prop · G603161 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag förprdar därför att 32och 53 §§ civilförsvarslagen kompletteras med en föreskrift som jämställergenomgripande ombyggnad med uppförande av ny anläggning eller byggnad. Medombyggnad avses härvid detsamma som i byggnadsstadgan. Skyldighet föreligger att söka byggnadslov för sådan ombyggnad. Regeringen eller den myndighetregeringen utser får närmare komplettera med de verkställighetsföreskrifter somkan behövas för tillämpningen av vad som förordas. Genom förslaget kommerkommunerna att få bättre möjligheter att genomföra skyddsmmsplanerna i den pmfattningsom tillgängliga medel och övriga omständigheter medger. Handläggningsgångenblir också enklare. I fråga om ersättningenför dessa skyddsmm delar jag utredningens uppfattning. Skyddsmmmen kommersannplikt att bli dyrare än de skyddsrum spm uppförs i samband med uppförandeav ny anläggning eller byggnad. Den ersättningsschablon som används förersättningens bestämmande för skyddsmm i nybyggnad kan således inte användas.I stället bör 55 § sjunde stycket civilförsvarslagen kunna tillämpas. Enligtdetta lagmm får ersättningen bestämmas till högre belopp om tillämpningen avnormala ersättningsregler med hänsyn till skyddsmmmmets utförande leder tillatt ersättningen blir uppenbart obillig för den ersättningsberättigade. Vissaav remissinstanserna har uttryckt farhågor för att ersättningen inte blir tillräckligom ersättningens storlek även i dessa fall bestäms med hjälp av schabloner påliknande sätt som ersättningen för skyddsrum som anordnas i samband meduppförande av nya anläggningar eller byggnader. Enligt min mening är dessafarhågor överdrivna. Schablpnema bör nämligen kunna utformas så att de spmåläggs att bygga sådana skyddsmm inte belastas ekonpmiskt. Det får ankpmma påregeringen eller myndighet spm regeringen utser att bestämma hur schablpnemaskall beräknas. Prop.1982/83:161 13 2.4 Bidrag till anordnande av mindre skyddsrum på enskiltinitiativ F. n. finns inte någon möjlighet att få ersättning av statiigamedel för mindre skyddsrum som uppförs på enskilt initiativ. Utredningen framhåller att det finns ett intresse hpsallmänheten att kunna skydda sig i händelse av krig. Detta har medfört att dethar kpmmit fram ett antal förslag till prefabricerade skyddsmm spm är avseddaför ett hushåll och som i allmänhet rymmer 4-10 personer. Enhgt utredningen fårcivilförsvarsstyrelsen regelbundet förfrågningar om bidrag kan erhållas föranordnande av sådana skyddsmm. Enligt utredningen är det angeläget attuppmuntra enskilda initiativ för att åstadkpmma skydd. Det bör därför enligtutredningen kunna utgå visst statiigt bidrag till sådana skyddsmm. Bidraget kanlämpligen till storleken motsvara en genomsnittiig kpstnad för att anprdnaandra skyddsrum i samma typ av bebyggelse. Enligt utredningen uppgår den genpmsnittiigaersättningen för en skyddsrumsplats i prisläge febmari 1981 till 1600kr. ibyggnad med betongstomme och till . i byggnad utan betpngstomme, vilket pftaär alternativet i villaområden. Enligt utredningen bör en fömtsättning för attbidrag skall kunna lämnas vara att skyddsrummet behövs enligt skyddsrumsplanen.Det skall således ligga inom en skyddsmmsort, dét skall vara brist på skyddsmmi omgivningen pch det skall även i övrigt bedömas vara angeläget att skyddsrummetkommer till. En annan fömtsättning bör enligt utredningen vara att skyddsmmmetuppfyller skäliga krav på skyddsförmåga. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller lämnatförslaget i denna del utan erinran. anser att det bör prövas om det ärlämpligt att ge bidrag för anordnande av mindre skyddsrum som här avses även iområden som ligger utanför skyddsmmsorter. anser att förslaget medför att statensutgifter ökar, men har inte något att erinra mot att denna bidragsmöjlighet gesinom gällande ramar för plika civilförsvarsåtgärder. är mycket tveksamt tillutredningens förslag och anser att en utveckling mot privata skyddsrum ismåhus inte bör stimuleras. Enligt min mening är det väsentiigt för försvarsviljanatt, spm utredningen har kpnstaterat, det hos allmänheten finns ett intresseav att ta initiativ till att bygga skyddsrum. I många pmråden är det svårt attbygga bprt den 1982/83:161 14 bristpå skyddsmm spm finns geinpm att endast bygga skyddsmm i samband med att nyaanläggningar kommer till. Bebyggelsen kan i vissa fall vara så gles att detinte går att nå ekonpmiskt försvarbar stprlek på skyddsmmmen. Det kan pcksåvara så att nybyggnadsverksamheten är så låg att lämpliga tillfällen inte ges.I sådana pmråden kan det vara lämpligt med enskilda initiativ för att kunnalösa skyddsfrågan. Jag förprdar således i hkhet med utredningen och de flesta remissinstansemaatt möjlighet skapas för att ge statsbidrag till skyddsmm som anordnas påenskilt initiativ. Denu nämnda skyddsmmmen bör i allmänhet kunna rymma 4-10 personer. De kan varaprefabricerade och grävas ner eller förses med jprdtäckning pch placeras ianslutning till den egna bpstaden. De kan också anordnas i befinthga källareeller tillkomma i samband med nybyggnad. Enfömtsättning för att kunna få bidrag av statliga medel bör vara att kommunenbedömer att det är angeläget att skyddsrummet anordnas. Jag kan inte delacivilförsvarsstyrelsens uppfattning att skyddsrummen bör kunna anordnas ävenutanför skyddsmmsorterna. Enligt min mening bör dessa endast ifrågakomma inom skyddsmmsprterpch där det är stpr brist på skyddsmmsplatser i pmgivniiigen. Skyddsrummen börinte tillåtas i pmråden som skall utrymmas vid krig pch krigsfara, t. ex. i pmrådensom ligger nära militära bekämpningsmål. Skyddsmmmen bör också, som utredningenframhålht, uppfylla skäliga krav på skyddsförmåga. Det behöver dock enligt minmening inte nöd\'ändigtvis ställas samma krav som gäller för nuvarande skyddsmm.Det får ankpmma på regeringen eller myndighet spm regeringen utser att närmare utfprmavilka tekniska krav som bör ställas på dessa skyddsrum. Jagdelar utredningens förslag i fråga pm beräkningen av statsbidragets storlek.Bidraget bör således uppgå till vad som utgör en genpmsnittlig ersättning fören skyddsrumsplats i motsvarande typ av bebyggelse, I prisläge febmari 1981utgjorde detta belopp enligt utredningens uppfattning . Beloppet börsedan anpassas till kostnadsläget i orten vid tiden för slutbesiktningen avskyddsrummet. I beloppet bör ingå ersättning för framtida vård och underhåll.Den spm äger en anläggning eller byggnad spm inrymmer skyddsmm av ifrågavarandeart bör enligt min mening vara skyldig att vårda Pch underhålla skyddsrummet. Denspm önskar att inrätta ett skyddsmm mot bidrag av statliga medel bör således förstinhämta kpmmunens gpdkännande i frågan. Kpmmunen bör därvid göra bedömningen pmskyddsrummet är angeläget pch pm den tekniska beskrivningen fyller.de krav som ställts upp. De medel spm kan avsättas föratt få till stånd dessa skyddsmm måste tas från det tptala anslag spmstatsmakterna anslår till skyddsmmsbyggandet. Det innebär att ett pmfattande skyddsmmsbyggandepå enskilt initiativ i mptsvarande mån minskar tillkomsten av andra skyddsmm.En alltför långtgående utveckling i denna riktning är givetvis inte önskvärd.Enligt min mening bör Prop.1982/83:161 15 därför medlen till de skyddsmm som anprdnas på enskiltinitiativ begränsas. Jag avser Pckså att föreslå regeringen att uppdra åtcivilförsvarsstyrelsen att noga följa verksamheten och fortlöpande delgeregeringen sina erfarenheter. 2.5 Vård och underhåll av skyddsrum som anordnas ibefintliga byggnader m.m. Enligt 40§ 1 mom. c) civilförsvarslagen åligger detkommunen bl.a. att inrätta och utrusta skyddsmm som skall anordnas i befintliganläggning eller byggnad utan samband med tillbyggnad. Enligt 54 § andrastycket får medge ägaren av sådan anläggning eller byggnad, omdenne är annan än kommunen, att i stället för kommunen inrätta ifrågavarande skyddsmm.Enligt 40 § 1 mom. d) åligger det kommunen att vårda och underhålla nu nämnda skyddsmm.Kommunen eller ägaren om denne har inrättat skyddsmmmet har rätt tillersättning av statsmedel. Kommunen får dock inte någon ersättning för den vårdoch det underhåll av skyddsmmmet som åligger kommunen. Utredningen framhåller att i våra 14 största tätorters innerpmrådenfinns ett antal skyddsrum spm aldrig har färdigställts samt ett antal utrymmensom har varit skyddsrum men spm numera av plika skäl har avförts somskyddsrum. Enligt utredningens mening skulle dessa utrymmen kunna ställas iordning till fullgoda skydd om den framtida underhållsfrågan löstes på annatsätt än vad spm nu gäller. Utredningen föreslår därför att när skyddsrumanordnas i en befintlig byggnad, byggnadens ägare blir skyldig att vårda Pchunderhålla skyddsmmmet och att denna får ersättning av statsmedel för detta. Av remissinstanserna har endast civiU"örsvarsstyrelsenyttrat sig i denna del av ärendet. Styrelsen anser att samma regel för vård ochunderhåll bör gälla oberoende av hur skyddsrummet har kommit till. Mot bakgmndav att det kpmmer att ske en ökad satsning på skyddsmm i befintliga byggnaderunder pch att frågan pm vård och underhåll av dessa skyddsmmbetraktas spm ett prpblem av kpmmunerna anser styrelsen att det är mycketangeläget att utredningens förslag genomförs . Jag viU för min del framhålla att det f.n. inte finnssärskilt många skyddsmm spm har anordnats enligt 40 § I mom. c)civilförsvarslagen i andra än av kommunen ägda byggnader. I dessa få fall harfrågan om 1982/83:161 16 framtidavård och underhåll lösts genom avtal mellan byggnadens ägare och kommunen. framhållit kan en ökad aktivitet på detta områdeförväntas genom ökade möjligheter till särskilda bristtäckningsåtgärder. Jagkan dock f.n. inte se några större svårigheter att genomföra sådana bristtäckningsåtgärdermed nuvarande system. Jag har också i det föregående förordat att skyldighetskall föreligga för ägare att inrätta skyddsrum vid genomgripande pmbyggnad avanläggningar och byggnader. Detta torde i viss mån minska behovet förkommunerna att täcka brister med åtgärder i befinfliga anläggningar ochbyggnader. Med hänsyn till vad jag nu har anfört anser jag att utredningensförslag i denna del inte f. n. bör genomföras. Jag förprdar emellertid attcivilförsvarslagen nu ändras på så sätt att kpmmunen får skälig ersättning avstatsmedel för framtida vård pch underhåll av skyddsmm spm anprdnas enligt 40 §1 mom. c) civilförsvarslagen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom försvarsdepartementet upprättatsförslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74). Lagförslagetär i och för sig av den karaktären att det faller inom området för lagrådetsgranskning enlig 8 kap. 18 § regeringsformen. De föreslagna ändringarna äremellertid av tekniskt enkel beskaffenhet och har inte den betydelse förenskilda att lagrådets yttrande behöver inhämtas. Förslagettill lag om ändring i civiiförsvarslagen (1960: 74) Idenna paragraf finns bestämmelser om anmälan till kommun och besked avkommunen i skyddsmmsfrågor. Spm framgår av den allmänna motiveringen bör dettaförfarande förenklas och möjhghet ges för kpmmunen att bestämma att anmälaninte behöver göras i vissa fall. Huvudprincipenär alltjämt att den som avser att uppföra en ny anläggning eller byggnad inomen skyddsmmsort skall anmäla detta till kommunen. Det åligger sedan kommunenatt lämna den som har gjort anmälan besked humvida skyddsmm skall anordnaseller inte. Enligt den ändring i paragrafen som föreslås bemyndigasregeringen eller, efter regeringens bestämmande, kommunen att föreskrivaundantag från anmälningsskyldigheten. De föreskrifter som reglerar vilkaområden och vilka typer av byggnader som kan undantas frånanmälningsskyldigheten får meddelas av regeringen. Prop.1982/83:161 17 Deområden som bör undantas är givetvis sådana där behovet av skyddsrumsplatserredan är tillgodosett. Andra områden kan vara sådana där risken förskadegörelse vid krig bedöms vara relativt liten som det är dyrare äninom andra områden att bygga skyddsmm. Vilkaslag av byggnader som skall omfattas av undantaget har exemplifierats avutredningen. Jag kan ansluta mig till utredningens överväganden. Följaktligenbör anmälan kunna underlåtas vid uppförandet av mindre byggnader. Utredningenhar angett en bmksarea som en lägsta gräns. F.n.föreskrivs i tredje stycket att vad som gäller uppförande av ny anläggningeller byggnad också skall gälla tillbyggnad av befintUg anläggning ellerbyggnad. Begreppet tillbyggnad används i denna lag i samma betydelse som dethar i byggnadslagstiftningen. Enligt vad som framgår av den allmännamotiveringen bör även anmälan göras då en genomgripande ombyggnad sker av enanläggning eller byggnad. En föreskrift om detta har lagts till detta stycke.Föreskriftens utformning anknyter till 75 § c) byggnadsstadgan (1959: 612). Iövrigt har paragrafen ändrats redaktionellt. Somframgår av den allmänna motiveringen förordas att möjlighet bör finnas att fåbygga ett skyddsmm med bidrag av statsmedel trots att någon skyldighet attbygga skyddsmm inte finns. I denna paragraf har tagits in bestämmelser om attden som vill bygga ett nu nämnt skyddsrum måste ha kommunens godkännande. Omkommunen således anser att skyddsrummet bör byggas får kommunen bestämmadetta. Kommunen bör därvid i sitt godkännande ange de villkor som skall gällaför skyddsmmmet, exempelvis dess storlek och inom vilken tid det skallfärdigställas. Kommunen bör också upplysa vederbörande om vilken ungefärligersättning han kan räkna med. Ersättningsreglerna finns intagna i en ny 56 §. Idenna 41 § 1 niom. a. att i varje kommun en civilförsvarsnämndskall ha hand om kommunens civilförsvarsuppgifter med vissa undantag. Kommunfår tillsätta särskild civilförsvarsnämnd eller uppdra åt annan nämnd att varacivilförsvarsnämnd. Kommunfullmäktige får emellertid uppdra åt annan nämnd äncivilförsvarsnämnd att upprätta skyddsmmsplan och att lämna besked enligt 32 §.Med hänsyn härtill bör också kommunfullmäktige få uppdra åt annan nämnd äncivilförsvarsnämnd att lämna godkännande enligt den nya 33a§. Ett tillägg omdetta har gjorts i första momentet i denna paragraf. Idenna paragraf finns bestämmelser om ersättning till kommunen för åtgärder somden vidtar enligt 40 § I mom. b) eller c). Som framhålhts i den 2 1982/83. 1982/83:161 18 allmänna motiveringen bör kommunen också få ersättning avstaten för den vård och det underhåll som kommunen enligt 40 § 1 mom. d) ärskyldig att vidta i fråga om de i 40 § 1 mom. c) nämnda anordningama.Ersättningens storlek bör bestämmas av regeringen eller den myndighet som regeringenutser. Paragrafen har ändrats i enlighet med det anförda. Ändringen i första momentet av denna paragraf är föranleddav ändringen 132 §. I denna nya paragraf har tagits in bestämmelser om bidragtill skyddsmm som anordnas med stöd av nya 33a§. I den allmänna motiveringenhar bakgmnd och motiv till denna pai-agraf angetts. Ersättningen bör såledesutges med ett schablonbelopp som beräknas motsvara den genomsnittligaersättningen för en skyddsmmsplats inkl. ett fast belopp för framtida vård ochunderhåll. Beloppet bör fasts-tällas av regeringen och tas in i skydds-mmsförordningen(1979: 90). Beloppet bör sedan kunna räknas upp med hänsyn till kostnadsläget iorten och för slutbesiktningen av skyddsmmmet enligt samma regli;rsom enligt 23 - 25 §§ skyddsrumsförordningen gäller för skyddsmm som anordnasoch ersätts enligt 53 § 1 mom. civilförsvarslagen. Bidraget bör bestämmas avlänsstyrelsen och utbetalas när skyddsmmmet har slutbesiktats och godkänts.Vidare bör den som äger en anläggning eller byggnad med ett skyddsrum som anordnatsmed stöd av 33 a § vara skyldig att vårda och underhålla skyddsmmmet.Paragrafen har utformats i enlighet med det anförda. Av 57 § e) framgår att en ägare av nu nämnda skyddsmm kanvara skyldig att under civitförsvarsberedskap upplåta detta skyddsrum åt befolkningenenligt vad som föreskrivs av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. I denna paragraf finns besvärsbestämmelser. I andra stycket föreskrivs bl. a. att talan motlänsstyrelsens beslut om ersättning enligt 53 § förs hos kammarrätten. Beslutom bidrag enligt nya 56 § bör kunna överklagas till kammarrätten. Andra styckethar ändrats i enlighet med det anförda. Beslut av myndighet att vägra godkännande enligtnya 33 a § bör inte kunna överklagas. I fjärde stycket har därför lagts tillbeslut enligt 33a§. Lagändringarna bör träda i kraft . Anmälansom före den gjorts enligt 32 § bör efter kunnaprövas mot de 1982/83:161 19 Någon särskild övergångsbestämmelse om detta behövs inte. I fraom ombyggnad som påbörjats eller för vilken byggnadslov sökts före den 1 juli1983 bör däremot äldre bestämmelser gälla, dvs. att någon anmälan inte behövergöras eller att. någon skyddsmmsbyggnadsskyldighet inte föreligger. Om någondäremot avser att vidta en genomgripande ombyggnad och vid lagensikraftträdande ännu inte ansökt om byggnadslov måste vederbörande efter den 30juni 1983 först göra en anmälan enligt 32 § i den nya lydelsen. bestämmelsemed innehåll som sagts har tagits in i övergångsbestämmelserna till lagen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. Prop.1982/83:161 21 administrativa förenklingar m m 1982/83:161 22 och cheilen för försvarsdepartementet Regeringenbemyndigade chefen för försvarsdepartementet att tillkalla högst fyrasakkunniga med uppdrag att lämna förslag till bestämmelser för övergång till ändratskyddsrumssystem. utvidgade regeringen uppdraget till attomfatta en vidareutveckling av skyddet för befolkningen i krig. Den18 tillkallades som ledamöter generaldirektören ,tillika ordförande, direktören , dåvarande riksdagsledamoten och länsrådetUno.Williamsson. tillkallades dessutom riksdagsledamotenOlle att vara ledamot av utredningen. Tillexperter utsågs hovrättsassessorn , nuvarande departementsrådet , dåvarande kanslirådet till sekreterare nuvarande avdelningschefen har till experter utsetts avdelningsdirektörenJan-Erik , försvarsdirektören , sekreteraren , nuvarande planeringsdirektörenBirgitta , avdelningsdirektörenSven-Erik , departementssekreteraren ochdocenten . Till biträdande sekreterare har förordnats nuvarandeavdelningsdirektören . PeterLagerblad och planeringsdirektören har på egen begäran entledigats från sina uppdrag. Utredningenhar antagit benämningen skyddsrumsutredning. Utredningenhar tidigare överlämnat förslag till bestämmelser förkommunal skyddsrumsplanering och betänkandet (Ds Fö1977:1) "Normalkostnad för skyddsrum".Den 26 juni 1979 överlämnade utredningen till regeringen förslagtill bestämmelser för produktion av skyddsrum. Vidare har ett förslag tillsystem för styrning och administration av skyddsrumsbyggandetutarbetats. I promenorian (Ds Fö 1980:7) "Befolkningens skydd i krig"har utredningen redovisat étt förslag till utveckling av ett system som ger en övergripandesyn på skyddet för befolkningen samt lämnat vissa synpunkter på skyddsrumsbyggandetsekonomi. Prop.1982/83:161 23 Ipromemorian (Ds Fö 1981:6) "Besiktning, underhåll och förbättringarav skyddsrum" har utredningen betonat vikten av att befintliga skyddsrumunderhålls samt föreslagit en fast organisation förbesiktning av äldre skyddsrum. Utredningen har vidare föreslagitatt staten skall kunna lämna ersättning för att få vissa brister i skyddsruiomen tillrättade. Utredningenhar i promemorian (Ds Fö 1981:8) redovisat förslag till en modell för enkommunal skyddsplan samt förslag till vissa erforderliga ändringari civilförsvarslagen. Vidare belyses i nämndapromemoria kostnaderna för att upprätta en skyddsplan. I en särskildpromemoria (Ds Fö 1981:9) "Redovisning av studier gjorda isamband med skyddsrumsutredningens arbete" redovisas de särskildastudier som genomförts för att ge underlag för förslagtill utformningen av lokala skyddsplaner. Utredningenöverlämnar härmedpromemorian (Ds Fö 1982:2) "Skyddsrum, förslagtill administrativa förenklingar mm". I denna föreslårutredningen vissa ändringar i civilförsvarslagen, skyddsrumsförordningenoch bostads-finansieringsförordningen som bedöms vara ägnade attunderlätta ett ändamålsenligt skyddsrumsbyggande samt minska detadministrativa arbetet i samband med detta. Medavlämnandet av denna promemoria anser utredningen att dessutredningsuppdrag är slutfört. 1982/83:161 24 Förslagtill lag om ändring i civilförsvars lagen (1960:74) Förslagtill förordning om ändring i skydds rumsförordningen (1979:90) Förslagtill förordning om ändring i bostadsfinansieringsförordningen (1974 :946) 2 SKYDDSRUM I SAMBAND MED UPPFÖRANDE AVNY ANLÄGGNING ELLER BYGGNAD 2.1 Anmälan omavsikt att uppföra ny anläggning eller byggnad 2.2 Anordnande av skyddsrum i sarr±)and medgenomgripande ombyggnad 2.3 Schabloner för beräkning aversättning för anordnande av skyddsrum .. 2.4 Skyddsrumi småhus ..................... 2.5 Skyddsrumi statliga byggnader ... 3 BIDRAG TILL ANORDNANDE AVMINDRE SKYDDSRUM SOM UPPFÖRS PA ENSKILT INITIATIV ... 4 FASTSTRLLELSEav SKYDDSRUMSPLANER .. 5 VÄRD OCH UNDERHÄLL AVSKYDDSRUM SOM ANORDNAS I BEFINTLIGA BYGGNADER 6 FREDSANVÄNDNINGOCH UTFORMNING AV SKYDDSRUM BILAGA Exempel på småhus med skyddsrum och beräknade jämförelsebeloppenligt bostadsfinansieringsförordningen ... Lagom ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Härigenom föreskrivsi fråga om civilförsvarslagen (1960:74) dels att 32 och 33 §§, 40 § 1 mom.samt 53 § 1 mom. skall ha nedanangivna lydelse, dels att i lagen skall införas ett nytt moment, 53 § 3 mom., och en ny paragraf, 55 ä §, avnedan angivna lydelse. 1. den som har gjort anmälan medgiver det, 2. byggnadslov eller godkännande enligt 33 § andra stycket icke har sökts inom tvä är frän beskedets dag eller 3. i fråga om anläggning eller byggnad som tillhöc staten uppförandet icke har påbörjats inom tid som sägs i 2. Avser någon attuppföra ny anläggning eller byggnad inom skyddsrumsort, skall han armäZa. Det å-ligger kommunen att lämna densom har gjort anmälan besked huruvida skyddsrum skall anordnas i anläggningeneller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal pesoner som skallberedas plats i detta. A-wikelsefrån besked som avses i iöuta. stycket får göras endast om Avser någon att uppförany anläggning eller byggnad inom skyddsrumsort, skall armäJLan göfuutiiZ komrtunon on\ 4.ntz a.yi-täggningzn ziZvi hijggnadzn. öA wppzn-boAt ofön.eJnU.g med ikyddifmmbyg-gandz. att an-mäZajri intz kzZZzn. bzhöveA göA/u öK anJUxQgruyig zZJLzAbyggnad om åkyddi-fuumibyggandzt äA appenboAt otämptigt zttzÅ. 1.bzdömni.ngzyL au liikzfina ö/i ikadz-gd/izlUtZ andzn. kfuig och kodtnadztvna. 1. bzhovet au ikydd&njumiplatizn. Det åliggerkommunen att lämna den som har gjort anmälan beskedhuruvida skyddsrum skall anordnas i anläggningen eller byggnaden och, om så är fallet,uppgift om det antal personer som skall beredas plats i detta. Avvikelsefrån besked som avses i tAzdjz stycket får göras endast om Vad i denna paragraf sägs om uppförande avny anläggning eller byggnad skall även gälla tillbyggnad av befintlig anläggningeller byggnad. Vad i denna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning eller, byggnad skall även gällatillbyggnad av befintlig anläggning eller byggnad. göLtZA \)Åd iddangznomgtu.pandz ombyggnad att mojti.gb.zt gzj> att anoAdna ikydcLiAum -t antäggnÅngzin. HäAmoAz('ölziikAiiteA. om ikylxLighetzn att göna. armäLan mzddeZmi a.v /tee-tvingzn zZlzn.myndighet iom nzgzxingzn 1982/83:161 26 Föreliggerskyldighet att söka byggnadslov för anläggningeller byggnad inom skyddsrumsort, ankommer det pä attvid prövning av ansökan om sådant lov tillse, att byggnadsföretaget överensstämmer medbesked enligt 32 § samt med bestämmelserna i 29 och 30 §§ och medstöd av dessa meddelade föreskrifter. Villnågon, då skyldighet ej föreligger att sökabyggnadslov, utföra sådant byggnadsfö:retag som avses i 32 §, åliggerdet honom att 1 förväg inhämta godkännande av byggnadsföretaget 1omfö.-rmälda hänseenden, dock ej 1 fräga om byggnadsom tillhör staten.