prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Bidrag ur detta anslagutgår enligt förordningen (1981:503) om statsbidrag till ferieverksamhet inomungdomsorganisationer. Frågor om bidrag prövas av efteransökan. Sedanår 1973 har regeringen beviljat medel ur allmänna arvsfonden till Prop.1982/83:100 Bilaga 10 126 försöksverksamhet med sommaraktiviteterföreträdesvis för åldersgmp-pen7-l2år. beslutade mot bakgrund av deerfarenheter som kom fram under försöksverksamheten att inrätta ett anslag tillferieverksamhet med 7 milj. kr. fr.o.m. /82. Verksamheten skallstå öppen för alla barn ulan krav på medlemskap i en organisation och i förstahand omfatta barn i åldern men kan även omfatta ungdomar i grundskolanshögstadium. Bidraget kan förutom till sommaraktiviteter också utgä fillföreningsledd verksamhet under sportlov, ferier i samband med de stora helgernaeller andra längre ledigheler under terminerna. Medel kan utgå tillpersonalkostnader, kost och logi, resor, material, administration samtutvärdering och utbildning. har iuppdrag att utvärdera verksamheten och föreslå mer permanentabidragskriterier. föreslår att den pågående försöksverksamhetenföriängs ytteriigare med ökade resurser. Rådet föreslår i första handatt anslaget höjs från 8 milj. kr. till 9 milj. kr. 1 andra hand föreslår rådet att anslaget höjsfrån 8 milj. kr. till 10 milj. kr. Införandet av ettpermanent bidrag till ferieverksamhet har gjort det möjligt förungdomsorganisationerna att erbjuda fler barn och ungdomar meningsfullverksamhet framför allt undersommariovet. Med hänsyn till det stora behovet av ferieaktiviteter för barn ochungdomar föreslår jag atl anslaget räknas upp med . Liksom ungdomsrådet anser jag att verksamhetenbör bedrivas ytteriigare elt år innan den utvärderas. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag tillferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till föralkohol- och narkotikaupplysning 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag föralkohol- och narkotikaupplysning (CAN) har som sin främsta uppgift att främjasaklig upplysning om verkningar av alkohol- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 127 och narkotikabmk på individ och samhälle ochdärmed sammanhängande frågor. Till CAN är 40 olika organisationer anslutna.Fömtom organisationer ingår bl.a. iSverige, , och Skola och i . Verksamheten somleds av en styrelse bestående av tolv ledamöter står under tillsyn av () som också betalar ut statsbidraget. /78 är personalenformellt anställd vid SÖ med tjänstgöringen förlagd fiUCAN. Prisomräkning m.m. 119000kr. Med hänsyn lill vad CANredovisat samt till vad som framkommit i SÖ:s undersökningar föreslär SÖ enuppräkning av anslaget till CAN:s verksamhet med . SÖ föreslår att medlentill lönekostnader för två tjänster vid dokumentationscentralen överförs tillanslaget . Det är elt väsentligtsamhällsintresse atl motverka uppkomsten av drogproblem. Alt påverka ungdomarsgrundläggande attityder till alkohol och narkotika är därför viktigt. Jag villerinra om att den av regeringen tillsatta narkolikakommisionen har fått iuppdrag alt lägga fram förslag bl.a. rörande opinionsbildning om droger iskolor, massmedia, frivilliga organisationer m. m. Syftet är att engagera alltfler i kampen mot narkotika så att de i sina närmiljöer verkar för attnarkotikan trängs ut. 1 detta sammahang kan ochnarkotikaupplysning med sin nära anknytning till folkrörelserna och sina bredakontakter med skola och massmedia fylla en viktig roll i fråga ominformationsverksamheten bland barn och ungdomar och för dem viktigaopinionsbildare. () har föreslagit att medlenför lönekostnader för två tjänster vid dokumentationscentralen i fortsättningenbör beräknas under anslaget . Jag biträder SÖ:s förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag för /84anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 128 Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Genom riksdagsbeslut år1977 (prop. 1976/77:108, KrU 1976/77:40, rskr 1976/77:232) uppdrogs åt ensärskild samarbetsnämnd alt pröva frågor rörande statsbidrag till centralverksamhet hos organisationer som bedriver nykterhetsarbete. består av sju ledamöter. Nämnden utses avregeringen i sänder och efter förslag från de bidragsberättigadeorganisationerna. Beräknad ändring 1983/84 Organisalionsslöd till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. Nämnden begär liksomföregående år att anslaget till skall räknas upp tillsammanlagt 20 milj.kr. Vilket innebär en ökning av anslaget med . Jag beräknar en höjning av anslaget med 430000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Organisalionsslöd till vissanykterhelsorganisationer m.fl. för /84 anvisa ettreservationsanslag av 14880000 1982/83:100 Bilaga 10 129 M. Vissagemensamma frågor De tekniska ochekonomiska förutsättningarna för massmediernas verksamhet har under desenaste decennierna förändrats avsevärt och mycket tyder på attförändringarna kommer att bli ännu större. Det råder allmän enighet om att stateninte skall styra innehållet i medierna.Detta får emellertid inte tas fill intäkt för att staten skall låta utvecklingen inom området helt och hålletbestämmas av marknadskrafterna. Detär viktigt att regering och riksdag noga följer den tekniska och ekonomiska utvecklingen inom medieområdet. Dettaär en förutsättning för att statenskall kunna värna om mångfald och integritet i medierna och verka för enbalanserad mediestruktur. Det statligautredningsväsendet är ett viktigt instrument när det gäller att skaffa kunskapoch underlag för ställningstaganden. Mänga kommittéer är verksamma påmedieområdet. Vissa behandlar situationen för våra etablerade medier medanandra har att ta ställning till nya medieformer. Några kommittéer har iuppgift att utröna möjlighelerna för särskilda grupper, t. ex. invandrare och handikappade, att ta del av olika mediers utbud. Jag vill i dellasammanhang särskilt nämna massmediekommittén (U 1982:07). Denna kommittétillsattes för . Enligt direktiven (Dir. 1982:62) kanarbetsuppgifterna hänföras till tre större områden. Dessa är 1) att belysa vilkaeffekter den tekniska utvecklingen kommeratt få på den nuvarande massmediestrukturen och mot bakgrund av en sådan analys överväga olika mediers rolloch funktioner, 2) att undersökaolika användningsområden för ny teknik, främst kabel-TV-systemen, 3) att överväga vilka förändrade regler ochandra åtgärder som erfordras medhänsyn till ny teknik och nyaanvändningsområden. Dessutom har utredningen fått i uppdrag attsärskilt behandla vissa angivna frågor,nämligen betal-TV, när-TV, text-TV och teledata samt formerna för Radio-koncernens distribution avvideogram. Arbetsområdet ärviktigt och arbetet bör bedrivas skyndsamt. Kommittén har fåtten ändrad och utökad sammansättning. Jag avser att återkomma tillregeringen med förslag om tilläggsdirektiv. Jag övergår nu tillatt översiktligt beröra mina förslag rörande medelstilldelning m. m.för /84. Deplaneringsförutsättningar som har haft att arbeta utifrånfortsätter att gälla. Detta innebär ett resurstillskott motsvarande avmedelstilldelningen och ett rationaliseringskrav motsvaran-9 1982/83 1samt. 1982/83:100 Bilaga 10 130 de en årlig medelsminskning . Kompensationen förkostnadsökningar bestäms avett särskilt indexsystem. 1 ett avseende görsen revidering i förhållande till tidigare planer. Planeringen har hittillsvarit inriktad på atl Väslerbottendistriklet skall bli nästaregional-TV-område. föreslår emellertid i årets anslagsframställning attÖrebro-Karlstad skall komma först i lur, med som sändningsorl. Detskulle innebära att samtliga distrikt utom ABC-län fär regionala nyhetssändningarföre avtalsperiodens utgång. Enligt min mening finns det starka skäl för denmodell som har presenterat. Lokalsituationen iStockholm för televisionen, riksradion och utbildningsradion harlänge varit problematisk. har redovisat ettförslag till utbyggnad för kvarteret i som skulle avhjälpa dessa problem. Regeringenbör därför inhämta riksdagensbemyndigande atl påbörja byggnadsarbetena. Dessa beräknas kosta 320 milj. kr. Vidare planeras f. n.tillbyggnader för att möjliggöra en utökadregional-TV-verksamhet i och . Televerketsmedelstilldelning för rundradioverksamheten följer i huvudsak tidigare planeringsförutsättningar. För att täckaSveriges Radios, , och radionämndenskostnader för radio- och TV-verksamheten bör inför /84mottagaravgiften höjas med . De kampanjer mot av-giftsskolk somteleverket har genomfört, bl.a. med hjälp av s.k. pejling, har varitframgångsrika. Ansträngningarna bör fortsätta. harönskemål framförts från olika håll om att TV-program skall blitillgängliga i form av videogram. Förhandlingar har förts mellan och inom om företagets rätt attutnyttja de anställdas prestationer, bl.a. i form av videogram. Dessa förhandlingar strandade i slutet av år 1981.Förhandlingarna fortsatte senareunder ledning av en , vars förslag till uppgörelse i mars1982 godtogs av TV-bolaget men avvisades av . På uppdrag av dåvarande chefen för utbildningsdepartementetlade en arbetsgrupp inom departementet fram förslag om en lag om rätt förprogramförelag att förfoga över innehållet i televisionsutsändningar.Lagförslaget, som presenterades i promemorian (DsU 1982:9) Videoräl-tigheterna till TV-programmen, har remissbehandlats. Vid kontakter medrepresentanter för parterna har jag förstått alt dessa är intresserade avatt göra ännu ett försök atl lösa frågan förhandlingsvägen. Jag har erfaritall förhandlingarna har ätempptagits. Så länge det finns utsikter atti en förhandlingsuppgörelse lösa frågan finns det enligt min mening inte anledning att tillgripalagstiftning. film- ochvideoavtal trädde i kraft . Det är ännu för tidigt att dranågra viltgående slutsatser om avtalets effekter i olika avseenden.Statsbidrag till fitmverksamhel bör därför utgå i stort settenligl 1982/83:100 Bilaga 10 131 samma principer som för innevarande budgetår, med enviss uppräkning på gmnd avkostnadsstegringar. Vid min anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten (prop. 1982/83:25, s. 25-27) har jag beträffandepresstödet föreslagit att produktionsbidraget för storstadstidningar,inkl. maximibeloppet, höjs räknatfrån innevarande budgetår. har inte haft nägot att erinra mot detta förslag (KU 1982/83: 16, rskr1982/83: 113). I enlighet med vadjag anförde i samband med nämnda anmälan föreslår jag nu en allmänhöjning av produktionsbidragen fr.o.m. /84. Jag vill i dettasammanhang upprepa vad jag anförde vid min anmälan till tilläggsbudgetI, nämligen att statens möjligheter att bidra till att lösa tidningsbranschenssvårigheter är begränsade och att den hittillsvarande snabba ökningen av det statliga presstödet geranledning till oro. I första hand måste branschen klara kostnadsökningarnagenom egna åtgärder. Det naturliga sättetatt förbättra branschens villkor på är samverkan i olikaled. Efter vad jag har inhämtat görs f. n. ansträngningar i sådan riktning. Jagvälkomnar sådana initiativ. Reglerna för det statliga presstödet bör enligt minmening utformas så att de stimulerar till ökat samarbete. Mot bakgmnd av debegränsade ekonomiska resurser, som kan bedömas stå till förfogande fördetta ändamål , kommer en kommitté alt få i uppdrag attbl. a. överväga det statliga presstödets ändamålsenlighet för att främja enökad teknisk samverkan inom dagspressen. På litteratur- ochbiblioteksområdet arbetar två utredningar, folkbiblio-teksulredningen (U1979:17) och bokutredning (U 1982:02). I avvaktan på resultaten av deras arbeteframför jag endast förslag till smärre förändringar. En reform föreslåspå handikappområdet, där statens bidrag till produktionenav videogram för döva ökar med drygt 0,6 milj. kr. Reformen finansieras genom omprioriteringar. Jag avser attsenare föreslå regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift attlämna förslag om utformningen avframtida statliga insatser för denna verksamhet. Jag avser vidareatt föreslå regeringen att tillkalla en särskild utredare för att utredafrågan om nyhetstidning för utvecklingsstörda. På invandrarområdeiges litteraturstödet genom omprioriteringar en förstärkning med . Enligt minmening bör invandrarpolitiska kommittén (A 1980:04) få i uppdrag att utarbetaförslag om en framtida stödordning på detta område. Samma kommitté bör se överstödet till tidningar på andra språk än svenska. Statsrådet avser att ta uppdessafrågor i regeringen. 1 avvaktan på den nämnda översynen görs nu vissa mindrejusteringar i stödet till tidningar på andra språk än svenska i syfte att göra det mer ändamålsenligt. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag harenligt sin instruktion (1965:748, ändrad senast 1980:323, 1981:446, och1982:503) som huvuduppgift att pröva frågor om godkännande av film avsedd föroffentlig biografföreställning. Som rådgivande organ i denna verksamhet är till biografbyrån knutna statensfilm-granskningsråd och siatens barnfilmnämnd. Biografbyrån svarar vidare fr.o.m. budgetåret1978/79 för en försöksverksamhet i vissa områden med fraktstöd för film.Syftet är att undersöka om fraktstöd till kvalitetsfilm kan bidra till attförbättra repertoaren på biograferna. Bestämmelsema om försöksverksamhetenåterfinns i förordningen (1978:223) om försöksverksamhet med fraktstöd förfilm (ändrad 1982:504). Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Fraktstöd för film (4- 60400) (4- 65000) Avgifterna för granskningav biograffilm, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under mbriken 2500Offentligrättsliga avgifter, är i statsbudgeten för innevarande budgetårupptagna till 2,2 milj. kr. Pris- och löneomräkning171440 kr. En besparing ärinte möjlig utan att personalen reduceras. Detta skulle medföra försämrad service för filmdistribulörerna som genom granskningsavgifterna betalar för verksamheten. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 133 att avgifterna fr. o. m. /84kommer att täcka samtliga kostnader för byråns granskning. Byrån hemställerdärför att något besparingskrav inte skall ställas för /84. Biografbyrån föreslår attytterligare . anvisas för personalutbildning, . som en allmän förstärkning av med/en föromkostnader. (4- .) Fr.o.m. budgetåret1983/84 skall kostnaderna för biografbyråns granskningsverksamhet täckas genomavgifter. I dessa kostnader ingår fömtom driftkostnader också kostnader föravskrivning och förräntning av utmstningskapital. Byrån föreslår att medelmotsvarande avskrivningskostnaden tillförs byrån för att användas tillersättningsinvesteringar (-H . Biografbyrån föreslårattavgifterna för granskning av biograffilm höjs fr.o.m. den 1 juli 1983.Därmed beräknas avgiftsintäkterna motsvara driftkostnaderna för byrånsverksamhet, exkl. fraktstödet, samt kostnader för avskrivning och förräntningav utrustningskapitalet. Genom höjningen skapas också en viss marginal förförväntade lönehöjningar. För granskning avbiograffilm hos utgår avgifter som fastställs avregeringen. Inkomsterna tillförs etl särskilt konto på statsbudgetens inkomstsida.Fr.o.m. /84 bör granskningsavgifterna bestämmas på sådant sättatt inkomsterna kan beräknas täcka dels förvaltnings- och lokalkostnader förbiografbyrån, dels kostnader för ränta på och avskrivning avutrustningskapital. Kostnader för fraktstödet har däremot inte räknats in i detbelopp som skall täckas av avgifter. Vid min medelsberäkning har jag inte tillämpathuvudförslaget. Jag vill emellertid understryka vikten av att verksamhetenbedrivs rationellt och till så låga kostnader som är möjligt med hänsyn tillbiografbyråns uppgifter. Att så sker bör i hög grad vara etl avnämarintresseså att de framtida avgiftshöjningarna kan begränsas (2). Jag räknar med att lokal-och förvaltningskostnaderna för biografbyrån kommer att uppgå till sammanlagt . Utöver pris- och löneomräkning ingår i beloppet en höjning med 5000kr. av medlen för omkostnader (1, 3). och räntan på oavskrivet utmstningskapital till 88000kr., efter en räntesats av (4). Jag har för avsikt att iannat sammanhang föreslå regeringen att fr. o. m. höja avgiftenför granskning av biograffilm med . Inkomsterna kan beräknas till 2530000kr. De beräknas då täcka ocksä en del av de lönekostnadsökningar som kan väntasför /84 (5). Prop.1982/83:100 Bilaga 10 134 För fraktstödet räknar jag med en ökning om29000 kr. med hänsyn till kostnadsstegringar. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Siatensbiografbyrå för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 24044333 Reservation 329474 1982/83 Anslag 32215000 1983/84 Förslag 33045000 För stiftelsen gäller film-och videoavtal, som trädde ikraft . Avtalet, vilket godkändes av regeringen genom beslutden , är slutet mellan staten samt filmbranschens ochvideobranschens organisationer. Enligt avtalet skall en biografavgifl somuppgår till avbruttobiljettintäkterna erläggas till stiftelsen av biografer med mer än femföreställningar . Videogramuthyrare skall till stiftelsen erläggavideoavgift förde videogram som förs i handeln för uthyrning för enskilt bruk.Avgifterna tillförs en filmfond, vars medel enligt bestämmelser i avtaletanvänds för produktion av svensk film, för att främja spridning och visning avvärdefull film, för branschfrämjande ändamål samt för övriga filmkulturellaändamål. För /82 uppgick biografavgifternalill 39,1 milj. kr. 1981/82: 111 om vissa filmfrågor m. m. beräknadeföredraganden (s. 33) biografavgifterna till ca 40 milj. kr. för ett budgetår.Videoavgifterna beräknades komma att inbringa 17-21 milj. kr. Från anslaget Filmstöd utgår dels bidrag tillfilmfonden, dels bidrag till för produktionsgarantiertill svenska kortfilmer och för främjande av spridning och visning av värdefullfilm. Vidare anvisas medel till till projekt påfilmområdet. Övergångsvis under /83 betalas från anslaget ocksåvissa kostnader för granskning av barnfilm m. m. hos . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Beräknad ändring 1983/84 Främjandeav spridning och visning av värdefull film ' Därav högst 2 milj. kr.för försöksverksamhet med lokalt arbete med video. -Avser lönekostnader m. m. för granskning av barnfilm m. m. För /84föreslår att anslaget räknas upp med hänsyn lUl ökade kostnader(4- . Det anslag som konstnärsnämndenerhåller för bidrag till projekt inom filmområdet är enligt nämnden heltotillräckligt. Nämnden föreslår en fördubbling av beloppet (. film- ochvideoavtal godkändes av regeringen . meddelades genomregeringsbeslut ytterligare riktlinjer för Svenska Filminstitutets verksamhetmed främjande av spridning och visning av värdefull film. Det är ännu förtidigt att dra några vittgående slutsatser om verkan av den nya ordningen. Påen punkt är emellertid enligl min mening gällande riktlinjer mindreändamålsenliga. Stöd till egen filmimport ulgår f.n. på samma villkor som för övrigafilmimportörer, dvs. institutet skall söka importstöd hos sin egen visningsnämndeller . Jag finner all denna ordning äradministrativt otymplig och alt den också kan få andra negativa konsekvenser.Fr.o.m. nästa budgetår bör i stället institutets möjligheter att bedrivafilmimport förstärkas genom att institutet får ett eget statsbidrag förfilmkulturella ändamål. Självklart skall då inte längre bidrag till 1982/83:100 Bilaga 10 136 institutets importverksamhet kunna utgå ur de medel somde båda nämnderna disponerar. Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen attgöra erforderiiga ändringari riktlinjerna. För /84 bör . anvisas tillSvenska som bidragför filmkulturella ändamål. Jag har vid beräkningen tagit hänsyn lill dels att medel motsvarande vad somunder innevarande budgetår övergångsvis anvisades till för lönekostnader m. m. för granskning av barnfilm m.m. fr.o.m. nästabudgetår bör anvisas till institutet, dels att institutet enligt vad jagnyss anförde inte längre bör kunna erhållastöd till sin importverksamhet ur de medel som disponeras av visningsnämnden och ochungdomsfilm. Jag räknar med att bidraget till filmfonden för nästabudgetår skall uppgå till oförändrat 24,5 milj. kr. För produktionsgarantier tillsvenska kortfilmer räknar jag med2050000 kr. I likhet med innevarande budgetår bör 5 milj. kr. anvisas som bidrag till verksamhet med främjandeav spridning och visning av värdefull film. Högst 2 milj. kr. av dessa medel bör få användas tiU försöksverksamhet med lokalt arbete med video. Bidragen till Folkels HusföreningarnasRiksorganisation för spridning avkvalitetsfilm och till SverigesFörenade Filmstudios bör för budgetåret1983/84 inte understiga . för bidrag tillprojekt på filmområdet bör uppgå till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFilmstöd för /84 anvisa ett reservationsanslag av33045000 kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 137 Nordiskt radio- och TV-samarbete viasatellit m. m. anvisade medel för Sverigesmedverkan i studiefasen rörande det nordiska radio- och TV-samt tele-samarbetet (prop. 1981/82:200, KrU 1981/82:27, rskr 1981/82:340). Förslagom medel avser jag att lägga fram vid min anmälan tilltilläggsbudget III till statsbudgeten för innevarande budgetår, medan förslagenför /84 bör presenteras i nästa särskilda proposition omnordiskt kultursamarbete m. m. I avvaktan på den särskilda propositionen böranslaget för /84 beräknas med oförändrat belopp. Jag hemställeratt regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition om nordiskt kultursamarbete m.m., till Nordiskt radio- ochTV-samarbete via satellit m.m. för /84 beräkna ett anslag av . Avgiftsflnansierad radio- och TV-verksamhet Riktlinjerna för radio-och TV-verksamheten lades fast av (prop. 1977/78:91, KrU1977/78:24, rskr 1977/78:337). Verksamheten reglerasfrämst genom radiolagen (1966:755, omtryckt 1972:240, ändrad : 135,1981:507 och 1982:458) och radioansvarighetslagen (1966: 756) med förordningen(1967: 226) om tillämpningen av radioansvarighetslagen. Av betydelse isammanhanget är också lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmottagare (ändrad : 134, 1981: 169 och 199) ochförordningen (1978:482) med instruktion för radionämnden. Sändningsrätt enligtradiolagen tillkommer f. n. de fyra programföretagen ,, och AB.Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheter beträffandesändningsrätten och programverksamheten finns i avtal mellan staten ochprogramföretagen träffade . träffade avtal mellan staten ochSveriges regleras dels detta bolags uppgifter som moderbolag i enkoncern i vilken de nämnda programföretagen ingår, dels koncernens verksamhelunder krig eller vid krigsfara. Samtliga avtal omfattar perioden fram t. o. m.den 30 juni 1986. 1982/83:100 Bilaga 10 138 Radionämndenövervakar genom efterhandsgranskning att programföretagen iakttar föreskrifterna i radiolagoch avtal. Radio- ochTV-verksamhetens drift- och investeringskostnader har sedan startenhuvudsakligen finansierats med mottagaravgifter. Undantagna frånavgiftsfinansiering är utbildningsprogramverksamheten och programverksamheten förutlandet. Medelsbehoven för dessa verksamheter redovisas underanslaget under utbildningsdepartementetshuvudtitel resp. anslaget programverksamhet förutlandet under huvudtitel. verksamhet finansieras medmottagaravgifter. svarar fördistribution av program, avstörningsverksamhet inom hela radioområdet och uppbörd avmottagaravgifter. Avgiftsuppbörden är samordnad med inkasseringen avtelefonavgifter. Avgiftsmedlen fonderashos riksgäldskonloret. Byggnadsstyrelsenhar ansvar för projektering och byggande av större byggnader för . Denna får utan särskilt bemyndigande göra byggnadsinvesteringar i defall då byggnadskostnaderna inte översfiger2 milj. kr. drift-och investeringsutgifter saml investeringsulgifter i samband med denallmänna programverksamheten bekostasmed avgiftsmedel. Investeringarna avskrivs i sin helhet. fattarbeslut om såväl mottagaravgifter som drift- och investeringsanslag tillden avgiftsfinansierade verksamheten. Kostnader för /82 för denavgiftsfinansierade verksamheten För ljudradio- ochtelevisionsverksamheten togs 1 960 milj. kr. i anspråk under budgetåret1981/82. disponerade 1599 milj. kr. utnyttjade totalt 347 milj. kr., varav 222 milj.kr. för programdistributionen och avgiftsuppbörden, 91 milj. kr.