prop · G60332 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83: 32 om godkännande av överenskommelse mellan staten ochBroströms ; Regeringen föreslår atl antaga del förslag somhar lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I proposifionen föreslås all bemyndigarregeringen atl godkänna vissa förändringar i etl mellan staten och är 1978 träffat avtal. För alt bereda möjlighel alt utvecklaoch förnya strategiska delar av sin linjeverksamhet bör gällande villkor för ellav slaten lill beviljat villkorslän ändras i vissa hänseenden. Förslagel innebär alt statens fordran enligl delvillkorslån som erhållit sätts ned frän 250 till 150 milj. kr. ochatt lånet förräntas och amorteras först efter utgången av . För allunderlätta en nyemission bereds möjlighel alt ge vissutdelning på sina aktier. I 1982/83. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , . Åsling, Söder. , , , , Elmstedt, Ahrland, Proposition om godkännande av överenskommelse mellanstaten och I samband med de kraftigt höjda oljepriserna hösten 1973och den därpå följande genomsnittligt svaga tillväxten inom världsekonominbröts en lång följd av år med slarki ökande sjötransporter. Särskillpåfrestande blev nedgången för den svenska rederinäringen som mot slutet av1960-talet och början av 1970-talel genomfört omfallande satsningar på storbärigttank-och bulklonnage. För alt underlätta en nödvändig omstrukturering av densvenska handelsflottan beslutade (prop. 1976/77: 146. /77:26.rskr 1976/77: 344) om ell temporärt statligt slöd i form av kreditgarantierinom en ram av 500 milj. kr. Slödel har sedermera förlängts (prop.1979/80: 166. /80:30, rskr 1979/80:412). Förde lån som har lagils uppför all finansiera fartygsköp vid svenska varv lämnades därtill omfattande amorteringsansländ. Nedgången i sjöfartskonjunkturen medförde trots dellastora påfrestningar på de svenska rederiernas finansiella slällning. Nägrarederier avvecklades helt. Andra minskade sin svenskflaggade flotta lill ennivå där verksamhetens kostnader och intäkter kunde balanseras. För tvä rederier (och )blev den finansiella krisen emellertid akut . Rederierna var vidsidan av masslastlransporler bl.a. engagerade i kyltransport respektive linjesjö-farlvilka bedömdes vara utvecklingsbara . Önskan all slå vakt om dessa delar av sjöfarten föranledderiksdagen all fatta beslul om ekonomiskt slöd lill de bådarederierna (prop. 1978/79: 35, /79:9, rskr 1979/80: 101). 1982/83:32 3 Stödet till Saléns omfattade ett villkorslån om högst 200milj. Stödet till omfattade elt bidrag i form av ellengångsbelopp om 80 milj. kr. saml ell villkorslån om 250 milj. kr. På grund aven snabb marknadsuppgång behövde Saléns sedermera inle utnyttja sillvillkorslån. behövde emellertid utnyttja det statliga stödet för allförbättra sin finansiella ställning. 2 gällande avtal mellan staten och gällande avtal mellan slaten och löper ut vidutgången av är 1983. Genom avtalet överlog staten betalningsansvaret försammanlagt 250 milj. kr. av farlygslån om 455 milj. kr. skedde i' form aven villkorlig fordran pä . Härigenom kunde 250 milj. kr. registrerassom skattepliktig intäkt i resultaträkning för är 1978. Amorteringarpå länet blir därigenom kostnader då de betalas. är länetränte- och amorteringsfrill. Därefter skall statens fordran vara räntebärande.Den skall amorteras under de år då ger utdelning pä sitt aktiekapitaloch därvid med minsl del utdelade beloppet. Om resultatet så kräver kanräntekostnaden läggas till fordran. För resterande lån om 205 milj. kr.medverkade staten lill all amorteringsansländ beviljades. Slaten medverkade vidare lill all två av statengaranterade lån om tillhopa 250 milj. kr. lades samman och atl del sammanlagdalånet blev amorteringsfrill och därefter skall avbetalasunder 20 är i form av ett annuilelslån. Slutligen utgick etl särskilt kontantstödi form av ell engångsbelopp om 80 milj. kr. Om avvecklar en väsentligdel av sin svenskbaserade verksamhel skall del ovannämnda villkorslänetreduceras i motsvarande män. Sä länge statens villkorliga fordran kvarstårgäller, om inte staten medger annat, delta villkor även efter avtalsperiodensutgång. Till följd av statens omfattande engagemang i Broströmshar staten enligl avtalet rätt atl utse en företrädare med samma räll och möjlighellill insyn i som tillkommer en revisor. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade jag direktören vara företrädare för staten i frågor som rör avtalet mellan staten ochBroströms. Till följd av vissa planer på elt omfallandemoderniseringsprogram informerade statens företrädare om atlmöjligheten all genomföra investeringsprogrammet var beroende av den framlidautformningen av avtalet och villkorslånet. Regeringen uppdrog därtor åt direktörenKari-Erik all utöver sill uppdrag i anledning av avtalet mellan statenoch 1982/83:32 4 även överlägga med rederiet om avtalets ochvillkorslånets framtida utformning. Efter diskussioner med företrädare för företagelöverlämnade lill regeringen ett förslag fillnytt avtal mellan slaten och att ersätta nu gällande avtal. Broströmsstyrelse har godkänt avtalet under förutsättning atl regeringen lämnar sitt godkänhandeföre utgången av . Då förslagel lill nytt avtal innefattar frågor som skallunderställas anhåller jag om atl nu få ta upp dessa frågor. fattade beslul om vissasjöfartsfrågor (prop. 1981/82:217. /82:37, rskr 1981/82:437). Beslutetinnebär bl.a. elt tidsbegränsat ekonomiskt stöd lill rederier med fartyg undersvensk flagg. Vidare har principbeslut fallals om vissa omläggningar avsjömansskatten som ger möjlighel lill nya och internationellt sett merkonkurrenskraftiga avtalskonstruktioner pä sjöarbelsmarknaden. beslut medförde att etl flertal rederieromprövade sina investeringsplaner för all undersöka möjlighelerna lill lidigareläggningari förhållande lill då gällande planer. samarbetar med tvä svenska (Transallantic och )saml tvä utländska rederier i trafik på inom den s. k. ATLANTICCONTAINER (ACL). Nuvarande ACL-flottabyggdes upp åren 1967- 1969 och rederierna var först med all erbjuda roll on-rolloff (roro) trafik mellan och . Trafiken över sliter häri på fartygen ochtill della kommer stigande energipriser vilket sammantaget har medfört att ACL-flollanmåste förnyas. Förnyelsen var för de svenska rederiernas del ursprungligenplanerad till senare hälften av 1980-lalel. Till följd av den optimism somriksdagens sjöfartspoliliska beslut har resulterat i har emellertid de svenskarederierna redan nu efter förfrågningar hos olika varv slutit avtal om tre nya ro-rofartyg för ACL-trafiken. har emellertid lill staten och skeppsbyggnadsvarvelanmält atl investeringen för deras del är beroende av att avtalet mellan statenoch ges en annoriunda utformning. På regeringens uppdrag har direktör med företrädare för och lämnal regeringen förslag lillnytt avtal mellan staten och i syfte all bereda rederiet möjlighelall della i nämnda investering i tre ro-rofarlyg. Styrelsen i har för sin del godkänt avtalet. Etlvillkor för avtalets giltighet är atl regeringen gör detsamma ärsutgång. Prop.1982/83:32 5 Innan jag går in på förslaget lill avtal vill jag.förstredovisa min syn på linjelrafikens betydelse för svensk industri och svensksjöfartsnäring och min syn pä utveckling. 1979/80: 166 om sjöfartspolitiken drog minföreträdare upp riktlinjerna och angav målen för Sveriges sjölartspolilik. Etlav målen angavs bl.a. vara att skapa förutsättningar för atl landelsutrikeshandel kan utföras på ell tillfredsställande säll lill lägstasamhällsekonomiska kostnader. Ambitionen atl trygga del svenska näringslivetsbehov av regelbundna och säkra transporter innebar alt de statliga insatsernafrämst borde inriktas mot olika typer av reguljär linjetrafik som svenskarederier upprätthåller pä svenska hamnar. Föredraganden ansåg därför alt del var av slor betydelsealt en fortsatt hög svensk transportkapacitet kunde bibehållas inom f|ärrlinjetrafikenoch atl en successiv förnyelse av tonnagel kommer lill sländ. godtog denna bedömning (/80:30, rskr1979/80:412). har inte funnit anledning alt ompröva dennaprincipiella inriktning i samband med beslulel om vissa sjöfartsfrågor (prop. 1981/82:217,/82:37, rskr 1981/82:437). Målet försjöfartspolitiken bör stå fast. Linjelrafik pä svenska hamnar i svensk regi ärav betydelse för det svenska näringslivets långsikliga konkurrenskraft. Endasien högkvalilaliv transportapparat kan punktligt leverera exportföretagensprodukter på fjärran marknader. Jag anser del därför vara av slor vikt atl desvenska linjerederierna kan följa med i den tekniska utvecklingen och erbjudasina kunder de mest avancerade iransporllös-ningarna. Bl.a. härigenom kan deraskonkurrenskraft vidmakthållas. Mol dennabakgrund är förnyelsen av ACL-lonnagel en viktig sjöfarts-politisk fräga. Despeciella relationer som gäller mellan parterna i ACL gör det nödvändigt förBroströms alt investera nu varigenom intresset att betjäna den svenskaindustrin kan vidmakthållas. Jag övergår nu lill atl behandla utvecklingsedan del ursprungliga avtalet mellan staten och ingicks . Den statliga insatsen var ell viktigt bidrag tillall kunde bibehålla sin karaklär som stort svenskt linjerederi medinriktning på svensk industris transportbehov. Del har vid överläggningarnamellan staten och varit ett gemensamt mäl atl företagets inriktningskall kunna bibehållas och alt skall kunna utvecklas. Perioden1978-1982 har i huvudsak ägnats åt alt konsolidera och koncentreraverksamheten mot de för den svenska exportindustrin väsentliga verksamheterna.Inriktningen av denna omstrukturering har skett i samförstånd mellan staten ochföretaget. Viss omstrukturering kvarstår att genomföra, men det siriktainflytandet som staten har haft möjlighel alt utöva mol bolaget bör kunnaminskas. bör nu kunna utvecklas med den inriktning som företaget harfält. ekonomiska ställning har väsentligt förbättratssedan år 1978, Prop.1982/83:32 6 men medger ännu inte alt större investeringsprogrampåbörjas. Av bl.a. dessa skäl bör avtalet mellan slaten och omprövas. Mol bakgrund av vad jag har redovisat har slaten överlagtmed om den framlida utformningen av villkorslänel och avtalet. Förslaget till nytt avtal med utgår ifrån att deninriktning av verksamheten som har uppnått genom omstrukturering sedanår 1978 skall fortsätta och alt företagel från nuvarande plattform skall kunnautvecklas. För delta krävs alt förelagels finansiella slällning förbättrassnabbare än vad som kan förväntas utan statliga åtgärder. Den finansiella förbättringen uppnås genom atl statenavstår frän 100 milj. kr. av villkorslånels 250 milj. kr. Resterande del av villkorslänel,150 milj. kr., skall vara ränte- och amorieringsfritl intill utgången av är1989. För atl underlätta en nyemission skall nuvarande bindningmellan utdelning och amortering av villkorslänel ersättasav elt uldelningslak. För nyemitterade aktier skall dock inget uldelningslakföreligga. Syftet med detta är att underlätta en - ocksä frän allmän synpunkt-önskvärd kapitalökning hos . Den angivna konstruktionen innebär eltincitament för aktieägarna all della i nyemission av aktier i förelaget. Efter utgången av är 1989 skall villkorslänel återbetalassom etl 25-årigt annuilelslån efter en på marknadsmässiga grunder fastställd ränla.Skulle resultat eller likviditet hindra en sådan återbetalning skallförhandlingar upptas om en förändring av villkoren. Länen kommer sålunda äveni forlsällningen atl kunna redovisas som ansvarsförbindelse. Under den lid lånet är ränte- och amorteringsfrill gälleralt om reducerar sin svenskbaserade rederivérksamhel inom linjedivisioneni snabbare takt än staten kan godta skall återbetalning av villkorslånet ske imotsvarande mån under det år reduceringen sker. Så länge villkorslänet inle tillfullo är återbetalt harBroströms förbundit sig all bibehålla sin karaklär av svensktlinjerederiföretag med inriktning på svenskt induslritransportbehov. Det är min uppfattning atl den träffade uppgörelsen gerutrymme för atl skall kunna vidareutvecklas som linjerederi ochdärigenom ge staten ett viktigt bidrag lill all de sjöfartspoliliska målenuppfylls. Jag vill ocksä erinra om all dominerande ställning i ACL-konsorlielmedför all ulan investeringsbeslut blir hela förnyelsen av ACL-flottanskjulen . Del är därför väsentligt även för de övriga svenskadellagarna i ACL-konsorliel alt kan investera. I övrigt förlängs avtalet av . Enligl min mening medför förslagel till avtal en rimligavvägning mellan kostnader för slaten och positiva effekter för svensk linjesjöfarl.Broströms bereds möjligheter all investera öch utvecklas på mer marknadsmässigavillkor än f. n. Slaten får rimliga garantier för atl en väsentlig del avsjöfartsnäringen kan utvecklas genom del direkta sambandet mellan 1982/83:32 7 Broströmsoch övriga linjerederiers investeringsvilja som jag redogjort för. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslärriksdagen altbemyndiga regeringen all godkänna ell avtal mellan slaten och RederiAB i huvudsaklig överensstämmelse med vad jag har anfört. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposilionföreslå all anta det förslag som föredraganden har lagt fram.