prop · G603129 · 1982-12-31 00:00:00 — om vissa studiesociala frågor (hälsovård förhögskolestuderande, gymnasieelevers resor och återbetalning av studiemedel); Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoll ovannämnda dag. Propositionen innehåller förslag om den framtidautformningen av hälsovård för högskolesluderande. Tyngdpunkten inom studerandehälsovården föreslås ligga påförebyggande, sociala och kurativa insatser. Motionsidrotten ingår som en delav den förebyggande hälsovården. De studerandes behov av somatisk ochpsykiatrisk sjukvård får däremot huvudsakligen tillgodoses inom ramen för denoffentliga hälso- och sjukvården. De studerande föreslås behålla ansvar och huvudmannaskapför hälsovården för högskolesluderande vid statliga högskoleenheter.Högskoleenheterna ges ett slörre infiytande över verksamheten. Dessa skallsluta avtal med studerandesammanslutningar som genom avtalen blir berättigadetill statsbidrag på vissa villkor. Medlen till studerandehälsovården samlas under ett anslagunder huvudtitel. Skolhälsövården inom den kommunala delen av högskolanföreslås bibehållas i oförändrat skick. Universitets- och högskoleämbetet blir central myndighetför all studerandehälsovård fr.o.m . Den nyastatsbidragsförordningen föreslås träda i kraft fr. o. m. /86. I propositionen läggs vidare fram förslag som rörresetilläggen inom studiehjälpen. De medel som i 1983 ärs budgetpropositionberäknats för sådana resetillägg omvandlas till ett riktat statsbidrag tilllänshuvudmännen. Länshuvudmännen skall, för atl få tillgång tillstatsbidraget, ansvara I 1982/83. Prop.1982/83:129 2 förde dagliga resorna till och från skolan för de studiehjälpsberättigade elevernainom resp. ansvarsområde. skall även i fortsättningen svara för ersättningen tillsvenska elever som är bosatta och studerar utomlands. Det nya statsbidragetföreslås utgä fr. o. m. . Slutligen innehållerpropositionen förslag om att studiestödslagen skall förses med ett tillägg,vari regeringen bemyndigas att för viss angiven tidsperiod bevilja en högrepremie än nu vid förtida frivillig återbetalning av studiemedel. 1982/83:129 3 Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)' dels att 3 kap. 8 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 2 §, 3 kap. 3 och 9 §§ samt 8 kap. 57, 69och 85 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§Studiehjälp beslår av studiebidrag jämte fillägg, ålerbelalningspliktigastudiemedel och resekostnadsersättning. TUlägg till studiebidraget ulgår i Tillägg till studiebidraget utgår i form avinackorderingstillägg, rese- form avinackorderingstillägg, in- tillägg, inkomstprövattillägg och komstprövat tillägg och behovsprö- 3§ Studiehjälp utgår från och med kvartalet efter detunder vilket den studerande fyllt , om ej annat följer av andra ellertredje stycket. Inkomstprövat tillägg utgår från och med månaden efter denunder vilken den studerande fyllt . Inackorderingstillägg, resetiltågg Inackorderingstillägg och be- och behovsprövat tillägg utgår även hovsprövaltillägg utgår även till till studerande som ej uppnått så- studerandesom ej uppnått sådan ål- dan ålder som anges i första dersom anges i första stycket, stycket. 9§ Vid prövning av fråga om inack- Vid prövningav fråga om inack orderingstillägg eller resetillägg på orderingstilläggpå grund av ändra- grund av ändrade förhållanden får deförhållanden får hänsyn ej tagas hänsyn ej tagas till sådan ändring tillsådan ändring som skett mindre som skett före änen månad före slutet av läsåret slutet av läsåret eller sådan del av ellersådan del av läsåret för vilken läsåret för vilken studiebidrag be- studiebidrag beviljats, viljats. FrivUlig återbetalning under avgiftsär tillgodoräknas den älerbetalningsskyldigepå samma sätt som slutlig avgift för året. Betalningen för-höjes med entiondels procent för varje helt är som vid inbetalningstillfället återstår tillutgången av det år, under vilket den älerbetalningsskyldige fyller 65 är.Förhöjningen får dock ej ske med högre belopp än som motsvarar tre och en halvprocent. ' Lagen omtryckt 1981:579. Prop.1982/83:129 4 Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Regeringen kan bestämma alt frivillig återbetalning, somsker under viss angiven tidsperiod, skcUl förhöjas utöver vad som följer avförsta stycket. Har beslul om att debilera den Har beslut om alt debitera den älerbetalningsskyldige preliminär älerbetalningsskyldige preliminär avgift eller kvarstående avgift helt avgift eller kvarstående avgift helt eller delvis förfallit enligt 66 § på eller delvis förfallit enligt 66 § på grund av att den ålerbelalningsskyl- grund av att den återbetalningsskyl dige ej erlagt det debiterade belöp- dige ej erlagt det debiterade belop pet eller del därav, avräknas dock pet eller del därav, avräknas dock frivillig betalning i första hand på frivillig betalning i första hand på del obetalda beloppet, sedan detta det obetalda beloppet, sedan detta omräknats enligt tredje stycket. omräknats enligt fjärde stycket. Vid denna avräkning tillgodoräknas Vid denna avräkning tillgodoräknas ej någon förhöjning enligt första ej någon förhöjning enligt första stycket. stycket etter enligt bestämmelser som avses i andra stycket. Det obetalda beloppet multipliceras med det regleringsialsom fastställts i slutet av det avgiftsår för vilket del obetalda beloppetpåförts den återbetalningsskyldige. Det belopp som därvid erhållesmultipliceras i sin tur med det regleringstal som fastställts under närmastföljande avgiftsär. Motsvarande sker för varje påföljande avgiftsär till ochmed avgiftsåret närmast före del under vilket den frivilliga återbetalningensker. 69 § Extra avgift beräknas på följande sätt. Det obetaldabelopp i fråga om vilket beslut om debitering förfallit enligt 66 §multipliceras först med det regleringstal som fastställts i slutet av detavgiftsår för vilket beloppet debiterats den älerbetalningsskyldige. Det beloppsom därvid erhålles multipliceras i sin tur med det regleringstal somfastställts under närmast följande avgiftsår. Motsvarande sker för varjeföljande avgiftsår till och med året närmast före det under vilket denåterbetalningsskyldige fyller eller, i fråga om återbeialningsskyldig somavlidit före det år när han skulle ha fyllt , avgiftsårel före detunder vilket han avlidit. Vid multiplikation enligt första Vid multiplikation enligt första stycket för visst avgiftsår medräk- stycketför visst avgiftsår medräk nas ej sådant belopp som på grund nasej sådant belopp som på grund av frivillig återbetalning under tidi- avfrivillig återbetalning under tidi gare avgiftsår avräknats enligl 57 § gareavgiftsär avräknats enligt 57 § andra och tredje styckena. tredje och fiärde styckena. Extra avgift får icke i någol fall överstigaåterbetalningsbeloppet vid närmast föregående års utgång. 85 § _, Belopp som någon är berättigad att återta enligt 74 eller75 S§ men söm enligt 76 § ej återbäres på grund av att viss avgift ej erlagtsräknas som avbetalning på den obetalda avgiften. Sådantöverskjutande belopp som avses i 74 § första stycket och som ej återbäres pägrund av att den älerbetalningsskyldige ej begär det jämslälles med slutlig,avgift för året. Bestämmelserna i 57 § första stycket äger därvid ejtillämpning. Sådantöverskjutande belopp som avses i 74 § första stycket och som ej återbäres pågrund av att den återbetalningsskyldige ej begär det jämslälles med slutligavgift för året. Bestämmelserna i 57 § första stycket eller de bestämmelser som.avses i 57 § andra siyckel skcdt därvid ej tillämpas. Denna lag träder i kraft . ti /83. Prop.1982/83:129 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , , R. , , Propositionom vissa studiesociala frågor (hälsovård för högskolestuderande, gymnasieeleversresor och återbetalning av studiemedel). Hälso-och sjukvård samt motionsidrott för de studerande inom statlig högskoleutbildninganordnas med utgångspunkt i beslut (prop. 1967:48, SU1967:96, rskr 1967:220). som förflutit sedanstuderandehälsovården och motionsidrotten fick sin nuvarande utformning harförutsättningarna för verksamheten förändrats; bl. a. har nya studievägar ochstuderandegrupper tillkommit. har flera olika utredningar omstuderandehälsovård och motionsidrott för studerande gjorts. Dessa har dockinte lett lill några beslut om mer betydande förändringar av verksamheten. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade minföreträdare en särskild utredare' (U 1980:03) med uppgift attlägga fram förslag om den framtida utformningen av hälso- och sjukvården ochmotionsidrotten för de studerande med utgångspunkt i tidigare framlagda förslagi frågan. Utredningens betänkande (Ds U 1982: 12) Hälsovård förhögskolestuderande avlämnades . Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av , (),universitets- och högskoleämbetet (UHÅ), och Stiftelsen () har inkommit med en särskild skrivelse. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels etl utdrag ur utredningens betänkandesom bilaga 1. dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav remissyttrandena som bUaga 2. 1982/83:129 7 grund, nuvarande förhållanden samt utredningens närmareöverväganden hänvisas till belänkandet. 1982/83: 100 (bil. 10 s. 624) har regeringenföreslagit att, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, lillBidrag till hälso- och sjukvård för studerande för /84 beräknaett förslagsanslag av . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frägor. frägor som rör dels , dels motionsidrott förstuderande har jag samrått med chefen för . När detgäller vissa anslagsfrågor har jag också samrått med chefen för . 1 dettasammanhang tar jag också upp två frågor som rör sludiehjälp och studiemedel.Beträffande studiehjälpen har utbildningsdeparlementet utar-beial elt förslagtill ändrade bestämmelser för ersättning för gymnasieelevernas resor.Förslaget har utarbetats i nära samråd med ochLandstingsförbundet. budgetproposition aviserades ett förslag omrabatt för studie-medelstagare som gör högre inbetalningar avåterbetalningspliktiga studiemedel än de fastställda. Ett sådant förslag harnu också utarbetats inom . Bakgrund och allmän motivering Vid flertalet statliga högskoleenheter flnns en mereller mindre välulbyggd studerandehälsovärd. På de större högskoleorterna finnsockså en organiserad motionsidrott för studerande. Verksamheten drivs i destuderandes egen regi. Statsbidrag läcker ca hälften av kostnaderna, medanresten finansieras genom bidrag från studerandeorganisationerna och genomavgifter. Landstingskommuner och kommuner bidrar med en mindre del. Praktiskttagit alla studerande inom den kommunala delen av högskolan omfattas av skolhälsövården.Huvudmannaskapet för skolhälsövården är knutet till huvudmannaskapet förutbildningen och den finansieras i sin helhet av huvudmannen. Verksamheten harpå senare år alltmer inriktats mot psykisk hälsovård, rådgivning och kurativverksamhet. Skolhälsövården behandlades senast i prop. 1981/82:97 om hälso-och sjukvårdslag m. m., där inga mera väsentliga förändringar i verksamhetenföreslogs. Studerandehälsovärden inom den statliga delen av högskolanliksom motionsidrotten för studerande fick sin nuvarande principiellautformning genom eU riksdagsbeslut (prop. 1967:48, SU 1967:96, rskr1967:220). En viktig utgångspunkt för riksdagsbeslutet var att de studeran- 1982/83:129 8 deskulle tillförsäkras samma möjligheter till hälso- och sjukvård som övrigamedborgare. I första hand skulle verksamheten inriktas på psykiska ochpsykosomatiska åkommor, som kunde ha samband med den speciella miljö destuderande vistas i. Motionsidrotten betraktades som en viktig del av denförebyggande hälsovården. Ibörjan av utreddes studerandehälsovården avstuderande-hälsovårdsutredningen. Denna hävdade i sitt betänkande (SOU 1975:7) Framtidastuderandehälsovård att hälsovården i alltför hög utsträckning var inriktad molsomatisk sjukvård. Utredningen föreslog alt den offenfiiga hälso- ochsjukvården i ett längre lidsperspektiv skulle ta över ansvaret för destuderandes behov av såväl akut som icke-akut somatisk och psykiatrisksjukvård. Studerandehälsovården borde enligt utredningen finnas kvar meninriktas mot att främja de studerandes psykiska hälsa och arbeta med förebyggandehälsovård. Utredningen föreslog ell statligt huvudmannaskap för verksamhetenoch inrättande av en studiesocial nämnd pä varje högskoleort. Sluderandehälsovärdsutredningensbetänkande ledde inte till någon proposition till . Orsakerna varflera: högskolereformen var under genomförande, frågan om obligatorisktmedlemskap i studerandesammanslutning låg under utredning, skolhälsovårdsfrågornavar också föremål för utredning. Vidslutet av var högskolereformen helt genomförd och obligatoriefråganpå väg atl få en mer permanent lösning. Eftersom studeran-dehälsovårdsutredningen,mot bakgrund av de senaste årens snabba utveckling, nu var delvis inaktuell,tillkallade min företrädare, efter regeringens bemyndigande, ensärskild utredare med uppgift att med utgångspunkt i tidigare utredningsförslagoch remissynpunkter se över studerandehälsovärden och motionsidrotten. Detär detta utredningsarbete som resulterat i betänkandet Hälsovård förhögskolestuderande. Förslag om hälsovård och motionsidrott, och som liggertill grund för mitt förslag till proposition. Utredningenhar arbetat i nära kontakt med de olika intressenterna, framför allt SverigesFörenade Studentkårer (SFS), som i väsentliga frågor stär bakom de framlagdaförslagen. Under hand har utredningen berett berörda personalorganisationer ochsamtliga högskoleenheter tillfälle att ta del av förslagen och avge yttranden.Dessa yttranden redovisas i betänkan-del (se betänkandet bil. 2 och bil. 3).Belänkandet har remissbehandlats. Yttranden har därvid avgivits av berördastatliga myndigheter och av . Deras synpunkter framgår avden bilagda remissammanställningen. SFS har inkommit med en särskildskrivelse. majoritet av de instanser som har lämnat synpunkter är i allt väsentligtpositiva till och tillstyrker utredningens förslag. Fleraskäl gör det angeläget att nu fatta beslut i frågan om hur hälsovården för destuderande inom högskolan bör utformas. Prop.1982/83:129 9 studerandehälsovården har, trots uttalandena i 1967 årsriksdagsbeslut, i alltför hög grad inriktats mot somatisk och psykiatrisksjukvård. har behovet av sådan vård speciellt för studerandegruppernaminskat i takt med den offentliga hälso- och sjukvårdens utveckling och detförbättrade utomlänsavtalet. Utbyggnadenav högskoleutbildningen utanför universitetsorterna har medfört alt en relativtstor gmpp studerande saknar tillgång till en särskild studerandehälsovård.Nuvarande statsbidragssystem är inte avpassat till den nya situationen inomhögskolan. Stor enighet råder också kring de förslag till ändrad inriktning avstuderandehälsovården som lagts fram. Jag behandlar i det följande utredningens olika förslagunder huvudrubrikerna inriktning, organisation, finansiering och genomförande. Tyngdpunkten inom studerandehälsovården bör ligga påförebyggande, sociala och kurativa insatser. De studerandes behov av somatiskoch psykiatrisk sjukvård bör huvudsakligen tillgodoses inom ramen för denoffentliga hälso- och sjukvärden. Motionsidrotten är en viktig del av den förebyggandehälsovården. Överensstämmer med departementsförslaget (se betänkandet s.64-72). Samtliga remissinstanser tillstyrker utredningens förslag(se bil. 2, s. 35). Skäl för departementsförslaget och vissa kommentarer tilldetta svarar berörda landstingskommuner och kommunerför merparten av de högskolestuderandes sjukvård. Utbyggnaden av primärvårdenhar förbättrat möjligheterna för hälso- och sjukvårdshuvudmännen att ta eltansvar också för de studerande. Jag vill också erinra om alt utomlänsavialsärskilt uppmärksammar de studerandes situation. är tillämpligti de fall den studerande bereds värd på studieorten utan att varamantalsskriven där. Avtalet omfattar såväl öppen som sluten vård.Sjukvårdshuvudmännen är ocksä införstådda med en utveckling som innebär att denoffentliga sjukvården successivt övertar ansvaret för huvuddelen av densjukvård som ges i studerandehälsovårdens regi. Däremot visarutredningen att det, utöver den hälso- och sjukvård som samhället kan erbjuda,finns behov av en särskild studeran- 1982/83:129 10 dehälsovärd, inriktad på atl främja de studerandes hälsa iden speciella miljö som högskolan utgör. Jag delar utredningens uppfattning att en särskildstuderandehälsovård behövs och i första hand bör inriktas mot förebyggandehälsovård och mot sociala och kurativa insatser. Den bör således inte vara enersättning för, utan ett komplement till, den offentliga hälso- och sjukvården. I enlighetmed utredningens förslag bör verksamheten bygga på - förutom läkare - i förstahand kuratorer och sjuksköterskor. Det kan också vara lämpligt atl i ökadutsträckning knyta andra personalkategorier, t. ex. psykologer ochsjukgymnaster, lill verksamheten. Jag anser emellertid i Ukhet med utredningen atllokala förutsättningar och skiftande behov bör få bestämmapersonalsammansättningen på den enskilda högskoleorten. Utredningenframhåller vikten av en bättre samordning mellan olika insatser inom detstudiesociala området, t.ex. studievägledning, studiestöd ochföretagshälsovård. Vidare menar utredningen att en mer ändamålsenliggränsdragning mellan studerandehälsovården och den offentliga sjukvårdenställer ökade krav på samverkan mellan de båda områdena. I dessa avseendendelar jag helt utredningens synpunkter. Det ökade engagemang i verksamhetenfrån högskoleenheternas sida, somjag nu föreslår, bör kunna bidra till enönskvärd utveckling. Jag delarutredningens uppfattning alt molionsidrotien utgör en viktig del av denförebyggande hälsovården. Del bör vara en lokal angelägenhet alt avgöra påvilket sätt motionsidrotten lämpligen samordnas med övrig hälsovård. Destuderande behåller ansvar och huvudmannaskap för studerandehälsovård ochmotionsidrott. Statsbidrag för studerandehälsovård utgår under vissaförutsättningar. Bidraget beslutas av den statliga högskoleenheten påhögskoleorten. På de orter där det finns mer än en högskoleenhet, beslutasbidragen av den enhet regeringen bestämmer. För att slatsbidrag skall utgå krävsatt berörd högskoleenhet sluter ett avtal med en studerandekår eller ensammanslutning av studerandekårer om hälsovårdens närmare inriktning ochomfattning. De studerande, som tillhör en studerandekår som omfattas av ettsådant avtal, blir berättigade att få del av hälsovården på de villkor somanges i avtalet. Den studerandehälsovård som bedrivs i statlig regivid vissa högskolor bör avvecklas i den takt som motsvarande vård kan erbjudasgenom studerandekårerna. Skolhälsövården inom den kommunala delen av högskolanbibehålls oförändrad. De studerande vid vissa enskilda läroanstalter som i daghar tillgäng fill 1982/83:129 11 studerandehälsovård bör även i fortsättningen kunna fåstatsbidrag till sådan verksamhet. Universitets- och högskoleämbetet (UHÅ) bUr centralmyndighet för all studerandehälsovård. Utredningen föreslår - vad gäller den statliga delen avhögskolan - ett statligt huvudmannaskap för de studerandes hälsovård inkl. motionsidrott. En studiesocial nämnd föreslås inrättas på varje ort där det finns en eller flera statliga högskoleenheter. De studerande föreslås få majoritet i nämn den. Den studiesociala nämnden skall antingen själv kunna driva verksam heten eller överlåta driften på annan. Nämnden skall även vara rådgivande organ till högskolestyrelserna i studiesociala frågor. 1 övriga delar överens stämmer utredningens förslag med departementsförslaget (se betänkandet s. 73-100). ' Remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag om ettstatligt huvudmannaskap och inrättande av studiesociala nämnder. SFS förordar emellertid en lösning med bibehålletstuderandehuvudmannaskap pä de större högskoleorterna och ett statligthuvudmannaskap på de mindre. När det gäller motionsidrotten har Riksidrottsförbundetgenom sin expert i utredningen i ett särskill yttrande tagit avstånd frånutredningens förslag om ett organisatoriskt inlemmande i hälsovården. Skäl för departementsförslaget och vissa kommentarer tilldetta Redan den tidigare sluderandehälsovårdsulredningenföreslog i sitt belänkande Framtida studerandehälsovård, alt huvudmannaskapetför studerandehälsovården skulle föras över till läroanstalterna. Den nuaktuella utredningen har kommit fram till samma lösning och föreslår såledesatt det övergripande ansvaret för studerandehälsovården och molionsidrotienförs över till högskoleenheterna. Trotsdetta föreslår jag nu av flera skäl atl de studerande genom sinasammanslutningar får behålla ansvaret för organisafion och drift ay studerandehälsovårdoch motionsidrott. Del finns anledning att, i det mycket kärva ekonomiskaläge som f. n. råder, vara mycket restriktiv när det gäller nya statligaåtaganden. Studerandehälsovärden är dessutom en verksamhet som de studerandesjälva har byggt upp och i en rad av år skött pä ett utmärkt sätt. När det nu aktuella förslaget om hälsovårdens framlidaorganisation 1982/83:129 12 ladesfram hade inle heller obligaloriefrågan fält någon mer permanent lösning. Efterriksdagens beslut med anledning av proposilion (1982/83:27) om obligatoriskt medlemsskapi studerandesammanslutningar (UbU 1982/83:9. rskr 1982/83:62) skaU allastuderande vid samfiiga högskoleenheter ha obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutning. Den bas detta ger studerandekårernas verksamhet är enviktig förutsättning för mitt förslag att kårerna skall ges fortsatt förtroendeatl organisera hälsovård för sina medlemmar. Samtidigtvisar utredningen att det kan finnas anledning för staten att spela en meraktiv roll när det gäller att tillse alt verksamheten får den inriktning sommotiverar att statsbidrag skall utgå. Jag föreslår mot den bakgrunden atthögskoleenheterna, utan att överta huvudmannaskap eller driftsansvar, skall fåuppgiften atl besluta om statsbidrag till verksamheten. Enförutsättning för statsbidrag till en studerandekår bör vara att kåren harslutit etl avtal med en högskoleenhet om vissa förutsättningar beträffande t.ex.hälsovårdens inriktning och omfattning och de studerandes tillgång till vården.I samband med ingåendet av avtal får dä staten genom högskoleenheterna enbetydelsefull möjlighet att påverka verksamheten i enlighet med statsmakternasintentioner. motiveringar för ett stafiigt huvudmannaskap har utredningen framhållitatt ett sammanhållet ansvar för högskolemyndigheterna bör leda till en bättresamverkan med företagshälsovården vid högskoleenheterna och en bättresamordning med pedagogiska, studie- och yrkesvägledande och andra studiesocialafrågor för vilka högskolan har ett direkt ansvar. Genom mina förslag rörandehögskoleenheternas befattning med studeran-dehälsovårdsfrågorna kan enligt minmening sådana fördelar uppnås ulan att staten övertar det direktahuvudmannaskapet. Ettproblem som utredningen aktualiserar är att många mindre högskoleorter i daghelt saknar studerandehälsovård. På sådana orter skulle ett statligthuvudmannaskap enligt utredningens förmenande garantera att verksamhet kommer tillstånd och får en större stabilitet. Jag delar utredningens uppfattning attstuderande på alla högskoleorter i landet bör fä tillgång tillstuderandehälsovård. Statsbidrag kommer också enligt mina förslag att kunnautgå till studerandekårer pä samtliga högskoleorter.- Jag återkommer senaretill denna fråga. På de orter där studerandekårerna åtminstone i etlövergångsskede kan vara små och svaga förutsälter jag alt resp. högskoleenhetgenom sin möjlighet att sluta avtal i studerandehälso-vårdsfrågor medverkartill att verksamhet kommer till slånd. Det bör också vara möjligt förstuderandekårerna på de stora högskoleorterna med en väl utbyggd verksamhet attbistå de mindre kårerna när det gäller att få igång verksamhet. IStockholm och finns merän en högskoleenhet. I och finns,utöver resp. universitet, en del av lantbruksuniversi- Prop.1982/83:129 13 tel. har permanent verksamhel ocksåpä andra orter.