prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För kostnader ianslutning till den forskningsdelegation som skall inrättas hemställer styrelsen om 60000kr. Regeringenssträvanden all hälla tillbaka ökningarna av de offenfiiga utgifterna.mästeäven beröra arbetarskyddsverkel. Huvudförslaget skall därför gälla även förstyrelsens del. Del är naturligt atl de senare årens ekonomiska förhållandenmäste medföra atl de utstakade arbetsmiljömålen måste uppnås med delvis andrametoder än vad vi har vant oss vid. En högre effektivitet i tillsynsarbetet måste således islort selt åstadkommas inom ramen för befintliga resurser. Detta släller storakrav på arbetarskyddsverket.Bl.a. krävs slor öppenhet för nya idéer såväl beträffande inriktning somorganisation av verksamheten. En sådan öppenhethar enligl min uppfattning redan kommil lill uttryck i styrelsens verksamhet. Bl.a. harstyrelsen under senare är dels på egel inifiafivdels pä regeringens uppdrag genomfört en rad åtgärder i syfte atl höja effektiviteten i verksamheten. Del s.k. gav en genomlysning av verkets administrativa rutiner och ledde framlill vissa organisatoriska förändringar. Vissa mindre projekt vilka ulgör enuppföljning av ASSÖ-projeklel inomavgränsade områden pågår alltjämt. Vidare pägär slulsludien för etl integrerat datoriserat informationssystem förarbetsskador () och samordnat arbetsställeregisler (). Syslemel syftar dels lill all förbättra förutsällningarnaför eft effektivt tillsynsarbete såväl regionall som centralt dels lill alt gebättre underlag för forskning. InomISA sysselsätts f.n. ell femtonial personer som inle har fasta tjänster.Skälet är all regeringen inte har ansett del lämpligt atl inrätta sådana tjänsterinnan verksamheten fått en slutlig form. Av slor betydelseför styrelsens möjligheter lill kontroll och styrning av verksamheten är detprojekt för en verksamhelsinriktad budgetering som tas fram. Eltsådant hjälpmedel torde enligt min mening vara väsenlligl för alt bl.a.parterna i arbeiarskyddsslyrelsens styrelse skall kunna göra de prioriteringar somär nödvändiga om en fortsatt hög ambitionsnivå i arbelsmiljöarbetel skallkunna vidmakthållas under de begränsade samhällsekonomiska förulsällningar jagredan nämnt. En verksamhelsinriktad budgetering blir således också ell medel för alt öka främststatsmakternas och parternas inflytande över arbetsmiljöpolitiken. Enliglmin mening kommer den forskningsdelegafion som i början av är 1983 skall knytas lillstyrelsens ocksä att bredda parternas inflytande. Genom de prioriteringar som delegationen kommer altförelägga styrelsen kommer denna enligt min mening pä ell mer ingående sätt änvad som är fallet f.n. all kunna diskutera och ta slällning i frågorav forskningspolitisk natur. Jag anser della vara elt betydelsefullt framsteg som är helt ilinje med de intentioner som låg lill 1982/83:100 Bilaga 12 123 grundför beslutet atl inordna det arbeismedicinska inslilulel som en avdelning inomarbelarskyddsslyrelsen. Jag har i del föregående berört en del ålgärder somstyrelsen redan har vidtagit eller planerar vidta för all yllerligare ökaeffektiviteten i verksamheten.Jag är medveten om att ålgärder av detta slag ofta innebär ökade krav på flexibilitet hos verkels tjänstemänliksom på styrelsens förmåga all lösa de omställningsproblem som kanuppstå. Utöver de renl effektivitetshöjande åtgärderna måsteockså vidtas ålgärder med ell mera direkt besparingssyfte. Jag föreslärdärför en avgiftsbeläggningav viss granskningsverksamhel som utförs kostnadsfritt inom lillsynsavdelningen. Jag syftar här dels påofficiell provning som styrelsen utför dels på sädan frivillig granskning somstyrelsen utför av enstaka produkteroch produkttyper. Den sistnämnda granskningsverksamhelen gäller tillverkare och importörer saml övriga som överiålereller upplåter maskiner, redskap,skyddsutrustningar eller andra tekniska anordningar och som därmed har ell produktansvar enligt 3 kap. 8 § AML.Skälet fill denna avgränsning är beträffande den officiella provningen all den är avgiftsbelagd när den utförs vidriksprovplats utanför styrelsen och beträffandeden frivilliga granskningsverksamhelen att den kan ingå som ell led imarknadsföringen av en produkt. Denna granskningsverksamhel styrs sålunda ofta av kundernas kommersiellabedömningar och styrelsens möjligheteratl styra efterfrågan är begränsade. Jag är dock medveten om all även den frivilliga granskningsverksamhelengagnar arbetarskyddet genom atl dentillför styrelsen viktig kunskap om nya produkter och ger styrelsen möjlighelalt påpeka brister hos dessa innan de introduceras på marknaden. Enligl min mening kommer förslagelinle alt minska denna positiva effekt. har föreslagit alt dencenirala som finns inrättad vid arbelarskyddsstyrelsenskall upphöra fr.o.m. . Enligl utredningen har utvecklingengjort ell dylikt organ överflödigt. Nämnden inrättades genom regeringensbemyndigande . Bemyndigandet som var tidsbegränsat harförlängts ett flertal gånger, senast t.o.m. . Nämndens uppgiftgår i korthet ut pä alt pä grundval av i första hand lungrönigenbilderställa diagnos på vissa yrkesrelalerade lungsjukdomar, bl.a. silikos. Nämndenskall ocksä verka för en enhetlig och funktionell teknik för denna form avrönlgenfolografering. Verksamheten tillkom för atl fillgodose behovet avlungrönlgendiagnoser av hög kvalitet och ge underlag för tillsynsinsalser inom deberörda verksamhetsområdena. eftersom erforderlig kunskap då inle var tillräckligtutvecklad hos de sjukvärdande organen. Enligt förelagshälsovärdsulredningensbedömning kan ifrågavarande typer av bedömningar numera ulföras inom regionsjukvården. I sambandmed remissbehandlingen av förslaget har det emellertid visat sig all ätskilligaremissinslanser, vilka i och för sig delar utredningens 1982/83:100 Bilaga 12 124 uppfattning atl nämndens uppgifter bör skiljas frånarbetsskyddsslyrelsen, anser atl det alltjämt finns ett behov av ell centraltorgan med i princip samma uppgifter som bedömningsnämnden har.Remissinstanserna anser dock atl elt sådant organ funktionellt mer naturligt hörhemma inom sjukvårdsorganisationen. Jag anser att remissinstansernas synpunkter börbeaktas. Även om huvudmannaskapet pä sikt bör förändras bör bedömningsnämndensverksamhel inle avvecklas innan den ersatts med etl motsvarande organ underannat huvudmannaskap. Detta kan emellertid inte prövas ulan närmare genomgång iregeringskansliet. Den cenirala bedömningsnämnden bör därför enligt min mening inte avvecklasvid den lidpunkt som föreslagils av förelagshälsovårdsulredningen ulantidigast . Jag ämnar därför föreslå regeringen alt bemyndiga arbetarskyddsstyrelsenatl ha den centrala bedömningsnämndens för dammlunga inrättad lill denna lidpunkt. Syftet med alla de åtgärder som jag nu har berört är altåstadkomma en starkare och effeklivare organisation för tillsynen enligtarbetsmiljölagstiftningen. För arbetarskyddsstyrelsens del innebär detta iförsta hand produktionen av tillämpningsföreskrifter. Denna verksamhet har varitföremål förviss kritik från såväl arbetsgivarnas som lönlagarnas organisalioner. Framförallt harkritiken gällt takten i föreskriflsarbeiet men även i någon män föreskrifternasmateriella innehåll. Den nya arbelsmiljölagen innebar väsenfiigl ändradeformella förulsällningar för styrelsens författningsarbete. Styrelsensbefogenheter enligt den nya lagstiftningen att utfärda bindande föreskrifter, ivissa fall med direkt straffsanktion, innebär alt betydligt mer arbetemåste ägnas åt den renl juridiska sidan av föreskrifts-arbetet än vad somvarit fallet tidigare. Delta innebar en omslällningsperiod under vilkenproduklionstaklen av naturliga skäl var relativt låg. Del är emellertidglädjande alt konstatera all produkfionstaklen successivt har ökal arbetmiljölagen varit i kraft. Jag anser att det är väsentligt all denuppnådda produklionstaklen vidmakthålls. Minsl lika viktigt som allreglera nya områden är emellertid att se över äldre författningar och anpassadessa till de nya förhållanden som följer av bl.a. den tekniska utvecklingen.Föråldrade och onödigt detaljerade eller komplicerade regler bör tas bort isyfte all underlätta tillämpningen ute i arbetslivet och förbättramöjlighelerna för de arbelsmiljöansvariga alt styra insatserna mol deallvarligare problemen. Enligl vad jag har inhämtat har ell arbete inletts med atl seöver de författningar som styrelsen utfärdat med stöd av arbelarskyddslagen.Arbetet beräknas vara avslutat . Jag anser del väsentligt atldenna tidplan kan hållas. De synpunkter som ibland har framförts angåendearbetarskyddsstyrelsens författningsverksamhel har bara undanlagsvis inneburit etl ifrågasättande av alt utvecklingen inom arbetsmiljöområdel skall styras genomförfattningar. Ett av skälen härför torde enligl min mening vara allförtaltningarna, utöver del direkta syflel atl förbättra arbetsmiljön,även ulgör normer som gynnar en konkurtens 1982/83:100 Bilaga 12 125 pä sunda villkor mellan företagen. gäller ocksä inomden internationella handeln. tvekan gynnas denna handel av det arbete med harmoniseringav de olika ländernas arbelsmiljöföreskrifler som fortlöpande bedrivs och i vilket aktivtdeltar. Jag vill isammanhanget också framhålla alt chefen för industridepartementet senare dennadag kommer atl föreslå regeringen atl statens provningsanstalls uppgifter somcentral förvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll förs lill enny fristående myndighet benämnd mät-och provcenlrum. Föreskrivande myndigheterbör åläggas alt samråda med den nya myndigheten vid utformningen avsädana föreskrifter som kan föranleda olika former av provning och kontroll. En annanviktig del av den nya myndighetens arbete bör vara atl kartlägga de ekonomiskaeffekterna inom de provningsomräden man överblickar. Myndigheten bör således kunna bistå deföreskrivande myndigheterna med hjälp altutreda de ekonomiska effekterna av föreskrifter inom provningsområdet. Jagutgår ifrån alt även arbelarskyddsslyrelsen dä så är möjligt utnyttjarden nya myndighetens tjänster. En annan aspekt avarbelsmiljöarbetel och föreskriflsarbeiet i synnerhet är jämställdhetenmellan kvinnor och män vilken jag anser inle har uppmärksammats i tillräckligthög grad. Arbelsmiljölagen är ell viktigt instrument i jämställdhetsarbetel.Arbelarskyddsstyrelsen kan genom sin före-skriflsverksamhel medverka lill attarbetsförhållandena inberäknat arbetsmiljön inrättas sä att den lämpar sig för bäde kvinnoroch män. Exempel pä ålgärder i fråga om arbetsmiljön kan vara attarbelgivaren genom tekniska anordningar av olika slag underlättar arbeten som krävertunga lyft. Sädana åtgärder kan vara etl stöd för båda könen men kan iallmänhet vara fill särskillgagn för kvinnor och därmed ocksä underlätta för dem att bredda sinarbetsmarknad. Vissa verksamheter,som t.ex. innebär härd fysisk belastning eller exposition för kemiskaämnen, kan utgöra en risk för foslret i de fall verksamheten utövas avhavande kvinnor. Problemel har redan aktualiserats i en författning som utfärdats avarbelarskyddsslyrelsen. I författningen som rörblyarbete stadgas all gravida kvinnor inle fär sysselsättas i verksamheter som innebär risk för blyexposition. Enkonsekvens av denna föreskrift kanbli alt gravida kvinnor tvingas lillofrivilliga yrkesavbrotl om de intekan placeras i annat arbete. Riskgruppen är dock mycket liten. Enligl vad jag harinhämtat kan i de fall omplacering inte är möjlig ersättning utgå lill deberörda kvinnorna enligl de regler som gäller för kontant arbetsmarknadsstödeller ersätlning från erkänd arbetslöshetskassa. Dessa stödformer är avseddaatt ge ekonomisk grundtrygghet vid arbetslöshet. Att de kan komma i fråga då gravidakvinnor pä grund av risker för fosterskador tvingas avstå från förvärvsarbetefär ses som en tillfällig åtgärd i avvaktan pä alt föräldraförsäkringsutredningenlämnar förslag lill enpermanent lösning på problemel. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 126 Jag kommer attberöra vissa frågor som tilldragit sig uppmärksamhet i debattenkring arbelsmiljölagen. Jag syftar då främst pä sekretessfrågorna ochpåföljdsfrägorna. När del gäller sekretessfrågorna harlönlagarorganisalionema pekat pä problemet atl de inle i rimlig ulslräckning kan fåfillgång lill information öm risker i arbetsmiljön. Frägan ingick som en del idirektiven lill INRA- utredningen. Utredningen har i sill belänkande(SOU 1982:30) föreslagit en precisering av 8 kap. 2 och 6 §§ sekretesslagen päsådant sätt all myndigheterna bör väga syftet med utlämnandet av uppgiftermol den skada ell utlämnande kan välla och därvid särskill beakta viklen av allvärna om liv och hälsa. Utredningen föreslog vidare att innebörden i reglerna i 7kap. 13 § AML om tystnadsplikt för skyddsombud och ledamot av skyddskommitté klarläggs isyfte all bättre visa vilka rättigheter som finns ait föra information vidare i frågorsom rör arbetsmiljö.Sekretessfrågorna har tillmätts en stor vikt av remissinslanserna. Ävenjag anseratt del är angelägel med en översyn av de sekretessfrågor som har anknytning tillarbelmiljöarbetet. När del sedan gäller päföljdsfrågor i samband medarbetsmiljöbroll har även dessa varit föremål för kritik inle minsl fränlöntagarorganisationerna. Kritiken gällde tidigare i första hand domstolarnassamt åklagar- och polismyndigheternas handläggning. Sedan det inom dessamyndigheter genomförts en omfattande utbildningsverksamhet när del gäller handläggningenav arbetsmiljöbroll har kritiken i allt högre grad kommil atl gälla påföljdssystemel som sädanl. Framför allthar kritiken rört frågan om direktstraffsanktion mol undermålig arbetsmiljö och behovel av effeklivare sanktioner I.ex. genom alt göra del möjligl attrikta dessa direkt mot förelagen. Undersenare år har del skelt en betydande utveckling pä del straffrättsliga området, inle minsl i fråga omjust föremålen för sanktioner. Ellexempel är de övertidsavgifler som införts i den nya arbetstidslagen. Frågan om sanktioner mot företagen är alltjämtföremål för utredning inom justitiedepartementet.Även om jag inte tror att sanklionsfrågorna i och för sig skall överbelonas sompådrivande faktor i arbelsmiljöarbetel anser jag alt sanktionssyslemetmol arbetsmiljöbroll bör övervägas. Jag avser i samrådmed övriga berörda statsråd ta upp frågorna beträffande eventuella kompletteringar avbestämmelserna rörande sekretess ochpåföljder inom arbetsmiljöområdel. 1 sammanhanget kan framhållas alt regeringen planerar att tillsätta enkemikommission som skall föreslå åtgärder för förbättrad kontroll överanvändningen av kemiska ämnen och produkter. I sittdelbetänkande (SOU 1980:22) Utbyggnad av yrkesmedicinen konstaterade 1976 årsföretagshälsovårdsulredning all en av de mera angelägna åtgärderna föratt klara yrkesmedicinens utbyggnad är att få till stånd en reguljär utbildningför yrkeshygieniker. Den beskrivna situationen föranleddeföretagshälsovärdsutredningen atl avtala med arbetarskyddsstyrelsen ochuniversitets- och högskoleämbetet om all myndigheterna gemen- 1982/83:100 Bilaga 12 127 saml skulle utreda och lägga förslag omyrkeshygienikerutbildning. Under vären överlämnade myndigheterna lillföretagshälsovärdsutredningen en remissbehandlad rapport samt förslag om enreguljär yrkeshygienikerutbildning.I en skrivelse lill arbeismarknadsdepartemenlel har förelagshälsovårdsulredningen tillstyrkt de båda myndigheternasförslag. Universitets- och högskoleämbetet här sedermera i sitt förslag lill anslagsframslällan för budgetåret1983/84 föreslagit all en päbyggnadslinje benämnd yrkeshygienikerlinjen om 60poäng inrättas ochförläggs lill i . Chefen för har tidigare denna dag anfört att honbiträder förslaget och angett atlvissa medel beräknats för ändamålet för nästa budgetår. Jag övergår nu fill atl behandla styrelsensbudgetförslag. Tillgängen tillmodern och väl fungerande utrustning är en förutsättning för atl styrelsens forskningsverksamhet även iframliden skall kunna hälla en hög kvalitet. Forskningsavdelningens utrustningrepresenterar ell slort ekonomiskt värde. mindre belopp bör engångsvisöverföras från arbelarskyddsfondenför inköp och underhäll av utrusining. Jag har för avsikt all ta upp denna fråga i samband med all frägan ommedel frän arbetarskyddsfonden försärskilda arbelarskyddsprojekt behandlas. I detta sammanhang avser jag ocksä atl la upp vad somanfördes i propositionen (1981/82:20) om besparingar istatsverksamheten. I della sammanhangvill jag också la upp en hemställan av om alt även /84 få disponera resterande medel på etl reservationsanslag för inredningoch utrustning. Ifrågavarande medel disponeras av arbelarskyddsslyrelsen och utbetalningsker enligl beslut av resp. ulruslningsnämnden föruniversitet och högskolor vilka efter samråd.med arbelarskyddsslyrelsen färdisponera medlen inom vissa angivna kostnadsramar. Anslag för ändamåletbeviljades senast för /80 vilket innebär att medlen är disponiblat.o.m. utgångenav /83. Vid utgången av budgelårel 1981/82 fanns på anslagel enreservation om . har efter samråd med arbelarskyddsstyrelsenberäknat belastning på anslagel såväl /83 som 1983/84. Mol denna bakgrundfinner jag del angelägel alt eventuella resterande medel pä anslagel vidutgången av /83fär disponeras även budgelårel 1983/84. Som styrelsen harframhållit i sill förslag lill anslagsframslällan åligger det delegationenför hybrid-DNA-frägor all informera allmänheten om utvecklingen inomhybrid-DNA-omrädet pä ell sådant sätt atl intresset för säkerhetsfrågorna upprätlhälls och denallmänna debatten stimuleras. I detta syftehar styrelsen begärt medel för atl genomföra elt symposium om hybrid-DNA-lekniken och atl följa upp delta med entryckt informationsskrift. Jagbedömer denna information som angelägen och har för avsikt att verka för symposiets genomförande inom ramen förbefinfiiga medel. I likhet med vad föreslagit harstyrelsen begärt medel Prop.1982/83:100 Bilaga 12 128 för inrätiande av ell s.k. ansvarsbibliotek förarbetsmiljöområdel. Jag anser delta vara angelägel och föreslår därför atlstyrelsen genom omprioriteringar inom tionde huvudtiteln tilldelas 100000 kr.för etl sådant bibliotek. Jag återkommer till frägan i samband medbehandlingen av INRA:s betänkande. Jag hemställer all regeringen föreslärriksdagen all 1. arbelarskyddsstyrelsenunder /84 får disponera vid utgången av /83reserverade medel på reservationsanslaget för /80, C 2.Arbelarskyddsstyrelsen: Inredning och utrustning, 2. tillArbelarskyddsstyrelsen för /84 anvisa etl förslagsanslag av150750000 kr. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag utövartillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetslidslagsliftningen m.m.samt -inom sitt verksamhetsområde pro-duktkontrollagstiflningen. Inspektionensvarar även för fillsyn enligt väg-arbelslidslagsliftningen. ärorganiserad pä 19 distrikt. I varje distrikt finns en yrkesinspektionsnämnd sombestår av distriklschef och åtta ledamöter som bl.a. representerar parterna påarbetsmarknaden. 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Arbetarskydds- Före- slyrelsen draganden (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (91744 000) (4- 610000) Arbelarskyddsstyrelsenbedömer atl efterfrågan pä yrkesinspektionens tjänster kommer att vara slorockså i framfiden. Den nuvarande utvecklingen i arbetslivet ökar kraven päflexibilitet och pä offensiva insatser frän yrkesinspektionens sida. En slordel av de resurstillskott som yrkesinspektionen tillfördes under 1970-laletutgjordes av specialistfunklioner för t.ex. kemi, yrkeshygien och juridik.Svårighetsgraden i själva tillsynsarbetet har Prop.1982/83:100 Bilaga 12 129 i förening med de ökade anspråk som ställs inomarbetslivet lett lill atl tidsåtgången vid inspeklionsbesöken ökal. Siaiistiskimaterial visar dock alt den minskning i fråga om anlal arbelsställebesök somkunde noteras numera återhämtats och all gjordes fler arbelsställebesökän någolår fidigare. För atl nuvarande ambifionsnivå i fråga om tillsynsarbetet skall kunnaupprätthållas krävs enligl styrelsen all medelsfilldelningen för budgetåret1983/84 ej minskar i förhällande fill föregående budgetår. De problem, frågor,krav i fråga om informafionsinsatser m.m. som inspektionen ställs införhar enligl styrelsen blivit av alltmer övergripande karaklär.Strävan skall vara atl yrkesinspekfionens verksamhel successivt inriktasmol mer principiella, styrande och kontrollerande insatser, medan mtinmässigtskyddsarbete så långl som möjligl får ombesörjas genom lokal skyddsverksamhet. Styrelsen framhållerall det finns etl betydligt starkare tryck pä yrkesinspektionen änden kan leva upp lill när del gäller tillsynsarbetet ute i arbetslivet.Besöksverksamheten skall därför enligl styrelsens planering fortsätta all öka.De områden där risker och belastningar för arbetslagarna bedöms som särskillallvarliga kommer all priorileras medan problem av komfortkaraktär fär ståtillbaka. Målsättningen pä sikt skall vara all arbetsställen med en miljö som påtagligt kan befarasorsaka eller medverka lill arbetsskadaskall besökas - eller oftare om arbetsmiljöproblemen är särskiltsvåra. Särskilda problem ulgör t.ex. buller, farligamaskiner, ensidiga arbetsställningar, risker för fall och ras samt hantering avkemikalier. Arbetsställen med svag lokal skyddsverksamhet skall prioriteras före arbetsställen med en välfungerande sädan. Styrelsen anser allen effektiv organisation av inspekfionsarbelel är av avgörande betydelseför verksamheten och har därför inlett en utvärdering för framtida avvägningmellan bransch- och omrädesfördelad tillsyn. F.n. varierarorganisationen av arbetet från distrikt till distrikt. är arbetsställena inomvissa branscher sammanförda till grupper som bevakas av inspektörer medsärskild kompelens och inriktning på dessa områden. Områdesindelning innebärall arbetslällena fördelas med utgångspunkt i deras geografiska belägenhet så altsammanhängande inspektionsområden bildas. Olika former av områdesindelning förekommer. För planering ochuppföljning av verksamheten vid yrkesinspektionen krävs bl.a. god kännedom omarbetslällena. Därför har arbetsställere-gislrenför yrkesinspektionen och den kommunala tillsynen lagts om. Omläggningen har tagit en del resurser i anspräk mengett ell förbättrat planeringsunderlag för tillsynsverksamheten. Omläggningenulgör vidare en förberedelse för endatorisering av etl samordnat arbetsställeregisler inom arbetarskyddsverkel (), nägol som enligtstyrelsen är ytterst angeläget. Nya regler förutformning av inspektionsmeddelanden började lillämpas hösten år 1982.Della är ett led i styrelsens arbete alt uppnå slörre enhel-9 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 12 130 lighet i del regionala tillsynsarbetet. Syftet är bl.a.atl i inspeklionsmedde-landena göra klarare skillnad mellan vadyrkesinspektionen kräver och vad som är allmänna råd samt all göra preciseradehänvisningar lill de beslämmelsersom åberopas. En annan åtgärd för att uppnå större enhetlighet mellan regionerna är den verksamhelshandbok föryrkesinspektionen som f.n. utarbetas.Handboken skall innehålla bl.a. föreskrifter och räd för hur verksamhetenvid distrikten skall bedrivas. Styrelsen framhålleratl oklarheten kring frägan om den kommunala tillsynen har fält negativa återverkningar iarbelsmiljöarbetel. Styrelsen vill därförslarki understryka angelägenheten av alt den kommunala tillsynen möjligl förs över lillyrkesinspektionen. Härigenom skulle möjligheterna förbättras lill en meraenhetlig tillsyn över arbetsmiljölag-sliftningens efterlevnad. Pris- och löneomräkning . Styrelsensbudgetförslag går i princip ul pä all yrkesinspeklionsverk-samhelen skallbedrivas inom i slort sett samma resursram som under föregående budgetår.Styrelsen anser all en nedskärning enligl huvudförslaget skulle kommaall leda lill en minskning av fillsynsarbelel ute i arbetslivet eftersommöjligheten lill besparingar på omkoslnadssidan genomrationaliseringar och omprioriteringar i stort selt är tömda. Treyrkesinspektionsdislrikt beräknas fä nya lokaler under /84. För flyttning av vissa distrikt har medel anvisats för /83. Kostnaderna i samband medflyttningar budgelårel 1983/84 har beräknats lill .