prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — framhöll vidare att man i växandeförsamlingar - där vissa svårigheter att finna lämpliga kandidater inomvederbörande kyrkoråd för val av kyrkvärdar kunde föreligga - i första handborde tillgripa möjligheten att utöka antalet ledamöter och suppleanter ikyrkoråden. Som en ytterligare möjlighet att tillmötesgå kravet på flexibiliteti växande församlingar förordade i sitt yttrande slutligen detförslag som i ställde, innebärande ett tillägg till 54 §första stycket LFS av innebörd att kyrkorådet skulle kunna utse biträdandekyrkvärdar för annan kyrka eller gudstjänstlokal inom församUngen än för denegentliga församlingskyrkan. till grund för den nu framlagda promemorian i riksdagenväckta motionen anfördes som motivering att det i vissa församlingar är svårtatt utse kyrkvärdar med hänsyn till att uppdraget binder till tjänstgöring ikyrkan varje eller varannan söndag samt att skiftarbetare och de som arbetar påschemalagd arbetstid på gmnd av arbetstidens förläggning kan ha svårt att åtasig uppdrag som kyrkvärd. Somframgår av promemorian har kyrkvärdarna dels vissa legala uppgifter, såsomexempelvis det mellan kyrkvärdar och kyrkoråd betydelsefulla gemensammaansvaret för vården och förvaltningen av kyrkans egendom, dels vissa sedvanemässigtutvecklade liturgiska och liknande bestyr. Dessa senare uppgifter - t. ex.mottagande av gudst jänstbesökama vid kyrkans ingång, textläsningar,frambärande av vin och oblater vid nattvardsgång, upptagande av kollekter m. m.- är, som påpekas i promemorian, inte förbehållna kyrkvärdar i egentlig mening.Något hinder mot att t. ex. kyrkorådet bland församUngsmedlemmama utser ett antalpersoner att fuUgöra sådana funktioner föreligger således inte. Om så skertorde enligt uppfattning den nuvarande begränsningen avvalbarheten till kyrkvärdsuppdragen inte behöva föranleda de i motionenpåtalade olägenhetema. För den händelse man skulle kunna utse personer utanförkyrkorådsledamöternas och deras suppleanters krets, skulle däremot den kompUkationenuppstå att en reglering av ansvaret för vården av kyrkans egendom mellankyrkvärdarna och kyrkorådet torde bli nödvändig. är således ilikhet med vad som framförs i promemorian av den uppfattningen att det liggerett betydande värde i lagens nuvarande sammankoppling av kyrkvärdsuppdraget ochkyrkorådets ansvar för församlingens verksamhet. Kyrkvärdsuppdraget är någotmycket mer än enbart en servicefunktion i samband med gudstjänster ochförrättningar. En fömtsättning för att kyrkvärdarna på ett riktigt sätt ävenskall kunna utföra de uppdrag av förvaltningsnatur som enligt gällandereglering åvilar dem torde enligt mening vara att dessa har direktanknytning till kyrkorådet. Prop.1982/83:19 373 Domkapitletansluter sig helt till promemorians mycket välgrundade slutsats att nuvarandebestämmelse i församlingsstyrelselagens 54 § om val av kyrkvärd behållsoförändrad. vill särskiltunderstryka de möjligheter som finns att inom ramen för gällande bestämmelserutse kyrkvärdar. Med några få undantag kan för val av kyrkoråd samtligaröstberättigade i församlingen komma i fråga. Det måste för kyrkofullmäktigeoch kyrkostämma redan vid detta val framstå klart att kyrkvärdar skall utsesbland kyrkorådets ledamöter och suppleanter. Att acceptera att bli invald ikyrkorådet får även anses innebära ett accepterande av möjligheten att väljastill kyrkvärd. Det finns vidare inga formella hinder att vid behov utökaantalet kyrkorådsledamöter. Då antalet kyrkvärdar inte heller är maximerat kan- såsom ofta är förekommande i - samtUga kyrkorådsledamöter utsestill kyrkvärdar. Stiftsnämndeni förklarar att den ansluter sig till yttrandet av iUppsala. Avkyrkvärdarnas uppgifter är det egentUgen endast vården och förvaltningen avförsamlingskyrkas egendom som berör stiftsnämndens verksamhetsområde.Uppgiften åvilar även kyrkorådet i dess helhet. I samfälUgheter bestående avförsamling eller församlingar utan kyrkoråd kan kyrkvärdarna även ha att tabefattning med förvaltningen av kyrklig jord av annan natur men denna uppgifthar de i så fall i sin egenskap av kyrkorådsledamöter. Ilikhet med utredningen anser stiftsnämnden att kyrkvärdsuppdraget är näraförbundet med uppdraget som kyrkorådsledamot. Att bryta detta samband av denanledningen att svårigheter ibland kan föreligga att utse kyrkvärdar finnerstiftsnämnden inte befogat. Förslaget till ny församlingsstyrelselaginnehåller bestämmelse om rätt till ledighet från anställning för kyrkligaförtroendemän. Denna bestämmelse kan antas medföra förbättrade möjligheter förkyrkorådsledamöter och kyrkvärdar att utöva sina uppdrag. Därmed torde ävenrekryteringen av personer för sådana uppdrag underlättas. Stiftsnämndenstöder utredningens förslag att ifrågavarande bestämmelse i församlingsstyrelselagenbehålls oförändrad. IföreUggande promemoria behandlas frågan humvida den krets av personer som f. n.enligt 54 § lagen (1961:436) om församlingsstyrelse kan utses till kyrkvärdarbör utvidgas. Angivna frågeställning har varit uppe till behandling i skildaorgan vid ett flertal tillfällen . Så anhöll t. ex.styrelsen för i skrivelsetill Kungl. Maj:t om sådan ändring av 54 § LFS att kyrkvärdar skullekunna väljas inom en vidare personkrets än vad som är Prop.1982/83:19 374 Över ansökningen yttrade sig bl. a. samtliga domkapitel. Flertaletremissinstanser ställde sig då principiellt avvisande till den begärdalagändringen. i framhöll i sitt yttrande den 18 oktober 1972önskvärdheten av att förbindelsen mellan kyrkvärdskap och ledamotskap eller supjjleantskapi kyrkoråd bevarades. framhöll vidare att man i växandeförsamlingar - där vissa svårigheter att finna lämpliga kandidater inomvederbörande kyrkoråd för val av kyrkvärdar kunde föreligga - i första handborde tillgripa möjUgheten att utöka antalet ledamöter och suppleanter ikyrkoråden. Som en ytterligare möjlighet att tillmötesgå kravet på flexibiliteti växande församlingar förordade i sitt yttrande slutligen detförslag som i ställde innebärande ett tillägg till 54 § förstastycket LFS av innebörd att kyrkorådet skulle utse biträdande kyrkvärdar förannan kyrka eller gudstjänstlokal inom församlingen än för den egentligaförsamlingskyrkan. till grund för den nu framlagda promemorian i riksdagenväckta motionen anfördes som motivering att det i vissa församUngar är svårtatt utse kyrkvärdar med hänsyn till att uppdraget binder till tjänstgöring ikyrkan varje eller varannan söndag samt att skiftarbetare och de som arbetar påschemalagd arbetstid på gmnd av arbetstidens förläggning kan ha svårt att åtasig uppdrag som kyrkvärd. Som framgår av promemorianhar kyrkvärdama dels vissa legala uppgifter, såsom exempelvis det mellankyrkvärdar och kyrkoråd betydel-sefuUa gemensamma ansvaret för vården ochförvaltningen av kyrkans egendom, dels vissa sedvanemässigt utveckladeliturgiska och Uknande bestyr. Dessa senare uppgifter - t. ex. mottagande av gudstjänstbesökamavid kyrkans ingång, textläsningar, frambärande av vin och oblater vidnattvardsgång, upptagande av kollekter m. m. - är, som påpekas i promemorian,inte förbehållna kyrkvärdar i egentlig mening. Något hinder mot att t. ex.kyrkorådet bland församUngsmedlemmama utser ett antal personer att fuUgörasådana funktioner föreligger således inte. Om så sker torde enUgtstiftsnämndens uppfattning den nuvarande begränsningen av valbarheten tillkyrkvärdsuppdragen inte behöva föranleda de i motionen påtalade olägenhetema.För den händelse man skulle kunna utse personer utanför kyrkorådsledamöternasoch deras suppleanters krets, skulle däremot den komplikationen uppstå att enreglering av ansvaret för vården av kyrkans egendom mellan kyrkvärdama ochkyrkorådet torde bli nödvändig. är således i likhet med vad somframförs i promemorian av den uppfattningen att det ligger ett betydande värdei lagens nuvarande sammankoppUng av kyrkvärdsuppdraget och kyrkorådets ansvarför församlingens verksamhet. Kyrkvärdsuppdraget är något mycket mer än enbarten servicefunktion i samband med gudstjänster och förrättningar. En fömtsättningför att kyrkvärdarna på ett riktigt sätt även skall kunna utföra de uppdrag avförvaltningsnatur som enUgt gällande reglering åvilar dem torde enligtstiftsnämndens mening vara att dessa har direkt anknytning till kyrkorådet. Prop.1982/83:19 375 centralråd för evangelbation och församlingsarbete: Undersenare år har en rad förslag framförts om vidgade möjligheter att väljakyrkvärdar även utanför kyrkorådet. Härvid har bl. a. anförts svårigheter attinom kyrkorådet finna personer som är villiga att åta sig kyrkvärdsuppdraget,olägenheten att detta binder sina innehavare till tjänstgöring i kyrkan vareller varannan söndag, det stora antal kyrkvärdar som blir nödvändigt iförsamlingar med flera distrikts- eller småkyrkor och skiftarbete som hinderatt fullgöra kyrkvärdsuppdrag. Promemorian bemöter dessa argument på ettövertygande sätt bl. a. med citat från olika myndigheters yttranden i sambandmed tidigare framställningar av samma art. vill bland dessayttranden särskilt understryka det av Lunds domkapitel gjorda påpekandetatt man redan vid val till kyrkoråd måste ha i åtanke att kyrkvärdar skallutses inom detta. Själva existensen av församlingsstyrelselagens 54 § är attanse som en direkt anvisning till kyrkofullmäktige/kyrkostämman att nomineraoch välja kyrkoråd på sådant sätt att den nämnda bestämmelsen kan följas. Densom accepterat att väljas till ledamot av kyrkorådet måste därmed anses haaccepterat även möjligheten att väljas till kyrkvärd. För val till kyrkoråd kansamtliga församlingens röstberättigade medlemmar komma i åtanke. Detta tillsammansmed den omständigheten att inga formella hinder finns att vid behov utökaantalet kyrkorådsledamöter gör att några svårigheter att följa församlingsstyrelselagensbestämmelser inte kan behöva uppstå. Inte heller antalet kyrkvärdar ärmaximerat, varför även deras antal kan utökas genom ett enkelt beslut. I Visbystift är det t. ex. tradition att samtliga kyrkorådsledamöter utses tillkyrkvärdar och detta förekommer stundom även i enstaka församlingar i andrastift. Promemorianframhåller att yrkandena på en breddning av rekryteringsunderlaget förkyrkvärdsuppdraget synes bottna i en oklarhet om dess innebörd. Dennaiakttagelse är i många fall otvivelaktigt riktig. Då några ledamöter avkonstitutionsutskottet i ett särskilt yttrande (s. 18) som skäl för en reformhänvisar till att kyrkorådsledamöterna liksom kommunstyrelsens ledamöter"kommit att väljas framför allt från synpunkten att de är ansvariga förden kyrkliga kommunens ekonomi och inte som tänkta innehavare av de ceremoniellauppgifter som åvilar kyrkvärdarna" kan detta visserligen vara tillämpligtpå förhållandena i vissa enskilda församlingar men det uttrycker en ensidig synpå kyrkorådets och kyrkvärdarnas funktion som centralrådet för sin del inte kanbiträda. Det såväl historiskt som principiellt fullt klara samband mellankyrkvärdens legala ansvar och liturgiska funktion, som klart redovisas ipromemorian, har sin motsvarighet i kyrkorådets ansvar icke endast för församUngensekonomi och förvaltning utan även för församlingslivet och dess utveckling.Denna förening av både ekonomiskt och andligt ansvar i församlingens tjänst ärgrundläggande för kyrkorådets funktion. Prop.1982/83:19 376 varfören hänvisning till kommunstyrelsens funktion i detta sammanhang saknarrelevans. Detär enUgt centralrådets mening ytterst angeläget att slå vakt om och bevarasambandet mellan kyrkorådet och kyrkvärdsfunktionen. Kyrkvärdamas legaltreglerade ansvarighet hör nära samman med kyrkorådets ekonomiska och förvaltningsmässigaansvar och deras liturgiska funktion kan ses som en konkretisering på en punktav kyrkorådets ansvar för församlingslivet och dess utveckling. Det finns inom församlingsstyrelselageni dess nuvarande utformning ett inre samband mellan dess 43 §, som beskriverkyrkorådets uppgifter, och dess 54 §, som föreskriver att kyrkvärdar skaUutses inom kyrkorådet. Genom den senare bestämmelsen tUlför-säkras kyrkorådetspeciell möjUghet att fylla sina uppgifter enUgt den förstnämnda paragrafen. UrförsamlingsUvets synpunkt är det av vitalt intresse att genom kyrkvärdarna ettpersonsamband upprättas mellan kyrkorådet som församUngens styrelse och den gudstjänstfirandeförsamlingen. Skulle detta samband äventyras eller helt brytas skulle dettavara till aUvarligt men för kyrkorådets ansvarstagare för församlingslivet ochdess UtveckUng. I extrema fall skulle kyrkorådet kunna bli helt isolerat frånförsamlingens gudstjänstUv. En förändring av nuvarandeordning för val av kyrkvärdar kan heller inte motiveras av att många församUngarhar flera kyrkor eller predikoplatser, vilkas gudstjänster kräver medverkan avett stort antal kyrkvärdar. Kyrkvärdamas legala och Uturgiska funktioner stårvisserligen i nära samband med varandra men detta samband är inte av dentvångsvisa art att den Uturgiska funktionen kan fullgöras endast av dem som hardet legala ansvaret. Såsom promemorian påpekar gäller kyrkvärdens legala ansvarhela församUngen och är inte inskränkt tiU det kyrkomm där han/hon ordinärtfullgör sin Uturgiska funktion. Kyrkvärdamas legala ansvar såsom det ärbeskrivet i författningarna kan alltså fullgöras av de kyrkvärdar som valts ienlighet med församlingsstyrelselagens 54 §. Den medverkan i liturgien somdämtöver kan behövas i distrikts- eUer småkyrkor kan fullgöras av andraförsamlingsbor. Detta sker också i ett stort antal faU. Dessa s. k.gudstjänst-värdar, som ofta inte är ledamöter av kyrkorådet och som därför inteenligt gällande ordning kan utses tUl kyrkvärdar, utses inte sällan avkyrkorådet till denna uppgift. Även om det på strikt formella gmnder kanifrågasättas om det inte är pastor som på gmndval av sitt särskilda ansvar förgudstjänstens utformning och genomförande - illustrerat t. ex. i kollektkungörelsenoch i förordningen om lekmans textläsning i mässan - skall utse dessamedhjälpare i Uturgien, torde i de flesta fall sättet att välja dessa s. k.gudstjänstvärdar vara av starkt underordnat intresse. centralråd kan inte finna att bärande skäl anförts för en förändring avgäUande bestämmelser om val och valbarhet för kyrkvärdar och tillstyrker därförpromemorians förslag att församlingsstyrelselagens 54 § behålls oförändrad. Prop.1982/83:19 377 Liksompå så många andra områden har samhällets utveckling medfört behov avförändringar och reformer också för kyrkans vidkommande. Merendels har dettabehov framsprungit ur motiverade önskemål om en anpassning av kyrkans liv tilldet samhälle i vilket hon verkar och arbetar. Man har därvid emellertid haftoch har att i det enskilda fallet göra en saklig bedömning, om så starka skälfinns för en förändring av hävdvunna ordningar, att man genom densamma uppnårsådana reella förbättringar, att de bUr tiU gagn för verksamheten. Varsamhetmed och respekt för vår kyrkotradition är därför i sammanhanget viktiga inslag. Som i promemorian påpekatshar kyrkvärdsuppdraget urgamla anor inom vår kyrka. Fömtom de rent legalafunktioner som - åtminstone delvis -alltjämt kan anses åvila kyrkvärden, harinstitutionen i sig sina fömämsta karaktärsdrag av ett särskilt förtroendemannaskapoch en naturlig förbindelselänk mellan församlingsstyrelsen och församlingsarbetama.Att den främsta uppgiften dock är deltagandet i gudstjänsten, där de"såsom församUngens främsta förtroendemän genom sin närvaro ger uttryck åtsitt ansvar för gudstjänsten" är för mig gmndläggande. Beträffande de legalafunktionerna, som alltfort i en eller annan form kvarstår, har dessa redovisatspå s. 21-22 i promemorian. Dämr kan inhämtas att - som också påpekats -rättsutvecklingen tömt kyrkvärdsinstitutionen på betydande delar avdet urspmngUga innehållet. Många av de nämnda uppgiftema har materiellt såändrats att de numera fått en formellt svagare ställning . Endastdet av ålder och senast reform fastslagna sambandet mellankyrkvärdar och kyrkoråd i deras gemensamma ansvar för vården och förvaltningenav kyrkans egendom synes numera med fog kunna anses vara en legal funktion medreell dignitet. Detta område har emellertid också påverkats genom utvecklingenmot ett större antal anställda tjänstemän och befattningshavare i församlingama,särskilda fastighetsnämnder för den kyrkliga egendomens förvaltning m. m. Motbakgrund härav kan ifrågasättas om värdet av ett bibehållande av nuvarandeordning uppväger de fördelar motionen 1979/80:1050 avser uppnå. Utvecklingen har ocksåvisat, att en förskjutning av kyrkvärdskapets egentliga innehåll från detlegala till de representativa och ceremoniella funktionerna ägt rum. Även omdenna utveckling skett utifrån en oklarhet om kyrkvärdskapets verkliga innebördoch därmed ägt mm på felaktiga fömtsättningar (promemorian s. 23), är den dockatt betrakta som ett faktum. Detta kommer bl. a. till uttryck i det förslagtill normaUnstmktion för kyrkvärdar, som av biskopsmötet utarbetades år 1978och som biläggs detta yttrande. 'Bilagan utesluten här. Prop.1982/83:19 378 Somjag tidigare påpekat måste en sakligt fotad bedömning göras om reella förbättringaruppnås vid en förändring av gällande ordningar. Deskäl utredningen anfört tiU stöd för sina överväganden och slutsatser måstetillmätas betydande värde. Å andra sidan måste de många framställningarna iämnet vara framspmngna utifrån gjorda erfarenheter i detpraktiska arbetet i våra församlingar och därför bottna i ett verkligt behov. Jagvill därför - med instämmande i vad (KU 1980/81:15)yttrat - icke motsätta mig en ändring av nuvarande reglering, men förordardärvid att en sådan ordning tillskapas, att anknytningen mellankyrkvärdsuppdrag och kyrkoråd alltfort kan upprätthållas. Förbundsstyrelsendelar helt de synpunkter som framställs i promemorian och förordar likaledesatt den nuvarande bestämmelsen om kyrkvärdar bibehålls oförändrad. Styrelsenförutsätter dock att de församlingar, som finner det erforderligt, tillsättergudstjänst- eller kapellvärdar för sådana liturgiska uppgifter som kan handhasav andra än kyrkvärdar, som valts jämlikt församlingsstyrelselagen 54 § förstastycket. Stockholmsstift omfattar 82 församlingar. Inom stiftet finns en sammanslutning för kyrk-och gudstjänstvärdar benämnd stifts kyrkvärdsförening. Stiftsbyrånhar berett stiftets församlingar samt kyrkvärdsföreningen tillfälle attinkomma med synpunkter till stiftsrådet. Deinkomna remissvaren från församlingar/samfälligheterna representerar 1/3 avstiftets församlingar. Endast två av församlingarna, nämligen ochTrångsund, önskar en vidgad krets, ur vilken kyrkvärdar skall utses. Övrigaförsamlingar, som representerar såväl storstad som övriga länsdelen, pläderarför oförändrad lydelse av församlingsstyrelselagen. kyrkliga samfällighetföreslår komplettering av församlingsstyrelselagen på sådant sätt att ilagtexten anges de uppgifter som ankommer på kyrkvärd. ansluter sig till departementspromemorians slutsats omoförändrad lydelse i församlingsstyrelselagen. Medhänvisning till ovanstående ansluter sig i tillkommundepartementets promemoria och dess slutsats att ingen ändring bör ske i församlingsstyrelselagenbeträffande kyrkvärdar. Om det av tidsskäl är möjligt bör lagtextenkompletteras med åligganden för kyrkvärd, dvs. ett överförande av gällandelagstiftning till församlingsstyrelselagen. I övrigt kan innehållet ikyrkvärdens åligganden betraktas såsom inomkyrkUg fråga och kunna bli föremålför vidare överläggningar sedan kyrkan erhållit ett reformerat representativtkyrkomöte. Prop.1982/83:19 379 - rentav "förkroppsligar denna vidnattvardskärlens frambärande". Kyrkvärden har jämte pastor vården om ochansvaret för församUngens kyrka och gudstjänst. anser därför att koppUngentill kyrkorådet är helt nödvändig. På en kyrkvärd ställs krav på personligaresurser såsom medmänsklighet och viljan att få en levande gudsgemenskap iförsamlingen. Redan på det stadiet, då en person bUr tillfrågad om, huruvidahan/hon accepterar val till ordinarie ledamot eller till suppleant i ettkyrkoråd, bör vederbörande ha fått information om att man därmed har ett ansvarför församlingen och dess gudstjänstliv, enligt 43 och 54 §§ lagen om församUngsstyrelse,och kan väljas även till kyrkvärd. Beklagligtvis förekommer brister härutinnan. ordinarieledamöter och suppleanter tillfrågas, om de vill åtaga sig uppdraget somkyrkvärd, då kyrkvärdar väljes. Detta är för dem ett fritt val. De känner vältill att kyrkvärdskapet är förenat med en viss bundenhet dvs. Denna bundenhet -men även viljan - är förenad med vederbörandesegen instäUning, ett engagerande i den kristna tron och till församlingen. Riksförbundetanhåller därför att nuvarande regler för valbarhet till kyrkvärdsuppdragfortfarande skall gälla. Prop.1982/83:19 380 Regeringens proposition ...................................... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Lagförslag ..................................................... ...... 3 1 Förslag till lag om församlingar ochkyrkliga samfälligheter .. 3 2 Förslag till lag om ändring i lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval 32 3 Förslag till lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering avskatt, m.m............................................... 34 4 Förslag till lag om ändring i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget 37 5 Förslag till lag om ändring i lagen(1979:411) om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner ochförsamlingar 38 6 Förslag till lag om ändring i lagen(1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade 39 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 44 1 Inledning..................................................... .... 44 2 Allmän motivering.......................................... .... 45 2.1 Inledning.............................................. .... 45 2.2 Allmänna synpunkter på översynen av församUngsstyrelselagen 49 2.3 Kyrkostämman .................................... 54 2.4 Suppleanter för ledamöterna ikyrkofullmäktige 59 2.5 Valbarhet till kyrkvärdsuppdrag .............. 61 3 Upprättade lagförslag ................................... 64 4 Specialmotivering.......................................... 65 4.1 Förslaget tiU lag om församlingar och kyrkUga samfällig heter ................................................. 65 1 kap. Allmänna bestämmelser ............... .... 65 Kyrkofullmäktige ........................ .... 82 3 kap. Kyrkostämma ............................ .. 132 4 kap. FörsamUngsdelegerade .............. .. 140 och övriga nämnder m.m 145 Ekonomisk förvaltning ................ 177 7 kap. Revision .................................... 191 8 kap. Församlingsskatt.......................... 202 9 kap. Kommunalbesvär ......................... 209 4.2' Förslaget till lag om ändring i lagen om kyrkofullmäktigval 217 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebi tering av skatt, m. m..................................... .. 218 Prop.1982/83:19 381 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagenmed särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget 221 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagenom ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar ................................. 222 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagenom kyrkUga indelningsdelegerade 222 5 Hemställan ............................................... 227 6 Beslut......................................................... 227 Bilaga1 Sammanfattningavbetänkandet (SOU 1981:6) Översyn av lagen omförsamlingsstyrelse Bilaga3 SammanstäUning av remissyttrandena över betänkandet Översyn av lagen omförsamlingsstyrelse Bilaga4 Promemorian (Ds Kn 1981:9) Valbarhet till kyrkvärdsuppdrag Bilaga5 Sammanställning av remissyttrandena över promemorian Valbarhet tillkyrkvärdsuppdrag