prop · G603149 · 1982-12-31 00:00:00 — omändrad styreiserepresentation inom stiftelseorganisationen för skyddat arbetem.m. Regeringen föreslår att anta de förslagsom har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. På grundval av stiftelsen rapportBegränsad översyn av Samhällsföretagsgruppen och den delrapport som deninterdepartemen-tala arbetsgruppen för fortsatt översyn av företagsgruppen haravgett, föreslås förändringar i såväl den centrala som de regionalastiftelsernas styrelser. Förslag lämnas till ändring i lagen (1979:47) omregionala stiftelser för skyddat arbete. Vidare föreslås vissa ändringar i reglerna omutseende av verkställande direktörer i de regionala stiftelserna och omrevision. Förslaget innehåller också bestämmelser som anger i vilkaassociaflonsformer den skyddade verksamheten får bedrivas. Den ändradelagstiftningen föreslås träda i kraft den Ijuli 1983. 1 1982/1983. 1982/83:149 2 Lag om ändring i lagen (1979:47) om regionala stiftelserför skyddat arbete Härigenom föreskrivs att 1, 3, 4och 6§§ lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddat arbete skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För varje län skall finnas enregional stiftelse för skyddat arbete som bildas av staten ochlandstingskommunen. En central stiftelse för skyddatarbete, som bildas av staten, skall ha tillsyn över de regionala stiftelsernaoch samordna deras verksamhet. Den centrala stiftelsen skall även fördela medelsom anslås för de regionala stiftelsernas verksamhet. Särskilda uppgifter inom den skyddade verksamheten kanhandhas av aktiebolag eller handelsbolag för vilka den centrala stiftelsen ärmoderföretag. 3§ Den regionala stiftelsen förvaltas förvaltas av en styrelse som består av tolv aven styrelse som består av elva ledamöter jämte lika många sup- ledamöterjämte lika många sup pleanter. Ordföranden och ytterli- pleanter.Ordföranden och ytterli gare xeA: ledamöter jämte supplean- garefyra ledamöter jämte sup- ter väljs av . .Reger/ngn pleanterväljs av . Den utser vice ordföranden och åter- centralastiftelsen utser vice ordfö- stående fyra ledamöter jämte sup- randenoch återstående fem leda- pleanter. Av de sistnämndara le- möter jämtesuppleanter. Av de damöterna utses en efter förslag av sistnämndasex ledamöterna utses Svenska kommunförbundets läns- en efterförslag av arbetsmarknads avdelning, en efter förslag av LO- .yry''/>s«.en efter förslag av LOdis- distriktet, en efter förslag av TCO- triklet,en efter förslag av TCOdis- distriktet och en som representant trikletoch två som företrädare för för länets näringsliv. På samma sätt näringslivet,varav en som repre- utses suppleanter för dessa leda- sentantför länets näringsliv, samt möter. I fråga om suppleant som en somrepresentant för den cen- väljs av tillämpas 3 kap. tralastiftelsen. På samma sätt utses 2 § andrastycket kommunallagen suppleanter för dessa ledamöter. I (1977:179). fråga om suppleant som väljs av tillämpas 3 kap. 2 § and ra stycket kommunallagen (1977:179). Vid styrelsens sida skall finnas Vidstyrelsens sida skall finnas två av länsarbetsnämnden och tvä tvä av de anställdasfackliga organi-av de anställdas fackliga organisa- sationer utsedda representanter. tioner utsedda representanter, vilka har rätt att närvaraoch yttra sig samt ställa förslag vid styrelsens sammanträden. För representanternaskall på samma sätt utses personliga suppleanter. Av representanterna för deanställdas fackliga organisationer skall en företräda dem som har anvisatsarbete som bedrivs av stiftelsen och en de anställda i övrigt. Detsamma gälleri fråga om suppleanter för dem. Finns flera sådana organisationer utsesrepresentanter och suppleanter av den organisation som företräder det störstaantalet arbetstagare inom varje kategori. vilka har rätt att närvara och yttra sig samt ställaförslag vid styrelsens sammanträden. För representanterna skall på samma sättutses personliga suppleanter. Av representanterna skall en företräda dem somhar anvisats arbete som bedrivs av stiftelsen och en de anställda i övrigt.Detsamma gäller i fräga om suppleanter för dem. Finns flera sådanaorganisationer utses representanter och suppleanter av den organisation somföreträder det största antalet arbetstagare inom varje kategori. Styrelsens förvaltning samt den regionala stiftelsensräkenskaper skall granskas av tre revisorer. utser enrevisor och regeringen två revisorer. För revisorerna utses på samma sättsuppleanter. Av de revisorer och suppleanter som utses av regeringen skall enrevisor jämte suppleant utses efter förslag av den fackliga organisation somföreträder dem som har anvisats arbete som bedrivs av stiftelsen. Finns flerasådana organisationer utses revisor jämte suppleant efter förslag av denorganisation som företräder det största antalet arbetstagare. Styrelsens förvaltning samt den regionala stiftelsens räkenskaperskall granskas av tre revisorer. utser en revisor och dencentrala stiftelsen tvä revisorer. För revisorerna utses på samma sättsuppleanter. Av de revisorer och suppleanter som utses av den centralastiftelsen skall en revisor jämte suppleant utses efter förslag av den fackligaorganisation som företräder dem som har anvisats arbete som bedrivs avstiftelsen. Finns flera sådana organisationer utses revisor jämte suppleantefter förslag av den organisation som företräder det största antaletarbetstagare. Till revisor i bolag som avses i 1§ tredje stycket skall utses minst en av den centrala stiftelsens revisorer. 6§' Vad som i 1 § sägs om landstingskommun gäller i län landsungskommunen och , i landstingskommunenoch kommun och i . enligt 3 och 4§§ förrättas i dessa län enligtföljande. enligt 3 och 4§§ förrättas i dessa län enligtföljande. ' Senaste lydelse 1979:1137. tingettre ledamöter jämte suppleanter samt kommunfullmäktige i kommunordförande och ytterligare tre ledamöter jämte suppleanter och en revisorjämte suppleant. I väljer ordförande och ytterligarefyra ledamöter jämte suppleanter och en revisor jämte suppleant samtkommunfullmäktige i kommun två ledamöter jämte suppleanter. I Gotlandslän förrättas valen av kommunfullmäktige i . tingettvå ledamöter jämte suppleanter samt kommunfullmäktige i kommunordförande och ytterligare två ledamöter jämte suppleanter och en revisorjämte suppleant. I väljer ordförande och ytterligaretvå ledamöter jämte suppleanter och en revisor jämte suppleant samt kommunfullmäktigei kommun två ledamöter jämte suppleanter. I förrättas valenav kommunfullmäktige i . Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson,, , , , , Hjelm- , ,, , , , , , , R. ,, . Propositionom ändrad styrelserepresentation i stiftelseorganisationen för skyddat arbetem.m. I enlighet med beslut (prop. 1977/78:30,AU 16, rskr 74) om framtida huvudmannaskap och organisation av skyddat arbeteoch yrkesinriktad rehabilitering m.m. samordnades den verksamhetenvid verkstädema för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industriellaberedskapsarbeten och visst hemarbete i en gemensam stiftelseorganisation.Staten bildade tillsammans med landstingskommunerna regionala sflftelser förskyddat arbete inom varje län. För vissa övergripande frågor inrättades encentral stiftelse benämnd Samhällsföretag. skapades för att åstadkommaen bättre samordning av verksamheten samt att ge denna en friare företagsform.Detta skulle bl.a. innebära affärsmässiga fördelar jämfört med vad som varmöjligt så länge verkstäderna drevs av skilda offentliga huvudmän som kommuner,landsting, arbetsmarknadsverket etc. Verksamheten regleras genom en lag (1979:47) och enförordning (1979:48) om regionala stiftelser för skyddat arbete. I dessa angesansvarsförhållandena inom stiftelseorganisationen. De 24 regionala stiftelserna sysselsätter ca30000 anställda, varav ca 24500 i skyddat arbete. Stiftelserna utgör juridisktsjälvständiga enheter och uppträder under egna namn. Finansiering ochförvaltning regleras, som tidigare nämnts, genom lagen och förordningen omregionala stiftelser för skyddat arbete, med huvudansvaret lagt pä styrelsernaoch verkställande direktörerna. Sflftelsernas platser för arbetshandikappadedisponeras av arbetsförmedlingen. 1982/83:149 6 samrådmed den centrala stiftelsen för den regionala fördelningen avskyddade platser. Den centrala stiftelsen har gentemot statenansvaret för hur den skyddade verksamheten bedrivs i landet. Samhällsföretagsvarar för samordning av verksamheten och har uppgifter som beträffandeekonomi är koncentrerade pä långsiktig, strategisk och övergripande planering,finansiering, utvärdering, utbildning och information. Stiftelsen har ocksåatt i samarbete med arbetsmarkadsstyrelsen ta fram underlag för statsmakternasbeslut rörande den skyddade verksamhetens omfattning och utbyggnad. Stiftelseorganisaflonens fastigheter ägs av dencentrala sflftelsen och förvaltas av en särskild organisatorisk enhet kalladfastighetsfonden. Finansieringen av den löpande verksamheten inomstiftelseorganisationen sker genom försäljningsintäkter och ett statligtdriftbidrag. Driftbidraget är så utformat att det ger möjlighet till självfinansieringav ersättningsinvesteringar. Bidraget skall även täcka verksamhetensförvaltningskostnader. En schablonteknik används som innebär att stiftelsenSamhällsföretag över ett förslagsanslag tilldelas medel beräknade på grundvalav lönesumman för de arbetshandikappade anställda. Bidraget utgör en vissprocent på denna lönesumma. Procentsatsen fastställs av . Förutom driftbidraget tilldelas stiftelsen bidragför att täcka fastighetsfondens kostnader, som för /84 beräknastill 325 milj. kr. För att möjliggöra vissa arbetsmiljöförbättrande åtgärderoch anpassning av arbetsplatser liksom för omdisponering av platser mellan ochinom länen har för nämnda budgetär 30 milj. kr. föreslagits utgå tillstiftelsen, som ett ägartillskott för investeringar. Fr.o.m. den upphörde denkompensation som enligt träffad uppgörelse tidigare huvudmän betalade. Statenstår således numera för samtliga kostnader. budgetproposition (prop. 1980/81:100,bil. 15) framhöll dåvarande chefen för attkostnadsutvecklingen inom den nya stiftelseorganisationen noga borde följas.Detta särskilt med hänsyn till det begränsade samhällsekonomiska utrymme sombedömdes stå till förfogande . Vidare anfördes att en begränsadöversyn av verksamheten inom organisationen borde göras i syfte att utvärderadet praktiska utfallet av huvudmannaskapsreformen. uppdrog den dåvarande regeringen åtstiftelsen att med utgångspunkt i vunna erfarenheter genomföraen kartläggning och en begränsad översyn av verksamheten inomstiftelseorganisationen. Härvid borde särskilt prövas vilka kostnadsbesparandeförändringar av organisatorisk eller annan art som sflftelsen bedömde vara möjligaatt genomföra inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska och sociala målsättningarsom enligt beslut skall gälla för verkstäder för skyddat arbete. Prop.1982/83:149 7 Stiftelsen avlämnade rapportenBegränsad översyn av Samhällsföretagsgruppen till regeringen. Efter remiss har yttranden över rapporten avgettsav följande myndigheter och organisationer, nämligen statskontoret,, , , . i , , , ,, SHIÖ-Familjeföretagen, Statsföretagensförhandlings-organisaflon. Vidare har flera regionala stiftelser för skyddatarbete kommit in med skrivelser med synpunkter på rapporten. budgetproposition (prop. 1982/83:100,bil. 15) anmälde jag att Samhällsföretag utöver de direkta förslag som hadeförts fram i översynsrapporten hade belyst även andra åtgärder som bedömdeskunna minska kostnaderna för verksamheten. Ändrad organisationsstruktur var ensådan tänkbar åtgärd som inte bara skulle innebära direkta kostnadsbesparingarutan även kunna ge produktions- och marknadsfördelar med ökade intäkter somföljd. Jag anförde med hänsyn bl.a. härtill att översynen av företagsgmppenborde fortsätta. Jag hade därför tillsatt en interdepartementalarbetsgrupp som ytterligare skulle pröva sädana frågor rörandeSamhällsföretagsgruppen som kunde minska behovet av statligt stöd m.m. Iavvaktan på arbetsgruppens ställningstaganden var jag därför inte beredd attbehandla Samhällsföretags översynsrapport i budgetpropositionen. Arbetsgruppen för den fortsatta översynen avSamhällsföretagsgruppen har därefter avlämnat endelrapport. I denna rapport lämnas bl.a. förslag om förändringar av lednings-och styrfunktionerna inom stiftelseorganisationen. 3 Arbetsgruppens delrapport 3.1 Inledning Samhällsföretag har i översynsrapporten gjort engenomgäng dels av organisationen som helhet, dels också bl.a. av områdenaproduktion, marknadsföring, personal, lednings- och styrfunktioner. I rapportenlades förslag fram om åtgärder som kan innebära kostnadsbesparingaroch/eller ge företagsgruppen ökade inkomster, utan att man äventyrar de socialaoch arbetsmarknadspolitiska målen för verksamheten. budgetproposition anförde föredragandenföljande rörande den genomförda översynen. Prop.1982/83:149 8 "Utöver direkta förslag som framförts irapporten belyses också andra åtgärder som avsevärt skulle kunna minskakostnadema för verksamheten. En sådan möjlig förändring är en ändradorganisationsstruktur. Stiftelsen redovisar som ett exempel att en minskningav antalet regionala stiftelser med nio skulle innebära en nettobesparing medca 50 milj. kr. Den skulle dessutom ge möjligheter tillproduktionsekonomiska fördelar och effektivare marknadsföring. Eftersammanvägning av ekonomiska och andra faktorer, och med hänsyn till attorganisationen verkat , har stiftelsen dock valt attinte föreslå någon ändring i den nuvarande organisationen. Samfldigtsom jag har förståelse för stiftelsens synpunkter och ställningstagandenbeträffande den regionala organisationen, kan jag inte bortse från demöjligheter till kostnadsbesparingar och effekflveringar som här öppnas. Medhänsyn bl.a. till detta anser jag att arbetet med en översyn av företagsgruppenbör fortsätta. Jag har därför tillkallat en arbetsgmpp inom regeringskanslietsom ytterligare får pröva sådana frågor rörande Sam-hällsföretagsgmppen som kanminska behovet av stafligt stöd m.m. Ar-betsgmppen bör vidare enligt riksdagensbeslut (prop. 1981/82:100, AU 21, rskr 216) studera Samhällsföretags ställningsom konkurrent flll andra företag samt principerna för medelstilldelningen.Kostnaderna per anvisad arbetstagare vid de skyddade verkstäderna bör ocksåjämföras med kostnadema vid andra sysselsättningsformer. Dessa frågor bördärför föras över till arbetsgruppen från utredningen (A 1982:02) om dehandikappades situation på arbetsmarknaden - den s.k. handikappkommittén.Arbetsgruppen bör samarbeta med stiftelsen i utredningsarbetet. Det förhållandet att översynsarbetet fortsätter fårsjälvfallet inte lägga hinder i vägen för det utvecklingsarbete som redan pågårinom företagsgruppen. Snarare bör den interdepartementala översynsgruppensarbete ses som ett komplement till detta. I avvaktan på resultatet av arbetsgruppensställningstaganden är jag inte nu beredd att behandla övriga frågor irapporten." Arbetsgruppen har funnit det angeläget att snabbtbehandla de förslag om främst lednings- och styrfunkfloner som togs upp iSamhällsföretags översyn, med hänsyn till att mandatperioden för både dencentrala och de regionala stiftelsemas styrelser går ut . Idelrapporten tas dessa frågor därför upp till behandling samt även vissa andraförslag i sflftelsens översynsrapport. Detta hindrar inte att arbetsgruppenäven i sitt fortsatta översynsarbete kan komma att behandla de områden som tasupp i denna rapport. Styrelserna för de regionala stiftelserna består avtolv ledamöter samt fyra adjungerade. Ordförande och ytterligare sex ledamöterjämte suppleanter väljs av . Vice ordförande (länsarbetsdirektören)och ytterligare fyra ledamöter jämte suppleanter utses av regeringen. Av defyra sistnämnda ledamöterna skall en utses efter förslag av Svenska kom- 1982/83:149 9 munförbundetslänsavdelning, en efter förslag av , en efter förslag avTCO-distriktet och en som representant för länets näringsliv. Vid styrelsenssida skall finnas två av länsarbetsnämnden och två av de anställdas fackligaorganisationer utsedda representanter, vilka har rätt att närvara och yttra sigsamt ställa förslag vid styrelsens sammanträden (3 § lagen (1979:47) omregionala stiftelser för skyddat arbete). Av förarbetena (prop. 1977/78:30, AU 16, rskr 74,prop. 1978/79: 25, bil. 9 p C 7, AU 17, rskr 118) framgår att motiven för dennasammansättning var att styrelserna skulle representera olika kompetens- ocherfarenhet-somräden samt ha ett starkt lokalt och regionalt samband. Sammansättningenkan även ses som ett uttryck för att man velat skapa insyn i verksamheten fränen bred intressentkrets. De regionala styrelsernas roll och sammansättningbör, enligt vad Samhällsföretag framförde i översynsrapporten, självfalletutformas med hänsyn till de uppgifter som ålagts styrelserna. Verksamhetensarbetsmarknadspolitiska och sociala mål med krav på personalutveckling ochrehabilitering innebär, enligt Samhällsföretag, att stort avseende måstefästas vid anknytningen till arbetsmarknadsverket och till intressenter somföreträder arbetsmarknadens parter och sociala myndigheter. Styrelsernasnärmare uppgifter hänger direkt samman med det verkställighetsansvar som deregionala stiftelserna har att svara för inom ramen för de mål statsmakternafastställt och Samhällsföretag utvecklat och preciserat. Verksamheten har enuttalad operativ inriktning, där kravet på effektivitet och iakttagande avaffärsmässiga principer utgör ett centralt inslag. Styrelsernas uppgifter kansålunda, enligt Samhällsföretag, inte jämföras med uppgifter som åliggerstyrelse inom social förvaltning eller motsvarande. Företagsgruppens behov av att öka produktion ochförsäljning, för att uppnå högre sysselsättning och få bättre ekonomiunderstryker de krav på affärsmässighet som framhålls i såväl förarbetena(prop. 1977/78:30 s. 84) som lagstiftningen (2§). De regionala stiftelsernasoperativa ansvar hänger inflmt samman med de affärsmässiga frågorna som t.ex.marknadskännedom, relationer flll kunder och konkurrenter, val av produktersamt beslut om investeringar. Det ansvar staten har för att täcka uppkomnadriftunderskott och tillskjuta medel för nyinvesteringar m.m. innebär attstatsmakterna inte endast fastställer de arbetsmarknadspolitiska och socialamålen för verksamheten utan också de ekonomiska krav som skall ställas upp. Enligt kan detta jämföras medägaransvaret i koncernorganisationer på den övriga arbetsmarknaden.Samhällsföretag har således i praktiken i stort sett samma ställning sommoderföretaget till dotterföretagen inom en koncern. Formerna för utövande avägarinsyn och inflytande i dotterföretagen skiljer sig emellertid avsevärt åtmellan Samhällsföretag och ett vanligt moderföretag. Framför allt föreligger iSam- 1982/83:149 10 hällsföretagsgmppeninte de ofta starka personsamband som ofta kännetecknar förhållandet mellanmoderföretag och dotterföretagens styrelser i traditionella koncerner. Sådana personsamband måste anses ha stora fördelarnär det gäller att skapa fömtsättningar för smidiga insynsmöjligheter idotterföretagen och snabbhet i informaUonsutbyte och beslutsfattande. Detta ärenligt Samhällsföretag inte minst viktigt i ett läge, där stora krav ställs påsamverkan mellan företagen i samband med en omstrukturering av verksamheten,med byte av produktion, fördelning av marknadsansvar mellan företagen etc.Förhällandet får också anses ha stor betydelse för att möjliggöra ett i höggrad decentraliserat beslutsfattande. Samhällsföretag konstaterar att det pä ekonomiskaoch finansiella faktorer grundade "ägarinflytandet", i jämförelsemed andra företagsgrupper, är extremt uttunnat i styrelserna för de regionalastiftelserna. Av de fem ledamöterna som regeringen utser representerar fyraolika intressentgrupper. Endast en ledamot (vice ordföranden) kan såledesdirekt sägas företräda de betydande arbetsmarknadspolitiska och ekonomiskaintressen staten har beträffande den skyddade verksamheten. Eftersom vice ordförandenalltid är länsarbetsdirektören, får det antas att denne i första handföreträder de arbetsmarknadspolitiska intressena. Inberäknat de adjungerade personerna uppgår antaletledamöter i de regionala styrelserna till sexton. Om man dessutom beaktar attverkställande direktören och ofta även företagets övriga ledande tjänstemänmedverkar, är det inte ovanligt att ett 20-tal personer är närvarande vidstyrelsesammanträdena. Detta försvårar ett effektivt styrelsearbete. Styrelserna har möjlighet att inom sig inrättaarbetsutskott (4 § förordningen (1979:48) om regionala stiftelser för skyddatarbete). Tendensen synes dock vara att de styrelser som inrättat arbetsutskottallt mer frångår denna princip, främst av "rättvisehänsyn" till de istyrelserna ingående intressenterna. Samhällsföretag befarar att inrättande avarbetsutskott kan passivisera den övriga styrelsen och ge den karaktär avinformationsmottagande och intressebevakande organ. Enligt börmålsättningen i stället vara att effektivera styrelserna, så att de kan arbetaför att nå de av statsmakterna uppställda målen. Detta talar för att antaletledamöter och adjungerade bör minskas. Landstingen utser sju av tolv ledamöter i deregionala styrelserna. En viss reducering bör, enligt Samhällsföretags mening,kunna göras av antalet landsUngsledamöter utan nackdel för kravet pålokalt/regionalt inflytande och insyn. Man har heller inte funnit skäl för attKommunförbundets länsavdelningar skall vara företrädda i styrelserna. Olika näringslivsorganisafloner har i skildasammanhang framfört krav på utökad representation i styrelsema. EnligtSamhällsföretag bör företrädare för näringslivet inte ha en intressebevakandeuppgift. I stället bör de ha till uppgift att bredda styrelsernas kompetens iproduktions- och affärs- 1982/83:149 11 frågor,främst inom de områden som är resp. stiftelses huvudsakliga inriktning. Idetta avseende är det positivt för stiftelsernas utveckling om styrelsernaskompelens kan förstärkas. Samhällsföretag föreslår därför att näringslivsrepresentationeni styrelserna utökas med en ledamot. De två näringslivsföreträdarna bör väljasav Samhällsföretag med hänsyn till behovet av kompetens inom berördaaffärsområden. Samhällsföretag har inte funnit anledning attföreslå några förändringar i antalet styrelseledamöter frän de övrigaintressenter (länsarbetsnämnderna och de fackliga organisationerna) som ärföreträdda i styrelserna. Sammantagetinnebär förslaget i översynsrapporten att de regionala stiftelsernas styrelserskall fä följande sammansättning: - fem ledamöter från (en minskning med två) - en ledamot frånlänsarbetsnämnden - en ledamot från - en ledamot från - två ledamöter från näringslivet(en ökning med en). Landstingen föreslås utse sina fem ledamöter.Stiftelsen Samhällsföretag, i stället för regeringen, föresläs - i likhet medandra "moderföretag" - utse övriga ledamöter. Även de revisorer i deregionala stiftelserna som utses av regeringen skall enligt förslagetutses av Samhällsföretag. För att tillgodose kravet på ökat"ägarinflytande" bör Samhällsföretag, också ha möjlighet att delta ide regionala stiftelsernas styrelsearbete. Detta bör enligt översynsrapportenske genom att en företrädare för Samhällsföretag adjungeras flll regionalstyrelse. Länsarbetsnämndernas adjungerade styrelseledamöterföresläs utgå. De regionala styrelserna skulle med dessa förslag komma attomfatta tio ledamöter och tre adjungerade. Detta innebär en minskning från nuvarandesexton till tretton. Samhällsföretag anser att om särskilda skälföreligger bör de regionala styrelserna kunna ge suppleanterna närvarorättoavsett om förfall för ordinarie ledamot föreligger eller ej. Vidare föreslås att det i bestämmelserna klart börsägas ut att Sflftelsen Samhällsföretags samtycke fordras vid utseende avverkställande direktör i en regional sflftelse. Arbetsgruppen kan i huvudsak ansluta sig till deförslag som redovisats i rapporten.