jag för nästa budgetår anslagel lill 8 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Kommittéer m. m. för /84anvisa etl reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Extra utgifterför /84 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationellaorganisationer m. m. 1981/82 Utgift 253079 Reservation 118103 1982/83 Anslag 286000 1983/84 Förslag 706000 Från anslaget bestrids kostnader bl.a. för bidrag till vissainternationella organisalioner och svenskt deltagande i del internationellasamarbelel inom departementets verksamhetsområde. Vidare har för budgetåret1983/84 beräknats medel för bidrag lill den kongress som internationellasamarbeisorganet för byggnadsforskning och dokumentation (CIB) arrangerar iStockholm . Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag lillvissa internationella organisationer rrirm. för budgelårel 1983/84 anvisa etlreservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 13 7 B. BOSTADSFÖRSÖRJNINGM. harmålet för bostadspolifiken varit att alla människor skall ha tillgång lill ensund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt ulmstad bostad till rimliglpris. gmndläggande mäl stär givelvis fast. Målet måste dock ständigtpreciseras mot bakgmnd av ändrade förulsällningar och nya erfarenheter. Vissa uppgifter från1980 års folk- och bostadsräkning har redovisats. Jag skallinledningsvis återge några som jag anser har etl särskill intresse när det gäller attbeskriva en del av de problem som vi slår inför och som vi måste lösa . fanns detca 3,7 milj. lägenheter i . Del är ungefär 140000 fler än är 1975.Ökningen är avsevärt lägre än under den första delen av . Mellanåren 1970 och uppgick ökningen av antalet lägenheter lill nära 350000. lillår 1980 har del byggts ca 275000 lägenheter. Drygt hälften av dem haralltså ersatt lägenheter som på olika sätt har avgått ur beståndet.Anledningarna till avgången är myckel ofullständigt kända. Trots denförhållandevis måttliga ökningen av bostadsbeståndet har bostadsbeståndets storlek i förhållande lill invånarantaletfortsatt alt växa. hade vi ca 445 lägenheter per 1000 invånare,vilket är mer än i någol annat land. Bostadsbeståndet var genomsnittligtsetl väl utnyttjat. avlägenheterna var lediga lill uthyrning. var upplåtna till personer som inle var mantalsskrivna påfastigheten. Del rör sig om s. k. övernaltningslägenhelero. Antalet lägenheter som var upplåtna pä della säll hade minskat något sedan folk- och bostadsräkningen 1975. Den genomsnittligalägenhetsstorieken har under 1970-talels senare hälft ökal mer än undernågon femårsperiod . Ökningen beror främst på delomfattande småhusbyggandet . Småhusens genomsniltiiga storiek ökade mellanåren 1975 och 1980 från 4,90 Prop.1982/83:100 Bilaga 13 8 mmsenheler (mm eller kök) per lägenhet lill 5,22, enökning med 6,. Också den genomsnittliga lägenhetsstorieken i flerbosladshusen ökade, men avsevärt mindre, från 3,21 lill 3,26mmsenheler per lägenhet, dvs. med 1,. Utvecklingen av den genomsnittligalägenhetsstorieken framgår av följande tablå. Antal rumsenheter per lägenhet åren 19601980 Procentuell ökning und senaste femärsperiodei 1960 1965 1970 1975 1980 3,41 3,58 3,76 3,91 4,12 3,99 4,31 4,63 4,90 2,89 2,98 3,13 3,21 3,26 80 7,4 5,8 6,5 3,1 5,0 2,6 1,6 Skillnaden ilägenhelsbesländets sammansättning mellan småhusen och flerbosladshusenhar ökat , särskill mycket under 1970-taletssenare del. Av lägenhetei-na i småhusbeståndet hade ochkök och var mindre än och kök . Motsvarandeprocenttal för flerbostadshusbeståndet var 12 och 58. Del säger sigsjälvt all dessa olikheter, i förening med att bebyggelsestmk-turen har varitensidig, lägger gmnden för en områdesvis uppdelning också av hushållen, ivarje fall efter storlek. Lägenhetsbeståndets sammansättning kan alltsåvara ett hinder för en allsidig befolkningssammansättning i olika bostadsområden. var delendasi elt par procent av lägenheterna som betecknades som helt omoderna och ca5% som var halvmoderna. Bostadsstandarden, så som den mäts genom indelningen ikvalilelsgmpper i bostadsräkningarna,kan därför inle längre sägas utgöra någol slort problem. Däremot finns del brister i beståndet, som inle belyses avuppgifterna i bostadsräkningarna.Jag tänker bl.a. pä avsaknaden av hiss i många flerbostadshus. Av landets drygt 2 miljoner lägenheter iflerbosladshus finns 1 1/2 miljon i hus med minsl 3 våningar. Antaletlägenheter ulan hiss i sådana hus är över 1 miljon, varav drygt 800000 i trevåningshus och ca 200000 i hus med minsl 4 våningar. Vidare finns betydande brister iform av t.ex. eftersatt underhåll,dålig isolering, undermåliga gemensamma utrymmen och dålig närmiljö. Prop.1982/83; 100 Bilaga 13 9 Samlidigt somlägenheterna har bfivil genomsnittligt sett större, har hushållen minskal istorlek. Jag redovisar i följande tablå uppgifter som belyser utvecklingen av dengenomsnittliga hushållsstorleken . Anlal boende per hushåU På 20 är har alltsåden genomsnittliga hushållsstorleken minskat . Del är emellertid, som tablånvisar, stor skillnad i delta avseende mellan småhusbeståndet och flerbostadshusbeståndet. Idet förra var minskningen medan den i flerbostadshusbeståndet var så hög som . Dessauppgifter visar också vad jag pekade på, nämligen alt det sker en uppdelning av hushållenomrädesvis i första hand efter deras storlek. Vad gällerlägenhetsslmkluren i flerbosladshusomräden kan dessutom framhållas att den gör del svårt allåstadkomma kontinuitet bland de boende idessa områden. Särskill kombinationen av unga hushåll och smä lägenheter i flerbosladshus leder lill enbetydande omflyttning, om utrymmesbehoven skall kunna tillgodoses när hushållenväxer. Genom attutglesningen har skett betydligt snabbare i flerbosladshusen än i småhusen ärboendetätheten nu praktiskt tagel densamma i småhusen som i flerbosladshusen,55 resp. 56 boende per 100 mmsenheler (rum eller kök). Dessa tal innebär alt vi snarthar i genomsnitt två mmsenheler för varjeboende. I två tablåer i detföljande redovisar jag uppgifter om dels genomsnilllig utrymmesslandard,dels trångboddhet för olika hushållstyper . Som trångboddaräknas enligl gällande norm hushåll med mer än två boende per mm, kök och vardagsmmoräknade. Mellan åren 1975 och1980 ökade, liksom under tidigare femårsperioder, samtliga hushåll slyper sinutrymmesslandard genomsnittligt selt. I motsats fill vad som fidigare var fallet, varökningen dock mindre för de slörsla hushållen än för de övriga. Därför harockså trångboddheten minskat i långsammare takt bland de större hushållen än bland deövriga. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 10 Antal mmsenheler per 100 boende i olika stora hushåUåren 19651980 1965 131 1970 146 1975 166 1980 181 244 261 282 303 172 183 197 210 129 139 151 162 107 117 127 135 ProcentueU andel trångbodda hushåU åren 1965- År Procentuell andel trångbodd; a bland hushåll bestående 1965 19 1970 12 1975 6 1980 4 43 31 17 10 51 38 23 16 Inte mindre än tvåtredjedelar av alla hushåll, som består av två eller fler personer, hadeemellertid en standard som var högre än enligt gällandeulrymmesnorm. Det är alltså uppenbart all denna norm inle är etl uttryck för de kravpä utrymme som vanligen ställs . Bostadsbyggandet och bostadssektorns betydelse församhällsekonomin Nybyggandel harminskal kontinuerligt i slort selt sedan millen av 1970-lalet. Detframgår av uppgifter såväl om antalet färdigställda som om antalet påbörjade lägenheter. Under senare hälftenav 1970-lalel byggdes det i genomsnitt 55000 lägenheter . Såväl som färdigställdesdet drygt 51000 lägenheter. beräknasantalet bli lägre än året innan. Antalet färdigställda lägenheter resp. år meduppdelning på flerbosladshus och småhus redovisas i följande tablå. Färdigställda lägenheter åren 1976- 1982/83:100 Bilaga 13 11 Mellan åren 1979 och1981 minskade antalet påbörjade lägenheter kraftigt. En viss nedgång har skett ocksåunder är 1982. Nedgången kommer dock att begränsas bl. a. genom alt syslemel medhyresrabatter får lillämpas retroaktivt för lägenheter som påbörjas undersenare delen av året. beräknas ca 41000 lägenheter bli påbörjade.Följande tablå visar antalet påbörjade lägenheter resp. år under perioden1976-1982 med uppdelning påflerbostadshus och småhus. ' Preliminära uppgifter. Under de senasteåren har minskningen av nybyggandet helt avsett småhusen. Den procentuellaandelen smähus i nyproduktionen har därför minskat. Investeringsverksamheteninom bostadssektorn undergår f.n. en slruk-lurt"örändring. Befolkningstillväxten har varit svag under senareår och kan väntas bli svag ocksåunder kommande år. Bostadsbristen är i stort sett hävd i stora delar avlandet. Behovet av nybyggande minskar därför. I stället blir del en allt viktigare uppgift all förändra delbostadsbestånd som finns så alt delanpassas lill de boendes behov. Moderniseringsverksamhc: len ökar därför i betydelse. Det kan utläsas såväli statistik över antalet moderniserade lägenheter som i deninvesleringsstatistik som las fram av SCB inom ramen förnationalräkenskaperna. I det följandeåterges uppgifter om moderniseringsverksamheten . 1982/83:100 Bilaga 13 12 Lägenheter i moderniserade flerbosladshus föreresp. efter modernisering åren 1976-1982. Källa: SCB. .\t Anlallägenheter före modernisering efter modernisering Byggnadsverksamheten ibostadssektorn uppgick enligt SCB: s nationalräkenskaper till 36,5 miljarderkr. i löpande priser. Nybyggandet svarade för drygt 19 miljarder ochombyggnad, reparationer och underhåll av bosläder för ca 17 miljarder.Investeringar och underhäll i bostäder utgjorde av den totalabyggproduktionen. Som jämförelse kan nämnas att industrins investeringar ibyggnader och anläggningar beräknas ha uppgått lill . år 1981eller av den totala byggproduktionen. Som framgår av följandetablå var den totala byggproduktionen i bostadssektorn mätt i fasta priser() av samma omfattning som i början av 1970-lalet. Investeringar och underhäll i permaneniabostäder åren 1971 1981 priser.' ' Olika prisindex användsför nybyggnad, ombyggnad resp. reparation och underhåll. På grund av ökadutrymrnes- och utmslningsstandard i nyproduktionen harnybyggnadsinvesleringarna minskat betydligt mindre än vad antalet nybyggdalägenheter ger vid handen. Förhållandel håller dock i någon mån Prop.1982/83:100 Bilaga 13 13 på att ändras genom all flerbosladshusbyggandel återökar under del att småhusbyggandet går tillbaka. Ombyggnadsinvesteringarnahar, delvis beroende på energisparverksamheten, ökal kraftigt sedan i slutet på 1970-lalel. Ocksä underhållet ibostadsbeståndet har ökat i betydande grad. Bostadsbeståndelsåteranskaffningsvärde beräknas uppgå till ca . Ungefär hälften faller på småhusen och den andra hälftenpå flerbosladshusen. Värdet motsvarar av hela byggnadskapilalel ilandet. Bosladsförvallningens förädlingsvärde utgjorde avbmllonationalproduklen eller ca . Bostadsbyggandet ochbosladsförvallningen har slor betydelse för sysselsättningen och samhällsekonomin. Bl.a.för atl öka sysselsättningen inombyggsektorn och i bakomliggande lillverkningsled föreslog regeringen iproposifion (prop. 1982/83:50) om vissa ekonomisk-politiska ålgärder m. m. 5) etl ätgärdsprogram inom bostadsbyggnadsseklorn. Riksdagenhar antagit della förslag (CU 1982/83:8, rskr 1982/83; 112). I älgärdsprogrammet ingär dels stimulansbidrag för ny-och ombyggande i form avhyresrabatter, dels skydd mot hyresförluster under en övergångstid vad gäller de nybyggdalägenheterna. Vidare ingår ålgärdersom skall sfimulera till underhällsverksamhet, energisparande och förbättringsarbeten i boendemiljön. Jag beräknaralt åtgärderna inom bostadsbyggnadssektornkommer alt öka investeringar och underhåll - i jämförelse med vad som annars hade blivit fallet - med inemot 4miljarder kr. och ge sysselsättningät ca 15000 personer . 1 sinanslagsframställning för budgelårel 1983/84 framhåller bosladsslyrelsen all tillgängenoch efterfrågan på bosläder skiftar myckel mellan kommunerna.Samtidigt är lägel svårbedömt. De bedömningar som har gjorts tyder dockenligl styrelsen på atl bosladsmarknadsläget har förbättrats under det gångnaåret. Länsbostadsdirektörerna bedömde alt det i 145 kommuner rådde i stortselt balans mellan efterfrågan i marknadsmässigmening och utbudet av bostäder. I 97 kommuner bedömde man all del fanns etl överskott på bosläder och i 17, däribland , atl del rådde en bristsituation.Vart och elt av storstadsområdenahar räknats som en kommun i detta sammanhang. Man ansåg vidare atl del förhållandel atl del rådde balanseller överskott i en kommun beroddepä all efterfrågan i ungefär en Qärdedel av fallen hölls tillbaka av de högabostadskostnaderna i nyproduktionen, I flertalet övriga fall var orsakenfolkmängdens storlek och sammansättning. Bostadsstyrelsenredovisar i sin anslagsframställning vidare att det för hyreslägenheter ärstor skillnad i avsättningsmöjligheter mellan lägenheter av olika storlek.Möjligheterna alt sälja bostadsrätlslägenheler är i ungefär 1982/83:100 Bilaga 13 14 hälften av kommunerna goda och i den andra hälftendåliga, utan skillnad mellan nya och äldre lägenheter. I två tredjedelar avkommunerna är det svårt alt sälja egnahem, säväl nya som äldre. I jämförelsemed situationen ett årtidigare har svårigheterna atl hyra ut stora lägenheter ökal någol medan svårigheterna atl sälja äldre egnahem harminskat något. Enligt SCB:sundersökningar om outhyrda lägenheter i flerbosladshus fanns del den 1mars 1982 ca 45 000 lägenheter som var oulhyrda. Av dessa var ca 30000 ledigatill uthyrning. Resten var utrymda för reparation eller ombyggnad, ellerinför en föreslående rivning. Antalet lill uthyrning lediga lägenheter hade ökat med närmare 12000 från den 1mars 1981 lill . Varje halvårredovisar SCB uppgifter om oulhyrda lägenheter i flerbostadshus ägda avallmännyttiga bostadsförelag. var ca 27200 lägenheter avtotalt ca 790000 lägenheter i det allmännyttiga bostadsbeståndet lediga lilluthyrning. Motsvarande antal var nästan 2l 600. innebär allantalet lediga lägenheter har ökal med 26%på ett halvt är. Uthyrningssvårigheternahar ökat i så gott som hela landet. Stor- har dock fortfarande endast ell fätal oulhyrdalägenheter. Flest oulhyrda lägenheter har de små kommunerna. Bosladsslyrelsen har i en skrivelse lill regeringen pekatpå etl särskilt problem i samband med de oulhyrda lägenheterna. I ett antal kommuner ärandelenouthyrda lägenheter myckel hög i det allmännyttiga bostadsbeståndet. Flertaletav dessa kommuner är relativt små, och många av dem har haft ell slort anlallomma lägenheter under lång lid. På gmnd av sysselsättnings- ochbefolkningsutvecklingen kan detta förhållande bedömas bli permanent imånga av kommunerna. För atl möjliggöra en långsiktig lösning av delta problem föreslogregeringen i proposition (prop. 1982/83:50) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 5) att vissa stödålgärder skulle sällas in i bostadsområden meden stor andel outhyrda lägenheter. Dels föreslogs särskilda bestämmelser omstatliga lån, dels föreslogs ett särskilt slöd till de värst drabbadeföretagen. 75 milj. kr. föreslogs bli reserverade för ändamålet. harnyligen beslutat (CU 1982/83:8, rskr1982/83: 112) i enlighet med förslagen. Kostnaderna inombostadsproduktionen steg kraftigt under senare delen av 1970-lalel.Linder var ökningen högre än de närmast föregående åren, bl. a.beroende på en allmänt kraftig ökning av prisnivån. Den senaste liden harutvecklingen dock varit lugnare. Detta framgår bl.a. av följande uppgifter från SCB:s låneobjektsslalislikom de genomsniltiiga byggkostnadernaför statligt belånade flerbosladshus och gruppbyggda småhus med preliminärt beslut om bostadslån under åren1978-1981. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 15 GenomsnUtUga byggkostnader åren 19781981. Genomsniulig yta'm- kr./m" kr./m 3 753 3 465 ' för flerbosladshusenbostadslägenhetsyta och för småhusen bostadsyta. Därefter primärbruksarea (BRAp). Ocksåbyggkoslnadsindex har ökat långsammare under de två senasie åren än tidigare.Bosladsslyrelsens statistik över produktionskostnaderna i de preliminäralånebesluten visar samma tendens. Att vi f. n. har en relativt lugnbyggkoslnadsulveckling framgår slutligen också av att tidskoeffi-cienlen inte har ökal med . De höga kostnadernainom bostadsproduktionen är ell allvarligt problem och utgör elt av hindren för etl ökalbyggande. De av beslutadehyresrabatterna för ny- och ombyggdalägenheter är avsedda all mildra delta problem. För atl motverka snabbakostnadsökningar i framliden måste dock kostnadskontrollen i byggandet skärpas. Rationaliseringsfaktorn ilidskoefficienisystemet kommer därför all höjas från 1,2 lill 2,fr. o. m.år 1983. Den högre faktorn skall tillämpas i ärenden i vilka beslut ombostadslån fattas fr. o. m. den 1 januari1983. Regeringen kommer senare denna dag att besluta om tids-koefficienterför . I samma syfte kommer jag denna dag också alt föreslå regeringen atl uppmana lånemyndighelerna lill en restriktivare prövning av vilkenöverkoslnad som skall godtas i samband med statlig långivning till nybyggnadoch ombyggnad av bosläder.