prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Utgifter som framstår som mer umbäriiga mästegenom ell intensifierat omprövnings- och ompriorileringsarbete bringas ned. Avstörsta vikt är att finna åtgärder som syftar till all mildra inslaget avautomatik i budgeten. Under denärmaste åren är utrymmet för nya åtaganden starkt begränsat och bör i förstahand utnyttjas för att stödja verkligt utsatta grupper. Utrymme härför inom denstatliga budgeten måste skapas genom omprioriteringar. Delta skärper kraven päen aktiv och fördelningspolitiskt väl avvägd budgetpolitik. Dennyligen genomförda nedskrivningen av den svenska kronan medför all förelagensinternationella konkurrenskraft kraftigt förbättras. Såsom anges iregeringsförklaringen måste denna nedskrivning följas av en neddragning avvissa former av subventioner lill näringslivet, vilka under de borgerligaregeringarna allvarligt försvagat statsbudgeten. Mot dennabakgrund och med beaktande av de kraftigt ökade kostnaderna försubventionerade exportkrediter inom det s.k. SEK-systemet kommer inomregeringskansliet att göras en översyn i avsikt alt reducera statens kostnaderför SEK-systemet. innebär all subventionsgraden i syslemel bör sänkas.Ell led i översynen bör vidare vara alt pröva möjlighelerna lill ökadsamordning mellan de beslul om exportkredit-garantier som fallas avExporlkredilnämnden och de subventionerade exportkrediter som beslutas av SEK.Sverige bör ocksä aktivt medverka i de internationella överläggningar som pågårom minskning av subventionselementet i exportkrediter. 1 översynen bör ocksåövervägas möjlighelerna alt finna andra former för finansieringen avSEK-systemet. vid sidan av statsbudgeten. Det finns anledning att återkomma tilldetta ärende senare, i samband med förslag lill innevarande . Vi kommerändå atl under överskådlig framtid dras med betydande underskott istatsbudgeten. Politiken måste därför i.ell kortare perspektiv inriktas på allfinna vägar atl i ökad utsträckning finansiera underskottet pä 1982/83:50 25 ett sätt som inle driver upp inflationen. Det innebär altstatens upplåning hos allmänheten mäste intensifieras och upplåningen ibanksystemet begränsas. På det sättet undviks en inflationsskapande påspädningav likviditeten i ekonomin. Bl.a. i syfte all minska likviditeten i ekonominkommer vidare reglerna för inbetalning av skatter och avgifter att ses över.Därigenom kommer ocksä statens finanser all förslärkas. Det ärangelägel att undvika omotiverade prishöjningar i samband med devalveringen.Sådana kan läll få självförslärkande spridningseffekter. Därför har ett allmäntprisslopp införts. För importerade varor får dock priset höjas i denutsträckning som motiveras av den ändrade växelkursen, vilket underlättar deneftersträvade relalivprisförändringen mellan svenska och importerade varor.Strävan är atl prisstoppet skall vara i kraft under en relativt kortlidsperiod. 4.5 Ett effektivt resursutnyttjande Skallereformen är av slor betydelse då del gäller allsäkerställa alt landels resurser utnyttjas sä effektivt som möjligt. Genom atlmarginal-skattesatserna sänks inte minst för de breda löntagargruppernatippmunt-ras ökade arbetsinsatser och ökat sparande. Omflyttningar lill nya arbetsuppgiftergörs mer lönsamt och stimulerar därmed till effeklivare arbetsinsatser.Samlidigt beskärs - säväl genom marginalskaitesänkningen som genombegränsningen av underskollsavdragens värde - avkastningen på skatteplaneringoch avdrag. är ell led i regeringens allmänna strävan all föra överresurser frän improduktiv lill produktiv verksamhel. För alt mobilisera landets resurser kommer regeringenvidare alt vidta kraftfulla åtgärder för alt öka vär produktion inom energi-och skogssektorerna. Så snart som möjligl kommer särskilda åtgärder alt vidtasi syfte all trygga skogsindustrins råvarubehov och avhjälpa den virkesbrist,som under nägra av varit elt hinder för fullt resursutnyttjandeinom skogssektorn och som förorsakat onödig virkesimporl. Omfattande insatserkommer att göras för att i ökad utsträckning ta lill vara våra inhemskaenergiresurser och därmed minska behovel av dyrbar importerad olja.Inledningsvis ges därvid ökat stöd framför allt lill distribution av fjärrvärmesaml lill anläggningar för torveldning. Satsningarna på energiområdet ingår i ett mer omfattandeinvesteringsprogram, som regeringen avser all genomföra för atl påskynda denindustriella expansionen. Det bör i della sammanhang understrykas, all de offentligainvesteringarna saml myndigheternas stöd lill del privata näringslivetsinvesteringar kommer all kanaliseras lill sådana verksamheter som bedöms hagoda förutsättningar för långsiktig lönsamhet. Devalveringen har skapatförutsättningar för atl näringslivet på egna ben skall kunna la sig ur derådande svårigheterna; regeringen kommer därför atl till det yttersta försökaundvika en situation där skulle bli beroende av ell medslaissubvenlioner vidmakthållet näringsliv. Prop.1982/83:50 26 Investeringsprogrammet och investeringsstödet kommerföljaktligen atl inriktas å ena sidan på sådan industriell verksamhet som harförutsättningar all klara sig igenom härd konkurrens, å andra sidan på sådanainvesteringar i infrastruktur som sänker kostnaderna och stärkerkonkurrenskraften för industrin som helhet. Som exempel på del sistnämnda kananföras upprustning av vägnätet, av järnvägarna, luftfarten samt av post- ochtelekommunikations väsendet. Investeringsprogrammet omfattar även insatser för allstärka forskning och utbildning, vilket är av långsiktig betydelse förförnyelsen av svenskt näringsliv. För all våra produktiva resurser skall kunna mobiliserasfullt ut krävs också att arbetskraftens potential las tillvara och atlarbetsmarknaden fungerar effektivt. Skattereformens positiva effekter har redanberörts. Det är vidare viktigt atl förebygga sådana flaskhalsproblem sombrislen på yrkesarbetare orsakat inom industrin. Regeringen understödjer därfördel initiativ som tagits av AMS och verkstadsindustrins parter till en särskildsatsning på brislyrkesulbildning inom verkstadsindustrin. För detta ges AMSökade resurser. Den ekonomiska politiken kan inte bara utformas med hänsynlill de långsiktiga målen utan måste också avvägas med hänsyn lill konjunkturlägel.Vid en snabb och kraftig internationell konjunkturuppgång kan obalanserna iden svenska ekonomin avhjälpas relativt snabbt. En exportleddproduktionstillväxt kan då kombineras med en stram inhemsk eflerfråge-politikulan alt negativa sysselsättningseffekter behöver uppkomma. Det är emellertid, som tidigare nämnts, troligt att detinternationella konjunkluruppsvinget dröjer och att det dessutom blir relativtsvagt. Den inhemska efterfrågan kan dä inle stramas ät lika hårt. ulanpolitiken måste avvägas med hänsyn lill de krav som de slabiliseringspoliiiskamålen och framför allt då målet om full sysselsättning släller. På grund av de stora obalanserna i den svenska ekonomin ärdet emellertid inle möjligl all, vid en internationell konjunkturnedgång,parera de negativa effekterna på sysselsättningen genom alt islabiliseringspolitiskt syfte öka den offentliga konsumtionen. Detta skulleriskera alt förvärra strukturproblemen i den svenska ekonomin. Del begränsadeutrymme som finns för ökad offentlig expansion bör huvudsakligen användaslill investeringar som främjar tillväxten, bl.a. genom atl stödja den konkurrensutsattasektorns expansion. Detta synsätt har varit vägledande vid utarbetandet av delinvesteringsprogram som ingår i krisplanen. Sysselsättningen mäste i övrigt värnas genom en aktivarbetsmarknadspolitik. Behoven är här stora efter det senasie årets kraftigaförsvagning av arbetsmarknaden och inför den fortsatta försvagning som kanförutses i Prop.1982/83:50 27 vinter.AMS kommer atl tilldelas resurser i erforderlig omfattning för att dearbelsmarknadspolitiska medlen skall kunna sättas in med full styrka.Sysselsättningen i beredskapsarbeten kommer atl öka kraftigt, och omfattandeinsatser för atl speciellt bekämpa ungdomsarbetslösheten kommer atl sältas in.Riktade åtgärder för att lindra de exceptionella sysselsättningsproblemen iNorrbotten skall också vidtas. 5 De ekonomisk-politiska åtgärderna Regeringensekonomiska politik utgör en strategi för ökad tillväxt, höjd sysselsättning ochrättvis fördelning. Det första steget i denna strategi togs genom devalveringenden , vilken avsåg all stärka det svenska näringslivelskonkurrenskraft och lägga grunden för en sanering av vårt lands ekonomi.Devalveringen skall under den kommande mandatperioden följas upp genom en fastoch konsekvent ekonomisk politik i syfte all säkerställa altkonkurrenskrafisförbätlringen blir beslående. Mensamlidigt är del akuta sysselsättningsläget utomordentligt allvarligt. När dennya regeringen tillträdde gick 176000 människor ulan arbete. Del ären ökning med och den högsta månadssiffra som noterats påmer än . Vi vet dessutom av erfarenhet atl arbetslösheten normalt stigerunder vintern. Omedelbaraoch omfattande insatser krävs därför för atl förhindra en dramatisk försämringav sysselsättningsläget under del kommande halvåret. Regeringenhar således lagil slällning för etl omfattande program med det dubbla syftetall lindra de akuta svårigheterna och samlidigtunderstödja och komplettera den långsiktiga ekonomisk-politiska strategin. 1detta program ingår en massiv arbetsmarknadspoUtisk insats innefattande nyaanslag för arbelsmarknadsulbildning, beredskapsarbeten och riktadeungdomsinsatser. Vidare läggs ett omfattande investeringsprogram fast. Syftetmed della investeringsprogram är fyrfaldigt. För det första skall del bidragalill all importen av energi begränsas; för del andra skall del understödjaindustrins kommande expansion, genom alt bygga ut och modernisera samhälletsinfrastruktur; för del tredje skall investeringsprogrammet hejda denfortgående ulslagningen av vissa för näringslivels fortbestånd vikligabranscher, framför allt byggnadsindustrin; och för del fjärde, slutligen, skalldel bidraga lill alt klara de akuta sysselsättningsproblemen under vintern1983/84, återigen främst på byggnadsområdel. Dessainsatser är ej ämnade atl vara permanenia. De skall efterhand avlösas av denefterfrågan som den förbättrade konkurrenskraften, genom ökad export ochåtervunna marknadsandelar på hemmamarknaden, kommer atl ge. Under enövergångsperiod kommer de emellertid all vara av synnerlig vikl. 1982/83:50 28 1 regeringens ekonomiskt-politiska åtgärdspakei ingårockså en rad förändringar på skatternas område. Dessa har dels lill syfte attstimulera till ökade investeringar, dels är de ägnade atl fördelakrispolitikens bördor så rättvist som möjligt. Av särskild betydelse är i dettasammanhang det syslem för vinstdelning, som regeringen avser alt införa föraktiebolagen under nästkommande är. Slutligen kommer regeringen också att infria de fyravallöften om tryggandet av vissa sociala välfärdsrelbrmer, som del socialdemokratiskapartiet utfärdade i valrörelsen. Regeringen har presenterat etlarbetsmarknadspo-litiskt åtgärdsprogram för atl begränsa arbetslösheten underhösten och vintern. Förslag om dessa åtgärder redovisas senare denna dag idetalj av chefen för . Tyngdpunkteni della ätgärdsprogram ligger på sysselsällningsskapande åtgärder till eltbelopp om 1950 milj. kr., varav 1650 milj. kr. avser beredskapsarbeten.Härigenom kan antalet dagsverken ökas från den tidigare planeringsnivån /83 om 6,3 milj. till 9,6 milj. dagsverken. Med utnyttjande avfinansfullmaklen (prop. 1981/82: 150, FiU 1981/82; 40, rskr 1981/82: 393) harregeringen genom beslut beslutat tidigarelägga statligainvesteringsprojekt milj. kr. i syfte all undvika en fortsattförsämring pä byggarbelsmarknaden. Inom ramen för de sysselsällningsskapandeåtgärderna disponerar AMS 60 milj. kr. för rådrumsbeställningartill industrin. Denna ram höjs med 300 milj. kr. Inom arbetsmarknadsutbildningen har regeringen redanfatlat beslut om alt höja bidragen lill utbildning när det finns påtaglig riskför permiltering eller uppsägning av arbetstagare från /tim till /tim. Höjningen begränsas till utbildning inom tillverkningsindustrin.Kostnaderna för denna höjning inkl. en förväntad volymökning beräknas lill 170milj. har regeringen föreskrivit atl AMS för /83får planera arbetsmarknadsutbildning på en nivå motsvarande 125 000 deltagare,all jämföra med den tidigare planeringsnivån 110000 deltagare. 30 milj. kr.satsas därutöver pä brislyrkesulbildning i syfte all förebygga sådanaflaskhalsproblem som kan orsakas av brist på yrkesarbetare i en konjunkturuppgång.Satsningen gäller fortbildning av anställda inom verkstadsindustrin lillkvalificerat yrkesarbete. Ramen för bidrag till ungdomsplatser, som tidigare uppgicklill 60 milj. kr., har likaså genom utnyttjande av finansfullmakten, genomregeringens beslul , höjts med 90 milj. kr. Mol bakgrund av det särskill ansträngdasysselsättningsläget i Norrbollen haren betydande del -drygt 183 milj. kr. -av de tidigarelagda statliga 1982/83:50 29 investeringarnaavdelats för byggnads- och anläggningsarbeten i dena län. Kostnaden för de nuanmälda resp. föreslagna åtgärderna pä arbetsmarknadspolitikens område uppgårtill sammanlagt ca . Deinvesteringsinsatser som föreslås riktas främst mol energi-, kommunikations-och byggsektorerna. Kommunikationsdepartementetbör få anslag om totalt I 000 milj. kr. för atl under innevarande och nästabudgetär genomföra ett antal vikliga investeringsprojekt. Flera områden berörs.Då del gäller förbättring av vägnätet planeras en utbyggnad av bl.a.Värmdövägen, av , E 6 och . Speciella åtgärder mol eftersattvägunderhåll kommer atl vidtas för atl öka trafiksäkerheten och minskatrafikstörningar. StatensJärnvägar bör fä ökade anslag lill fler lok och vagnar, saml för en utbyggnadav delar av spårnätel. Luftfarten byggs ut genom atl kompletteras mednya anläggningar och genom atl dess banor förbättras. och televerketfär särskilda anslag för nya investeringar, i det sistnämnda fallet i syfte alttidigarelägga digilaliseringen av telenätet. Åtgärder för alt främjainvesteringar och utvecklingsarbete i kollektivtrafiken kommer ocksä allvidtas. Utbildningsdepartementetbör få anslag om 170 milj. kr. för att under innevarande och nästa budgetärbygga om och lill forsknings-, undervisnings- och bibliotekslokaler. Därigenomstöds säväl forskning och utbildning som byggsektorn. Byggnadsverksamhetenstimuleras även genom all bl. a. elt system med hyresrabatter bör införas förnybyggnation, varigenom efterfrågan och produktion av hyreslägenheterunderslöds. Dessutom bör totalt 600 milj. kr. satsas på energibesparandeåtgärder, främst avseende isolering och Ijärrvärme, för bostadshus. Påenergisidan bör under innevarande och nästa budgetår genomföras ellinvesteringsprogram omfattande totalt , varav mer än hälftenbör avse stöd till tillverkning och upphandling av energiulruslning, säsomvärmepumpar och koleldade förbränningsanläggningar. För all möjliggöra enminskning av oljeimporten bör ökat slöd också ges lill fjärrvär-medislribulionsaml till torvddningsanläggningar. Föralt vi bättre skall kunna utnyttja egna råvaruresurser bör totalt 300milj. anslås till ell investerings- och utvecklingsprogram för gruv- ochmineralinduslrin, och dä i etl första skede ell program för utökadprospektering. Merparten av prospekleringen kommer all ske i Norrbotten.Syftet är all öka livslängden hos befintliga gruvor och mineralföretag och atllägga grunden för nya för all därigenom åstadkomma en långsiktigt lönsambreddning av industrin. 1982/83:50 30 De åtgärder på skattepolitikens område som börgenomföras berör företagsbeskattningen, kapitalbeskattningen, inkomstskatten,mervärdeskallen saml införande av vissa nya punktskatter. Ett centralt mäl för regeringens ekonomiska politik är,som tidigare framhållits, atl stimulera till en ökning av investeringarna, isynnerhet inom industrin. Del viktigaste medlet härför är all genom generellekonomisk politik åstadkomma en tillräcklig efterfrågan, så allkapacitelsutnyttjandet höjs och initierar en invesleringsuppgäng. I väntan påen dylik självbärande uppgång bör emellertid också de skailepoliliska medlen utnyttjasför att stimulera investeringsverksamheten. Följande åtgärder aktualiseras idella syfte: - obligatoriskavsättning till investeringsfond. Aktiebolag och ekonomiska föreningar böråläggas all betala in av sina vinster lill ränlelösainvesteringskonlon hos . Inbetalningen skall vara avdragsgill underförutsättning all företagen sätter av motsvarande belopp till en särskildinvesteringsfond - invesleringsavdragelför byggnadsarbeten förlängas med ell är t.o.m. - invesleringsavdragelvid redovisningen av mervärdeskallen förlängas med etl år till utgången av år1983 - det nuvarandefrisläppel av de allmänna investeringsfonderna föriängas etl år - frisläppel avde allmänna invesleringsreserverna förlängas med ell är Etl annat centralt mälför den ekonomiska politiken är atl fördela de uppoffringar som krävs för alt rekonstruera landelsekonomi pä etl rättvist säll, sä all krispolitiken fär den nödvändigaförankringen. Löntagarna fär vidkännas betydande reallönesänkningar. För alläven andra grupper skall bära bördorna bör följande fördelningspolitisktmotiverade åtgärder pä skåneområdet las upp: - förmögenhetsskattenhöjas i alla förmögen-helsskikt - arvs- ochgåvoskallen höjas - skattereduktionenvid utdelning på svenska börspapper (f. n. max . för ogift och 4500 kr.för makar gemensamt) slopas - skattereduktionenvid det s.k. skaltesparandet sänkas frän 20 lill för banksparandet och frän30 till för akliefondsparandet. Den statliga inkomstskatten har genom beslulmed brett parlamentariskt stöd reformerats i syfte all över en treårsperiodsänka marginalskallesalsen i vanliga inkomstlagen lill , somvärdet av underskoltsavdragen skulle reduceras lill högst . Sedan riksdagenfattade sitt beslut har den svenska kronan devalverats , vilket påverkarsäväl inflationslakt som inkomstulveckling 1983 på elt sådant sätt 1982/83:50 31 att anledning föreligger atl justera reformen . Följandeförändringar bör föreslås: - Iinkomslskiklen mellan 8 och 12 basenheter (. i 1983 årspenningvärde) bör skallen sänkas med yllerligare I procentenhet. Den maximalaskattelättnaden blir därmed . - För all skapaskallemässig jämställdhet mellan arbetsgivarnas och löntagarnas kostnader förresp. facklig organisalionsverksamhel bör en skaltereduktion förfackföreningsavgifter av erlagd avgift införas. Högsta underlaget förreduktionen bör vara I . - För attmotverka den potentiella inkomst- och förmögenhetsökning hos privatahyresvärdar som de reducerade räntesubventionerna i del allmännyttigabostadsbeståndet kan ge upphov till, bör en hyreshusavgifl införas. Avgiftenbör vara I % av taxeringsvärdet för är 1983, 1,för är 1984 och därefter2,. - En särskildskall på . bör införas på videobandspelare. - För atlsamhället skall fä del av de betydande vinsler som uppkommer vid elproduktion ivallenkraflstationer när priset på andra energikällor stiger bör en skatt pä vatlenkraftsbaseradelproduktion pä per kWh införas. Den bör reduceras med I öre per kWh förkraflverksbygg-nad frän liden och utgä helt för senare kraftverk. - Regeringenkommer vidare - lill följd av den förstärkning av vissa industriföretagskonkurrenskraft som devalveringen av den svenska kronan innebär överväga enminskning av den nedsättning av allmän energiskalt som vissa industriföretag numedges. 5.4 Vinstavsättning och vinstdelning Ökad sysselsättning och samhällsekonomisk balans förutsätteren höjd lönsamhet inom den konkurrensulsatla delen av näringslivet. Storavinster skapar emellertid fördelningspoliliska problem. Del framstår som utmanandeom vinsterna skall tillfalla företagens ägare medan befolkningen i övrigt ejfår kompensera sig för devalveringens effekter. Del är därför nödvändigt atl selill alt en viss del av förelagens vinsler förs över från ägarna lill andragrupper i samhället. bör företagen stimuleras atl utnyttja sina ökadevinster för produktiva investeringar i stället för placeringar avhuvudsakligen finansiell natur. 1 dellasyfte föreslär jag, som redan omtalats, dels föriängningar avinvesleringsavdrag och frisläpp av investeringsfonder, dels atl aktiebolag ochekonomiska föreningar skall betala in av sin vinst under nästa är tillränlelösa konton hos . Avsättningen lill fonden blir avdragsgill ommotsvarande belopp avsätts lill en särskild investeringsfond. Denna fär tas ianspråk bl. a. för investeringar i byggnader, markanläggningar och inventariersaml kostnader för forskning och utveckling. Samråd bör därvid ske med delokala fackliga organisationerna. Prop.1982/83:50 32 Det främsta syflel med den föreslagna särskildainvesteringsfonden är atl stimulera företagens investeringar under åren 1984och 1985. Endast genom atl investera kan förelagen få ul detili inbetalade medlen. Den obligatoriska inbetalningsskyldighelenlöser dock även om den fär en dämpande inverkan på förelagens utdelningar -endasi i mindre utsträckning önskemålet om en rimlig fördelning av de ökadevinsterna. Jag avser därför all senare under innevarande återkomma medförslag om elt system för vinstdelning. Del kan dock vara lämpligl att redan nuange huvuddragen i detta system. När det gäller förelagens vinsler talar starkapraktiska skäl för atl vinstdelningen i en eller annan form anknyles tillföretagens utdelning. Den konstruktion som övervägs är all påföra förelagen enavgift motsvarande av beslutad utdelning för . Avgiftenbör tillföras Allmänna pensionsfonden och användas för bl. a. aktieförvärv. Del nu skisserade systemet bör begränsas lill utdelningarfrån aktiebolag (inkl. banker och kreditakliebolag). ekonomiska föreningar och handelsbolag, bör alltså hållas utanför. Dettainnebär all endasi en myckel liten del av de icke börsnoterade aktiebolagen kommerall bli skyldiga alt betala uldelningsavgifter. Grundprincipen bör vidare varaalt utdelning som i realiteten hänför sig till en och samma vinst inle träffasav avgift mer än en gång. Utdelning som lämnas av etl dotterbolag lill sittmoderbolag och däi;efler slussas vidare till de slutliga ägarna bör såledesavgiftsbdäggas endast en gång. Vidare är del viktigt all avgiften konstruerassä atl nyemissioner ej försväras. Enligl min mening bör en på detta sätt konstrueradkoppling till utdelningen ses som ell provisorium för . För tidendärefter kan det vara motiverat att välja en bas med bredare underlag ochmindre inlåsningsef-fekler än aktiebolagens utdelning. Valet avvinsldelningssyslem hänger ocksä samman med företagsbeskattningens allmännautformning. Det finns anledning alt återkomma till dessa frågor när jag läggerfram mitt konkreta förslag rörande 1983 ärs vinsler. 5.5 De fyra vallöftena Socialdemokraterna lovade i valrörelsen all i fyra fallåterställa tidigare gällande regler på det socialpolitiska området, regler somgenom beslul av den tidigare riksdagsmajorilelen urholkats. Det rörde sigdäremot inte om nägra nya reformer. I och med att full finansiering anvisadesför återställandet av de tidigare gällande reglerna, främst genom en höjningav mervärdeskatten och den s. k. arbetsmarknadsavgiften, skulle dessa åtgärderuteslutande medföra fördelningspoliliska effekter, dvs. en omfördelning av dedisponibla inkomsterna till förmån för vissa utsatta grupper. 1982/83:50 33 - all den fullavärdesäkringen i pensionssystemet skulle återställas. Detta bör nu ske genomatl basbeloppet i pensionssystemet fr.o.m. den anpassas tillförändringar i konsumentprisindex i stället för som basbeloppsindex.Samtidigt bör pensionärerna erhålla en viss förskotlsuppräkning somengängskompensalion för all uppräkningen av basbeloppet fortsättningsvis görsårsvis i efterskott i stället för, som tidigare, var gång konsumentprisindexsteg - all de avvårriksdagen beslutade karensdagarna och försämrade ersätl-ningsförmånerna inomsjukpenningförsäkringen skulle avskaffas - all del reala värdet av arbetslöshetsförsäkringenskulle höjas.