prop · G6038 · 1982-12-31 00:00:00 — råder stor osäkerhet omnär utländska domar angående faderskap och utländska faderskapserkännandenskall anses giltiga i , frånsett nordiska faderskapsavgöranden, somfaller under lagen om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden. Utländskafaderskapsdomar i övrigt gäller i allmänhet inte i och del är inleklarlagt vilken verkan utländska faderskapserkännanden (borisett från de ovanberörda nordiska) har i vårt land. saknas sålunda i vårt landlagregler (med bortseende från ovan berörda nordiska lag), som anger hurinternationella faderskapsfrågor skall behandlas. Enligl socialstyrelsensmening borde det ha funnits anledning atl i promemorian beröra de eventuellakomplikationer, som kan uppstå i ärenden med internationell anknytning isamband med den sålunda föreslagna ändringen av lagen om blodundersökning m. m.vid utredning ay faderskap. I detta sammanhang må kanske ytterligare en synpunktberöras. I vissa faU kan det vara av betydelse att företaga blodundersökningäven på biologiska anhöriga (föräldrar, syskon) lill exempelvis den utpekademannen i ärendet. Del kan t. ex. inträffa att den utpekade mannen har avlidit.Genom undersökning av släktingar kan således, i vissa fall, bedömning göras omen icke undersökt parts blodegenskaper. Även i vissa andra fall kan undersökningav mannens och/eller moderns biologiska anförvanter vara av betydelse förbedömning av blodundersökningsresultalen. Möjligheten för domstolen att förordna om blodundersökningockså av vissa anhöriga till parterna i ett faderskapsärende torde därför varaav värde i de speciella fall där, av olika skäl, en dylik undersökning kan.gevägledande information och dessa anförvanter inle frivilligt lämnar blodprov.Det synes väl dock tveksamt om elt "hämtningsförfarande" skall kunnatillämpas även i dessa fall. Vid resning i etl tidigare avgjort faderskapsärende kandet också någon enstaka gång vara av betydelse att även utföra förnyadblodundersökning på den eller de män som tidigare blivit blodundersökla (utöver"fadern"). Även om promemorieförslagel är begränsat lill frågor omomprövning av tidigare faderskapsavgöranden vill vi i nu förevarande sammanhangockså ta upp en mera allmän fråga. Den gäller möjlighelerna för en man, somvill bli förklarad vara far, alt göra sin röst hörd. Det är kanske en någol ovanUgsituation som emellertid kan bli vanligare i takt med atl antalet samboförhållandenökar. I sådana förhållanden saknas den faderskapspresumtion som finns iäktenskap. Enligt nu gällande regler kan en man inte begärablodundersökning i annat 1982/83:8 61 fall än då han redan skall anses vara far till barneleller när talan riktas mot honom (jfr NJA 1970:347). Vi viU ifrågasätta om maninte redan i sammanhang med den nu förevarande översynen av blodundersökningslagenhar anledning att ta upp frågan om de utomstående männens möjligheter att fåbli förklarade vara far. I fråga om promemorieförslagels språkliga utformning villvi hävda alt begreppet han liksom bör användas som etl neutraltpersonbegrepp. Atl komplettera begreppet på säll som skelt i promemorian ärvarken nödvändigt eller sakligt invändningsfritl. välkomnar den möjlighet som genom detföreslagna tillägget lill lagen om blodundersökning m. m. vid utredning avfaderskap 1 § lämnas den utsedde fadern, moder och barn atl ansöka omblodundersökning m. m., men vill föreslå alt denna rätt utsträcks till annanman, som haft samlag med modern på tid då barnel kan vara avlat. Ändringsförslaget förutsätter liksom den nuvarande lagenom blodundersökning, atl en man som haft samlag med modern på tid då barnelkan vara avlat utan att vara gift med henne, skulle önska undandra sig deförpliktelser som följer med faderskapet. Liksom frånskilda fäder nu i långt slörre utsträckning äntidigare önskar få vårdnaden om sina barn, är det emellertid också betydligtvanligare att män som haft samlag med en kvinna utan att vara gift med henne,vill erkännas som far till del barn som avlats vid samlaget och hålla kontaktmed detta. För att kunna bevisa sitt faderskap behöver han också få möjlighelall begära blodundersökning. Somexempel kan nämnas en man, som sammanflyttade med en kvinna medan betänkelidförelåg i hennes äktenskap. Hon blev gravid under samlevnaden, men innanbetänketiden gått ut och barnel fölls flyttade hon tillbaka lill sin man.Barnet föddes som barn i äktenskapet och både kvinnan och hennes man vägrade atlgenomgå en blodundersökning. Den andre mannen, som var övertygad om att han varfar lill barnet, utestängdes helt från kontakten med detta, och hans endamöjlighet var atl söka förmå barnavårdsnämnden alt som representant för barnetsöka få en blodunder-' sökning till slånd. Det måste ofrånkomligen medföra olägenheter med atl läggaså slor makt i barnavårdsnämndernas händer som redan nu skett i faderskaps- ochvårdnadsmål. Människor känner sig ofta rättslösa när de inte själva har möjlighelatt vända sig till domstol utan måste gå genom en , därtjänstemän och ståndpunkter växlar och handläggningen av ärendena ofta larmycket . Risk för trakasserier och obefogade ansökningar skulleenligt samfundets mening inte behöva befaras om den man vars faderskap intefastställts, finge Prop.1982/83:8 62 rättatl begära blodundersökning m. m. Även vid hans ansökan skulle ju gälla kravet atlhan haft samlag med modern under tid då barnet kan vara avlat. framhålla att den "modernisering" av lagtexten somskett förutom atl innebära en försämring från stilistisk synpunkt ocksåmedverkar till atl lagen, såsom framgår bl. a. av del ovan anförda, blirotydlig. 1982/83:8 63 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanlräde ... 5 1 Inledning..................................................... ..... 5 2 Allmän motivering.......................................... ..... 6 2.1 Blodundérsökningsedan ell faderskap har fastställts ... 6 2.1.1 Allmänna förutsättningar................. ..... 6 2.1.2 Handläggningen............................. ..... 7 2.2 Tvångsmedel enligt blodundersökningslagen 9 2.3 Övriga frågor........................................ .... 11 2.4 Ikraftträdande ...................................... .... 11 3 Upprättat lagförslag...................................... 11 4 Specialmotivering.......................................... .... 12 5 Hemställan.................................................. .... 18 6 Beslul......................................................... .... 18 Utdragav lagrådels protokoll ........... 19 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde .. 21 Bilaga 1Departementspromemorian........................ 23 Bilaga 2 Remissyttrandena................................... .... 40