prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag justerar därför verkels beräkning med detta belopp. Dessa belopp skallläggas till de totala utgifter som riksrevisionsverkel beräknar.Jag beräknar dock att posten tillkommande utgiftsbehov, netto nu kan räknas ned till följd av att utgifterna på tilläggsbudget II lagts till utgifternai övrigt. Vidare beräknar jag att inleverans av överskottsmedel till statskassan kommer att öka i förhållande fillriksrevisionsverkets preliminäraberäkning till följd av såväl devalveringen som en långsiktigt höjd överskotlsnivå.Således beräknar jag nu tillkommandeutgiftsbehov, netto till . mot bakgrund av mig förväntade merbelaslningar på kommandetilläggsbudget. Jag är medveten omatt denna beräkning dels är behäftad med icke oväsentliga osäkerheter, delsavser kassamässig belastning. Det senare innebär atl anvisade anslag kan visa sig bli större änovannämnda belopp, vilketdock under i övrigt lika förutsättningar - motverkas av en uppbyggnad av anslagsbehållningar. 1 övrigt harjag intet att erinra mol verkets prognos. Tabell 3 Statsutgifterna budgetåret Ändrad disposition av röriiga Prop.1982/83:100 Bilaga 1 65 7.3 Statsbudgetens inkomster och utgifteravseende /84 1 riksrevisionsverketsberäkning av statsbudgetens inkomster för /84 har verket tagithänsyn till beslut eller förslag om förändringar som lagts fram av regeringeni propositioner offentliggjorda före . Efter detta datum harytterligare propositioner framlagts. Därtill kommer vissa riksdagsbeslut sominte verket kunnat la hänsyn fill. Jag redogör i del följande för dejusteringar av verkels beräkningar som jag har funnit vara nödvändiga. I denmån det inte närmare angivils vilket budgetår förändringen avser, gäller dennaför nästkommande budgetår. Innanjag redovisar min syn påriksrevisionsverkets beräkningar vill jag först kort kommentera vissaberäkningstekniska spörsmål. Pä ett flertal inkomsttitlar redovisas såvälinkomster som utgifter. Pä dessa titlar sker således en nettoredovisning. Ivissa fall kan en dylik redovisningspraxis innebära svårigheter vid en studieav utvecklingen på statsbudgeten i förhållande till underliggande antaganden omlönesumma o. dyl. Ett genomgående drag är nämligen atl utgifterna ochinkomsterna under samma fitel inte behöver utvecklas parallellt. Del är avstörsta vikt atl vid en analys av utvecklingen pä statsbudgetens inkomstsidastudera säväl de ulgiflsstyrande som de inkomslslyrande faktorerna. Jag hälsardärför med tillfredsställelse atl i årets inkomstberäkninggjort en sammanställning av bmttoströmmarna för budgetåren 1981 /82, 1982/83och 1983/84. Det framkommer därvid att av de totala inkomsterna - enligtriksrevisionsverkets huvudalternativ på . för budgetåret1983/84 redovisas som netto endast . över statsbudgeten påinkomsttitlarna. Den slörsla utgiftsposten utgörs avkommunal-skatleutbetalningar. Jag finner det vidare förtjänstfullt atlriksrevisionsverkel gjort vissa förändringar i utnyttjande av denlaxeringsstatistiska undersökningen. Verket har senarelagt insamlingen avmaterialet, vilket enligt verkets bedömning skall medföra en högre kvalitet.Även jag anser därvidlag att forfiöpande måste vägakvalitetskraven mot snabbhet i tillgänglighet. Jag går över till attredovisa min syn på de av verket presenterade kalkylerna. Jag har som tidigare anförts utgått frän enhögre tillväxt av lönesumman jämfört med antagandena i verketshuvudalternativ. Detta har fått lill följd alt jag justeratriksrevisionsverkets beräkning med hänsyn till den av mig antagna tillväxten avlönesumman. Sålunda har jag av denna anledning räknat upp verkets beräkningaravseende fysiska personers skatt på inkomst, realisafionsvinst och rörelse,lagstadgade socialavgifter och mervärdeskall jämfört med riksrevisionsverketshuvudalternativ. 5 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 1 66 Den antagna högreökningstakten för lönesumman föranleder mig att räkna upp riksrevisionsverketsberäkningar för inkomsttiteln fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse. Jag räknar sålunda upp dessa inkomster med 3 365milj. för /84 jämfört med verkels beräkningar. Därvid harjag även beaktat alt ökningen av den genomsniltiigakommunalskatteuldebiteringen nu beräknas bli något lägre än i verketsberäkningar. Jag följer i beräkningarna samma synsätt som angivits i riksrevisionsverketsalternativa beräkning, nämligen att de preliminära skatteinbetalningarna underförsta inte påverkas av avtalsrörelse. Det innebärsålunda att löneutbetalningarna till följd av nya avtal påverkas först eller . Jag vill här erinra omatt jag i det föregående har angett atl den indragning av återståendeskatteunderlag som gäller vid utbetalning av kommunalskattemedel underår 1983 bör upphöra fr. o. m. och att jag avser la upp hithörandefrågor i en särskild proposition . Jag har i tillkommandeutgiftsbehov, netto beaktat detta förhållande. För inkomslhuvudgmppenlagstadgade socialavgifter innebär den antagna högre lönesummeutvecklingen attinkomsterna av denna anledning måste justeras upp med 60 milj. kr. /83 och med I 235 milj. kr. för /84 jämfört medverkels beräkningar. beräknas stora överskott påsjukförsäkringsfonden. Dessa överskott utbetalas med ett och elt halvt årseftersläpning frän inkomsttiteln sjukförsäkringsavgifter, netto. Regleringenav överskott skulle därmed tidsmässigt ske . beräkningar kommer överskott alt kunna uppvisas framöver. En av orsakerna till denna gynnsamma utveckling beslår i attsjuktalet alltsedan år 1976 sjunkit. 1 och med regleringen av1980 ärs överskott har sjukförsäkringsfonden en behållning på ca 1 675 milj.kr. Jag anser att fonden bör tillföras även överskott för att på siktstå bättre vid tillfälliga påfrestningar inom sjukförsäkringssystemet.Därefter bör t. v. inte vidare avsättningar verkställas. Jag har i dessaberäkningar räknat med en något annorlunda utveckling av sjukvårdsförmånerna änvad verket beräknat. I dessa frågor har jag samrått med chefen försocialdepartementet och statsrådet . Jag räknar således totalt uppinkomsterna under inkomslhuvudgmppen lagstadgade socialavgifter med 60 milj.kr. för /83 och 4012 milj. kr. för /84 jämförtmed verkets beräkning. Ändringarna i antagandenaleder vidare till all inkomsterna under inkomsttiteln mervärdeskatt räknas uppmed 200 milj. kr. för /83 och med 600 milj. kr. budgetåret1983/84 i förhållande till verkets beräkningar. Statsrådet kommersenare atl föreslå regeringen alt bensinskatten på etrar av metanol ochetanol höjs från per Prop.1982/83:100 Bilagal 67 liter till per liter, dvs. till sammaskattesats som gäller för bensin. Inkomslema under inkomsttiteln bensinskattökar på grund härav med 100 milj. kr. för /84 jämfört medriksrevisionsverkets beräkningar. Jag kommer senare dennadag att föreslå att tobaksskatten skall höjas . 1 minaberäkningar över inkomsterna frän tobaksskatt har jag antagit att konsumtionenav tobaksvaror sjunker något till följd av de höjda priser som skattehöjningenföranleder. De högre priserna medför samfidigt ökade inkomster frånmervärdeskatt. I beräkningen över inkomsterna från mervärdeskatt har jagbeaktat detta. Den sammanlagda inkomstökningen lill följd av det högreskatteuttaget på tobak motsvarar därvid den utökning av kostnaderna förlivsmedelssubventioner i förhållande till vad som föreslogs i prop. 1982/83:55som chefen för ämnar återkomma till. Jag beräknar attinkomsterna under inkomsttiteln tobaksskatt för /84 ökar med 330milj. kr i förhållande fill riksrevisionsverkels beräkning. För budgetåret1982/83 beräknar jag ökningen fill 110 milj. kr. Chefen förjordbruksdepartementet kommer senare denna dag att föreslå ett anslag föråtgärder mot försurningen pä 65 milj. kr. för /84. I enlighetmed principbeslut bör detta finansieras med en särskildavgift pä per m-* olja, vilket beräknas läcka utgifterna under nästabudgetår. Statsrådet kommer senare denna dag atl föreslå atl dessaavgtfler förs upp på en särskild inkomsttitel som skall benämnas särskildavgift för åtgärder mot försurning." I riksrevisionsverketsberäkningar över inkomsterna pä inkomsttiteln skatt på viss elektrisk kraft harverket utgått från aft skatt skulle erläggas för kraft som produceras ikraftverk med en effekt av . (SkU 1982/83:15, rskr106) har därefter höjt effektgränsen för skattepliktiga anläggningar från 100till 1 500 kilowatts installerade generatoreffekt. TiU följd av dennaförändring som ej kunnat beakta räknar jag ned inkomsternaför /84 med 30 milj. kr. För /83 räknar jag nedinkomsterna med 12 milj. kr. 1 inkomstberäkning harpostverket grundat kalkylerna över sina inleveranser till statsverket på en avkastningsräntaom . Jag beräknar preliminärt - på gmndval av elt underiag jag under handinhämtat - all avkastningsräntan kommer atl uppgå till den 1 juU 1983. För postverkets deltillkommer dessutom en extra avskrivning på 300 milj. kr., bl. a. i syfte altstärka statsbudgelen. Till följd härav räknar jag -efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet upp inkomsterna under inkomsttitlarnapostverkets inlevererade överskott och postverkets avskrivningar med 6 milj.kr. resp. 300 milj. kr. för /84. För harriksrevisionsverkel likaledes beräknat inleveransen till statsverket efter enavkaslningsränla om . 1982/83:100 Bilagal 68 av den högre räntesatsen för /84och de föreslagna höjda avskrivningarna, somjag strax ålerkommer till, justerarjag ned - i samråd med nämnda stalsråd - beräkningarför inlevererade överskott med 12 milj. kr. för /83och med 23 milj. kr. för /84. avskrivningar harenligt vad jag inhämtat justerats upp med 100 milj. kr. för /83med 233 milj. kr. för /84 jämfört med beräkningar.Av del senare beloppet svarar 50 milj. kr. för en extra avskrivning i syfte altstärka statsbudgeten. Som en följd av den finansiella rekonstruktion av SJ somchefen för kommer alt föreslå senare denna dagräknar jag upp statens järnvägars inlevererade överskott med 300 milj. kr. /84 jämfört med beräkningar. Av samma skälräknar jag ned statens järnvägars avskrivningar med 273 milj. kr. jämfört medriksrevisionsverkets beräkning för /84. Riksrevisionsverkels beräkningav förenade fabriksverkens inlevererade överskott har jag räknat upp med 4milj. på grund av den högre avkaslningsränla som jag - i enlighet med vadjag tidigare anfört - till skillnad från vad verket beräknar för budgetåret1983/84. Statens vaftenfallsverkhar med hänvisning fill förslaget i prop. 1982/ 83:50 om en skatt på visselektrisk kraft till översänt ett tillägg tiU tidigarelämnad inkomstberäkning. Ändringar har därvidlag gjorts främst avseende dekalkylmässiga avskrivningarna. För egen del finner jag, efter samråd medstatsrådet , ingen anledning att revidera inkomstberäkningarna på sätt somsiatens vaftenfallsverk anfört i sift tillägg. Jag finner därför att den avstatens vattenfallsverks tidigare lämnade inkomstberäkningen bör gälla. Därförräknar jag upp inkomsterna under inkomslliteln statens vattenfaUsverksavskrivningar med 225 milj. kr. resp. 465 milj. kr. för budgetåren 1982/83resp. 1983/84 jämfört med beräkning. Även inleveransen avöverskottsmedel påverkas därvidlag, varför jag räknar ned inkomsterna päinkomsttiteln statens vattenfallsverks överskott med 30 milj. kr. I övrigt har jag intetatt erinra vad gäller verkels beräkning avseende affärsverkens inleveranser ochavskrivningar. harföreslagit aft styrelsen skall få disponera de realisationsvinster som kanuppkomma, vid försäljning av slafiiga fastigheter, för fastighetsunderhåll ochombyggnad. Jag ansluter mig till vad anfört i denna fråga.För /82 uppgick dessa fill sammanlagt 8,8 milj. kr. Jag villunderstryka att ett sådant bemyndigande till mäste utformasinom ramen för de bestämmelser för försäljningar av fast egendom och av redovisningav sådana försäljningar som faststäUt (prop. 1981/82:100 bil. Il, FiU1981/82:26, rskr 1981/82:281). Jag beräknar överskotten av byggnadsstyrelsensfastighetsförvaltning till 170,4 milj. kr. för /83 och 171,3milj. 1982/83:100 Bilaga 1 /84, vilket är ca 9 resp. 10milj. mindre än riksrevisionsverkels beräkning för budgetåren 1982/83resp. 1983/84. Riksrevisionsverketsberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran från min eller andra berördastatsråds sida. Totalt innebär de av oss förordade avvikelserna från verketsberäkningar en uppräkning av inkomsterna för /83 med 662 milj.kr. och för /84 en uppjustering med ca 9414 milj. kr. Jag beräknarsåledes statsbudgetens inkomster för /83 lill ca 183 890 milj.kr. och för /84 till cä 204 141 milj. kr. Jag har låtit upprättaen tabell som sammanfattar avvikelserna från verkets beräkningar (tabell 4). Tabell 4 Justering avriksrevisionsverkets beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåren 1982/83och 1983/84 1 000-tal kr. 1211 1221 1231 1241 1251 1281 1411 1421 1424 1435 Föredragandens justeringar:1111 Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse Folkpensionsavgift SjukförsäkringsavgiftBarnomsorgsavgift Vuxenuibildningsavgift Övriga socialavgifter Allmänlöneavgift MervärdeskattBensinskatt Tobaksskatt Särskild avgift föråtgärder mol försurning Skatt på viss elektriskkraft inlevererade överskott 5111 5112 5113 5116 Förenade fabriksverkensinlevereradeöverskott Statens vattenfallsverks inlevereradeöverskott Överskott av byggnadsstyrelsensfastighetsförvaltning avskrivningar avskrivningar Statens järnvägars avskrivningar avskriv- Summa förändringar enligt föredraganden Prop.1982/83:100 Bilaga 1 70 Avslutningsvis vill jagredovisa några förslag från till förändringar iuppställningen av budgetens inkomster (tabell 5). Enligt min uppfattning fallersig de av verket förordade omläggningarna väl motiverade. Jag har sålundainget att erinra mot verkets förslag. Tabell5 förslag till förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /84 1433 Skatt pä videobandspelare 1434 Skatt på viss elektrisk kraft Nyinkomsttitel Räntorpå övriga studielån, kammarkollegiet Utgår 2388 Ränteinkomster på mark för naturskydd Utgår 2614 Inkomstervid siatens vårdanstalter för alkohol missbrukare Utgår 2623 Inkomstervid statens veterinärmedicinska anstalt Utgär 2625 Utförsäljningav beredskapslager Utgår 2713 Vattenföroreningsavgift Nyinkomsttitel 3130 Försvarets myndigheters inkomster av 3131 försålda byggnader och maskiner Utgär 4523 Återbetalning av övriga lån, 4524 Återbetalning av övriga lån, riksgäldskonloret Utgår 4526 Återbetalning avövriga lån Nyinkomsttitel Utgångspunkten förberäkningen av statsbudgetens utgifter under ett budgetår är främst deutgiftsanslag anvisat eller regeringen begärt. För att få enrättvisande budgetbelastning måste därutöver beaktas förändring ianslagsbehållningar. Vissa myndigheter och bolag har beviljats rörtiga kredUerhos . Ändringar av ianspråktagna kreditbelopp påverkarstatsbudgetens utgifter. I syfte att få en sålångt möjligt rättvisande bild av den slutliga belastningen på statsbudgetenberäknas pä statsbudgetens utgiftssida även medel för beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. I första hand gäller det merutgtfler som beräknas tillföljd av planerade propositioner, beslut om utnyttjande av finansfullmakten m.m. I förekommande fall beaktas även förändringar som kan förutses påverkabudgetens inkomstsida. För /84uppgår förslagen för statsbudgetens utgiftsanslag till 2S1869 milj. kr. En beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling är behäftad med icke oväsenfiiga osäkerheter.En av orsakerna härtill är det sätt varpå medel beräknats under posten beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Denna post avser beräknad kassamässigbelastning. Det senare innebär att anvisade anslag kan visa sig bli större änvad som kassamässigt reserverats under denna post, vilket dock - under i övrigtlika förutsättningar - leder till att beräkningarna av förändringarna ianslagsbehållningarna bör justeras. Min nuvarande bedömning avanslagsbehållningarnas utveckling 1982/83:100 Bilaga 1 71 under /84 utgår från nu angivnapremisser. Jag återkommer emellertid fill denna fråga i 1983 ärskompletteringsproposilion. Anslagsbehållningarna harminskat successivt under en följd av år. För innevarande budgetår är minbedömning att de totala reservationsmedelsbehållningarna fortsätter att minskaför att uppgå till ca 19,3 miljarderkr. vid ingången av /84. Av detta belopp finns ca 3,9 miljarderkr. inom verksamhetsområde, ca 3,5 miljarder kr.inom verksamhetsområde och ca 4,6 miljarder kr.inom industridepartementets verksamhetsområde. Jag har för alt närmare belysautvecklingen av anslagsbehållningen under senare budgetår satt upp en tabell.Jag har valt att koncentrera redovisningen lill vissa utvalda departement, därutvecklingen av anslagsbehållningen spelar en särskilt stor roll. Tabell 6 Anslagsbehållningarnavid utgången av budgetåren 1978/79-1982/83 Huvudtitel /79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Utfall Utfall Utfall Utfall Ber. (+0,68) (+0,13) (-0,40) (+0,55) (-1,24) (-0,26) (+0,19) (+0,90) (-1,20) (+0,35) (-1,25) (-1,54) (+1,79) (+1,12) (-0,05) (-1,02) (+4,98) (-1,19) (-0,36) (-0,31) (-0,41) Kommunikaiionsdepartementet(förändring under budgetåret) (förändringunder budgetåret) Industridepartementet(förändring under budgetåret) Övrigahuvudtitlar (förändring under budgetåret) (förändring underbudgetåret) Jag räknar för budgetåret1983/84 med en fortsatt nedgång i anslagsbehållningarna. Efter samråd medchefen för kommunikaiionsdepartementet räknar jag med att anslagsbehållningarnainom verksamhetsområde kommer alt minska med 500milj. Även inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde räknar jag med, efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet och statsrådet , att anslagsbehållningarnakommer att minska. Minskningen beräknar jag härvidlag till 500 milj. / 84. Inom industrideparlementets verksamhetsområde finner jag,efter samråd med chefen för industridepartementet samt med statsråden och , all anslagsbehållningarna kan beräknas minska med 1000 milj.kr. För övriga huvudtitlarhar jag, efter samråd med berörda statsråd, vid en sammanvägd bedömning intefunnit anledning att nu räkna med minskade anslagsbehållningar under budgetåret1983/84. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 72 Tabell 7 Beräknadförändring av anslagsbehållningarna under /84 Huvudtitel Beräknadanslagsbe- Beräknad förändring -0,5 -0,5 -1,0 KommunikaiionsdepartementetArbetsmarknadsdepartementet Industridepartementet Övriga departement Summa 19,27 -2,0 Sammanlagt räknar jagsåledes med alt 2000 milj. kr. av anslagsbehållningarna kommer atl förbrukasunder /84 (tabell 7). Dessa beräkningar beaktar det nämndaförhållandet att bedömningarna av de medel som kommer att krävas förtillkommande utgiftsbehov, netto, såväl under innevarande som nästkommandebudgetår avser kassamässig belastning. Budgetutfallet, ochdärmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar i disposition avrörliga krediter hos . Sådana krediter har enligl riksdagensbeslul ställts till förfogande för vissa myndigheter och bolag. /83 beräknas dispositionen av rörliga krediter enligtriksrevisionsverket öka med 1639 milj. kr. Somjag tidigare anfört är minbedömning alt disposition bör upptas med elt 200 milj. kr. högre belopp än vadverkel beräknat. För nästkommande budgetär bmkar enschablonmässigt beräknad ökning av den rörliga krediten om 500 milj. kr. tasupp i förslaget till statsbudget. Enligt vad jag har erfarit tordeexportkreditnämnden och komma att påtagligt öka utnyttjandet avbeviljade rörliga krediter. Dessutom vill jag erinra om alt vissa myndighetersom bedriver uppdragsverksamhet disponerar en rörlig kredit iriksgäldskontoret. Ramen för sistnämnda kredit uppgår f n. lill 175 milj. kr.Jag uppskattar alt behovet av rörlig kredit för detta ändamål kommer att ökamed 25 rhilj. och förordar att ramen höjs med detta belopp. För budgetåret1983/84 beräknar jag ökningen av den samlade rörliga krediten tilltotalt 1 500 milj. kr. Redan budgetförslaget börså långt möjligl visa den totala budgetbelastningen som kan väntas underbudgetåret i fråga. Jag har redogjort för den budgetbelaslning som kanberäknas uppkomma för /84 till följd av föreslagnautgiflsanslag, förändringar i anslagsbehåU-ningar och ändrad disposition avrörliga krediter. Jag avser nu atl behandla den yllerligare budgetbelaslningsom kan tillkomma under nästa budgetår. Denna belastning beaktas under postenberäknat tiUkommande utgiftsbehov, netto på statsbudgeten. Normalt måste underlöpande budgetär anvisas medel på tilläggsbudget för vissa ändamål utöver vadsom anvisats i statsbudgeten. Detta sker främst i gängse samlingsproposifionerom anslag m.m. på lilläggsbudge- 1982/83:100 Bilaga 1 73 tärna I till III. Härutöver räknar jag med att ytterligarebelastning kommer att uppslå på statsbudgeten, främst till följd av särskildapropositioner som planeras föreläggasriksdagen senare under vårriksdagen och där motsvarande anslag i budgetpropositionen upptagils medendast beräknade belopp. Regeringenplanerar sålunda att i vår förelägga propositioner rörande denkommunala sektorn och vissa åtgärder i . Dessutom bör medel avsättasför insatser inom industripolitiken - främst varvsindustrin - ocharbetsmarknadspolitikens områden. Kostnaderna härförhar inte tagits upp på annat ställe i förslagel till statsbudget. Till följd av denbeslutade förändringen inom inkomstbeskattningens område har jag i minaberäkningar beaktat de förändringar som berör . Detta harmedfört en försvagning av inkomstskatternas utveckling under resp. berördabudgetår. För är 1983 har en arbetsgivaravgift införts för alt finansierakostnaderna för reformen. beräkning av tiUkommande utgiftsbehov, netto räknarjag med en fortsatt finansiering av omläggningen av inkomstbeskallningen. kommer, somjag tidigare anfört,att presentera etl förslag till förkortad betalnings- och redovisningsperiodför mervärdeskatten, tobaksskatten samt skatt på spritdrycker, vin, malt- ochläskedrycker. I min beräkning av posten tillkommande utgiftsbehov, netto, har jag schablonmässigtbeaktat den siatsfinansiella effekt, som kan fömtses om kommande förslag genomförs. Som jag tidigare anfört beräknasbetydande överskott i rörelseuppstå under de kommande verksamhetsåren, vilket jag beaktat i min beräkning av tiUkommande utgiftsbehov, netto,för såväl /83 som /84. Mot bakgmnd av vadjag nu har anfört anser jag att posten beräknat tUlkommande utgiftsbehov, netto börberäknas till 3000 milj. kr. Min redogörelse idet föregående innebär för /84 att de samlade utgifternaberäknas uppgå till 294 369 milj. kr. Den snabbastväxande utgiftsposten på budgeten utgörs av räntor på statsskulden. Dessa utgifter beräknarriksgäldskontoret för /84kommer att uppgå fill 56500 milj. kr. Den av gjorda beräkningen baseras på ett underskott istatens budget om ca 90 miljarderkr. innevarande budgetår resp. ca . för /84. Vid min beräkning av budgetens saldo förifrågavarande budgetär har jag funnitatt underskotten torde komma atl uppgå till etl högre belopp innevarandebudgetår och till elt lägre belopp /84. Då beräkningar av slatsskuldräntorna är behäftademed stor osäkerhet bl. a. medavseende på statsskuldens placering, finner jag ingen anledning atl gå ifrån beräkning för budgetåret1983/84. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 Tabell 8 Statsutgifternaför /84 Ändrad disposition avrörliga krediter 1500 Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto 3000 7.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1982/83och 1983/84 Med hänvisning till minredovisning i del föregående beräknar jag utfal-, let av statsbudgetensinkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslaget till statsbudgetför /84 på det sätt som framgår av tabellerna 9 och 10. Tabell 9 Statsbudgeten förbudgetåren 1982/83 och 1983/. 1982/83 Beräknat 1983/84 Förslag till statsbudget -93,6 -91,8 -90,2 + 20,2 + 18,6 Sammanfattningsvisinnebär min redogörelse att underskottet i statsbudgeten förinnevarande budgetår kan beräknas till . För budgetåret1983/84 beräknar jag att statsinkomsterna ökar med 20,2 och statsutgifterna med18,. Underskottet i statsbudgeten för /84 blirdärmed . 1982/83:100 Bilaga 1 o oo o o o o t: O) a O) TD +- c/1 1_ c/1 u 57 »i M u S "O c 1) O) 1) O) c/) .- (U ert a (U C o U o u ca 3 "O r e/l ..Q-C :::: v: u t:: ;c> J -O 7:- ffl -r c S g ca .2 =ci.E ' a 'S