prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Med utgångspunkt iriksförsäkringsverkets kostnadsberäkningar i övrigt och med beaktande av bl.a.en viss löne- och prisutveckling kari kostnaderna förde olika förmånsslagen beräknas till följande belopp. 1982/83:100 Bilaga 7 56 Därav för /84 I fråga om ersättningarna tillsjukvårdshuvudmännen för tiden avser jag att återkomma tillregeringen när resultat föreligger från de överläggningar som kommer att förasutifrån en samlad bedömning av de kommunalekonomiska frågorna . Iavvaktan härpå har jag beräknat nämnda ersättningar på oförändrad nivå. Jaghemställer att regeringen föreslår att till BidragliUsjukförsäkringen för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 35217 783 722 1982/83 Anslag 37620 000 000' 1983/84 Förslag 40840 000 000 ' Inkl. 300 milj.kr.på tilläggsbudget I. Från detta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension ochbarnpension samt hustrutillägg och barntillägg till den som uppbär ålders-eller förtidspension. Härifrån bekostas också handikappersättning samtvårdbidrag för handikappade barn. Folkpensionssystemetomfattar hela befolkningen. Ålderspension utgår frän . Den enskildehar dock möjlighet att själv bestämma tidpunkten försin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras denutgående pensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter skeri stället en höjning. Det är även möjligt att ta ut halv ålderspension. Förtidspension utgår tillden som fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt med minst hälften. Änkepensionutgår till änka fram till den allmänna pensionsåldern. Hustrutillägg, som ärinkomstprövat. utgår till gift kvinna 1982/83:100 Bilaga 7 57 vars make har ålders-eller förtidspension. Folkpensionsförniånernaär indexreglerade, vilket innebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras itakt med basbeloppets utveckling. Ålderspension liksom helförtidspension eller änkepension utgår för år räknat av fastställtbasbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt för tvåpensionsberättigade makar. För deri som inte har ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen ined pensionstillskott, som utgår avbasbeloppet för ensam ålderspensionär och för makar gemensamt. För enförtidspensionär utgår pensionstillskottmed av basbeloppet. Bestämmelserna omfolkpensionsförmånerna finns i lagen 1962:381 om allmän försäkring (omtryckt1982:120), lagen (1962:392) om hustrufillägg och kommunalt bostadstillägg fillfolkpension (omtryckt 1976:1014) samt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Från anslaget bekostasäven vissa läkarundersökningar m.m. för den allmänna försäkringens behov främstvid sjukhus i och . Vid beräkningen av folkpensionskostnaderna /84 har utgått från ett uppskattat antalpensionstagare , vilken månad ansetts representativ för helabudgetåret. Verket har därvid gjort följande uppskattning beträffande antaletpensionärer med olika slag av pensionsförmåner. Vårdbidrag (antal barn) Barntillägg (antal barn) På grundval av gällandelagstiftning och vid basbeloppet . beräknar riksförsäkringsverketanslagsbehovet för /84 till . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 58 är folkpensionens grundbelopp (exkl.pensioniitillskott) . för en ensam pensionär och . för ett peiisionärspar. För den som saknar ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen med pensionstillskott som uppgår till 9 259kr. för en ålderspensionär och till . för en förtidspensionär.Härtill kommer kommunalt bostadsfillägg. För budgetåret1983/84 beräknar jag de sammanlagda kostnaderna under detta anslag till40 840 milj.kr. Det innebär en ökning med 3 220 milj.kr. jämfört medanslaget för innevarande budgetår. Av ökningen hänför sig 300 milj.kr. till den återstående helårskostnaden för det nya tilläggsbeloppet, 205 milj.kr.till ett ökat antal pensionärer,medan återstoden utgör beräknadekostnader för värdesäkringen av pensionsförmånerna. Jag har därvid beräkningsmässigt tagit hänsyn till attkompensationen för devalveringenskall neutraliseras. Detta innebär inget ställningstagande till på vilket sätt denna neutralisering skallske. Kostnaderna för deolika pensionsförmånerna framgår av följande sammanställning. Pensionsförmån Beräknade kostnader,milj. Övergångsfall Handikappersättning VårdbidragBarnpension Barntillägg Vissa undersökningar m.m. 40 840 + 3 220 Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFolkpensioner för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till kommunala bostadsfillägg tillfolkpension 1 338 023 950 1 050 OdO 000 1982/83:100 Bilaga 7 59 Från detta anslagfinansieras statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunala bostadsfilläggtill folkpension (KBT). Statsbidrag utgår under förutsättning att kommunen föreavdrag på grund av inkomst täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . för ogift pensionär och950 kr- för makar. Kommuner erhåller statsbidrag av sina kostnader förKBT. KBT betalas ut avriksförsäkringsverket gemensamt med folkpension. Kostnadernaförskotteras av staten och påförs kommunerna följande år genom avräkning motkommunalskattemedel som betalas ut . Därvid sker ocksåberäkning av statsbidraget. Anslaget för /84 avser halvastatsbidragsbeloppen för vardera och 1983. Bestämmelserna omstatsbidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension finns i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension och förordningen (1979:830) omstatsbidrag till kommunalt bostadstillägg tili folkpension. På grundval av nugällande lagstiftning har beräknat anslagsbehovet /84 till 780 milj. kr. Denna kostnad hänför sig dels tillåterstående halv årskostnad på 435 milj. kr; för , dels halv årskostnadpå 345 milj. kr. Minskningen är föranledd av att deändrade reglerna för statsbidrag som gäller fr.o.m. ger ihuvudsak hel årseffekt under /84. Jag har inget att erinra motriksförsäkringsverkets anslagsberäkning. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag Ullkommunala bostadstillägg litt folkpension för /84 anvisa ett förslagsanslag av . " Ersättning till postverket förpensionsutbetalningar 1981/82 Utgift 47312 827 1982/83 Anslag 35000 000 1983/84 Förslag 45 000 000 Utbetalningarna av allmän pension fördelas påfern dagar . Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna pensioner eriäggs kvartalsvis iefterskott. Anslaget för /84 avser kostnader förpensionsutbetalningar under tiden april 1983-mars 1984. 1982/83:100 Bilaga 7 60 Pensionsutbetalningarnagenoni postverket fr.o.m. /80 framgår av följande tablå. ningar (milj.) kr./utbet.' statsverketet milj. kr.r. 1982/83-' ' /82 ersättssista kvartalet enligt nästföljande budgetårs nivå 2 Omfattar 5 kvartal -*Beräknade tal hari sin anslagsframställning för /84 förväntat en fortsattminskning av antalet utbetalningar via anvisning och har beräknat antalet till8,2 milj. I fråga om pensionsanvisningar som även innefattar tilläggspensionhar verket förutsatt att halva ersättningen till postverket kommer att bekostasav medel ur allmänna pensionsfonden. Verket har därvid räknat med att anslagetunder /84 tillgodogörs ersättning för omkring 4.9 milj.utbetalningar innehållande filläggspension. Ersättningen tillpostverket för utbetalning och viss ur kontrollsynpunkt nödvändigdatabehandling har för bestämts till saminan-lagt 5:87 kr.per utbetald anvisning. har därefter isärskilda framställningar begärt att ersättningen för skall höjas till6:52 kr. per utbetald anvisning. Riksrevisionsverkel har iremissyttrande förordat att postverkets ersättning för bestäms till6:39 kr. harvidare i sin anslagsframställning föreslagit att till detta anslag skall förasöver utbetalningskostnaderna för försäkringskassornas s.k. FK-anvisningar, somi huvudsak avser retroaktiva utbetalningar av pensioner, kommunaltbostadstillägg, delpension och arbetsskadeersättning. Ersättningen tillpostverket för ifrågavarande anvisningar fastställs genom förhandlingar mellanriksförsäkringsverket och postverket. är ersättningen fastställdtill . Då postverket ersätts halvårsvis i efterskottkommer på /84 utbetalningarna under . Utgåendefrån ca 1,6 milj. FK-anvisningar som avser pension och för år1982 gällande ersättningsnivå beräknar kostnaderna /84 till 8 milj.kr. 1982/83:100 Bilaga 7 61 Jag ansluter mig tillriksrevisionsverkets bedömning av ersättningens storlek . Detankommer på regeringen att fastställa ersättningsnivån. Den avriksförsäkringsverket kalkylerade minskningen av antalet utbetalningar genomanvisning förefaller rimlig. Jag ansluter mig ocksåtill förslag om att även kostnaderna för sådanaFK-anvisningar som avser allmän pension, delpension och arbetsskadeersättningskall belasta detta anslag. Jag beräknar därmed de sammanlagda kostnadernaunder detta anslag till avrundat 45 milj.kr. för nästa budgetår. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Ersättningtill postverket för pensionsulbetatningar för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82 Utgift 2323 641 1982/83 Anslag 2300 000 1983/84 Förslag 2300 000 Från anslaget bekostastillägg på vissa äldre livräntor samt ersättning i anledning av skadefall, därersättningen på grund av speciella författningar eller särskilda beslut helteller delvis utgår av statsmedel. För /84beräknas medelsbehovet för uppräkning av vissa äldre livräntor frånarbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden till ca 0,6 milj. kr. och förersättning enligt särskilda författningar till ca 1,7 milj. kr., varavkostnaderna för äldre livräntor beräknas uppgå till ca 1,3 milj. kr. ochkostnaderna för nytillkomna skador tillca 0,4 milj. kr. föreslår att anslaget förs upp med 2.3milj. Jag har inte något att erinra rnotriksförsäkringsverkets anslagsberäkning. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Vissayrkesskadeersättningar m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av2 . 1982/83:100 Bilaga 7 62 Under detta avsnittredovisas samt vissa myndigheter m.m. inom hälso- ochsjukvårdsområdet. skallaktivt verl-ca för att de mål och riktlinjer som fastställs av riksdag ochregering förverkligas på regional och lokal nivå. Detta skall i huvudsak skegenoin ett centralt uppföljnings-, utvecklings- och rådgivningsarbete i stället för traditionell myndighetsutövningmed detaljerad reglering. På så sätt kan statligt inflytande förenas med kravenpå förstärkt självstyrelse. olikaformer avser ofta politiskt svaga grupper, som har svårt att göra sina kravgällande. har en viktig uppgift att följa utvecklingen ochverka för att de mål och principer som ställtsupp för den sociala servicen blir förverkligade. Kravet pä rättssäkerhet ochlika tillgång till saiTihällsservice har särskilt stor tyngd inomsocialtjänsten och hälso- och sjukvården. har tilluppgift att verka för att förutsättningar skapas för en likvärdig rätt tillvård för landets alla invånare,oavsett bostadsort eller ekonomiska, sociala eller andra förhållanden. Systematiskabeskrivningar av fördelningen av olika hälsorisker inom befolkningen ellersamlade redovisningar av olika hälsorisker för vissa befolkningsgrupper ärmycket ovanliga och genomförs inte regelbundet vare sig inom eller utom hälso-och sjukvårdssektorn. Jag räknar med attlandstingen upprättar patientdatabaser med uppgifter om hälsotillstånd,sjukdomar, vård etc. Genom att landstingen fått ett vidare ansvar förbefolkningens hälsoförhållanden behövs ett underlag för att kunna följautvecklingen av hälsoläget och vårdutnyttjandet samt för att analysera bl.a.sainband mellan miljö och hälsa. Även pä central nivåbehövs uppgifter för att kunna följa t.ex. skillnader i vårdkonsumtion iriellanolika befolkningsgrupper och geografiska områden. Formerna för attsocialstyrelsen skall kunna få tillgång till ett sådant underlag kommer attstuderas närmare. I socialstyrelsensframtida oiganisation skall finnas 607 helårstjänstei'. varav 144 tjänster vidstyrelsens läkeinedelsavdelning. Totalt skall 220 tjänster avvecklas.Omorganisationen beräknas i huvudsak vara genomförd /85. Densuccessiva avvecklingen enligt organisationskommitténs plan (rapport1980-11-28 med förslag till ny organisation av ) innebär för detcentrala verket, exkl. läkemedelsavdelningen, för /84 attantalet helårstjänster kommer att minska med 65. Sjukvårdens planerings-pch rationaliseringsinstitut (Spri) är en serviceorganisation i hälso- ochsjukvårdens tjänst. Staten och svarar för driften.Institutet bedriver utvecklingsarbete tillsammans med olika sjukvårdshuvudman och ined deltagande av praktiskt verksam 1982/83:100 Bilaga 7 Socialdepartemeiitet 63 Arbetsområdet är främst planering,organisation, utarbetande av vårdmetoder, byggnaders utformning ochprojektering samt försörjnings-och utrustningsfrågor. Genomförandet av den nyahälso- och sjukvårdslagen, som träder i kraft , tvingas ske ien samhällsekonomi i bristande balans och med ett allt mer begränsat utrymmeför utbyggnad och expansion av hälso-och sjukvårdens resurser. Kraven påplanering och organisation skärps liksom på verksamhetens ledning vad avsersåväl förtroendemanna- som tjänstemannaplanet. personella förändringar och en ändrad verksamhetsinriktning har Sprisuccessivt anpassats till de nya kraven att stödja en vårdpolitiskt angelägenförändring inom ramen för i huvudsak oförändrade ekonomiska resurser. Viktigaexempel på denna inriktning gäller bl.a. metoder för att beakta befolkningenshälsoförhållanden vid resursfördelning och utveckling av förebyggande insatsersatnt planeringsmetodik för att granska och pröva vårdutbud, vårdkonsumtionoch vårdkostnader. Det är angeläget attSpris arbete med att ta fram underlag och metoder för omprövning och förändringav sjukvårdsresurserna drivs vidare. 1981/82 Utgift 136203 736 1982/83 Anslag ' 125 578 000 1983/84 Förslag 117587 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialtjänst, hälso- ochsjukvård, tandvård, läkemedelsförsörjning, allmän hälsovård, omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda samt frågor som rör alkohol och andramissbruksmedel. har på grundvalav proposition 1979/80:6 fattat principbeslut om framtidauppgifter och organisation (SoU 43, rskr.386). Detaljutformningen avorganisationen har handlagts av en särskild organisationskommitté. Den nyaorganisationen har trätt i kraft men förutsätts vara i huvudsakgenomförd under /85. skallvara organiserad på fem avdelningar, en för förebyggande arbete och planering, en för socialtjänst, en för hälso- och sjukvård, en för läkemedelsärenden samt en för administration. Styrelsen utgörs av generaldirektören, en överdirektör och elva särskilt förordnade' ledamöter. I styrelsen ingår iiven personalrepresentanter. . . Läkemedelskontrollenbekostas från anslaget E 2. Statligkontroll av läkemedel m.m. 1982/83:100 Bilaga 7 64 ring 1983/84 -6 926 0002 (därav lönekostnader) (86 332 000) (-5 259 000) (-6 930 000) till kontorsdrift m.m. i kv. + 2 150 000 der, kontorsservice samt för Avgifter för godkännande av ' Inkl. revisionskontoret. 2 Inkl. L-ATF 1981; exkl. L-ATF 1982. Pris-och löneomräkning m.m. + . Socialstvrelsen begärförstärkning av den permanenta organisationen, dels för handläggning avstatsbidrag till barnomsorgen (tre tjänster) dels för tillsynsuppgifter (enkvalificerad jurist samt en deltidsföredragande) och slutligen för uppgiftervid kansliet för styrelsens råd för vissa rättsliga, sociala och medicinskafrågor(en assistenttjänst). begärövergångsvis medel för administration av kursverksamhet för hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk utbildning (en tjänst) samt övergångsvis förytterligare förstärkning vid kansliet för rådet för vissa rättsliga, socialaoch medicinska frågor (två assistenttjänster). yrkar attviss avveckling av tjänster skall senareläggas, bl.a. för statistikuppgiftersamt för administration av uppgifter i samband med läkares vidareutbildning,sammanlagt 18 tjänster. begärmedel för () drift i samband meduppdatering av hälso- och sjukvårdspersonalregistren ined sammanlagt 1 676 000kr. 1982/83:100 Bilaga 7 65 nyaorganisation trädde i kraft . Den skall i huvudsak varagenomförd /85. skall totalt 220 tjänsteravvecklas. Registeransvaret förhälso- och sjukvårdspersonalregistren ligger tills vidare kvar hossocialstyrelsen. Det har förutsatts att den hanteringen av registrenskulle överföras till (). Fram t.o.m. budgetåret1981/82 har dessa register förutom viss löpande uppdatering aktualiseratsårligen efter en omfattande enkät till samtliga berörda personalkategorier. 'Socialsektorns statistikdelegation har rekommenderat att uppdateringenfortsättningsvis sker . Nästa stora uppdatering skulle således ägarum /84. SCB har lämnat ett kostnadsförslag för den manuelladriften vilket uppgår till I . Utredningen (S 1982:03)om beredskapsuppgifter utreder f.n. frågan om en delegering avregistrering och krigsplacering av den tjänstepliktiga personalen tillsjukvårdshuvudmännen. Utredningen skall avlämna sina förslag i rriitten av år1983. I avvaktan härpå bör den planerade mer omfattande aklualiseringen avhälso- och sjukvårdspersonalregistren uppskjutas och driften av dessa register till vidare ligga kvar hos socialstyrelsen.Jag har beräknat medel härför. När ställning tagits till registrens omfattningbör hanteringen av registren övervägas. Genom datateknikens snabba utvecklingunder bör det finnas goda möjligheter att komma fram tillalternativa former vilka tillgodoser såväl användarkrav som kravet på minskadekostnader. Jag häri denna fråga samrån med statsrådet . avvecklingsplan skall, frånsett tjänster vidberedskapsbyrån, 65 tjänster avvecklas . Förutsättningar saknasför en avveckling av ca tio av dessa tjänster. Å andra sidan bör det varamöjligt att tidigarelägga avvecklingen av andra tjänster som enligt kommitténskulle kunna avvecklas först senare och härigenom uppnå motsvarandebesparingseffekter. Jag anser således att enavveckling i den storleksordning som kommittén föreslagit är möjlig. Dettainnebär en medelsreduktion med ca 10,8 milj. kr. Jag har därvid räknat med en minskningav de omkostnader som är direkt beroende av antalet anställda som relativt settär lika stor som minskningen av lönekostnaderna. Jag har vidare räknat med enreducering motsvarande etl huvudförslag för de utgifter som inte står i direktrelation till antalet anställda. Jag har slutligen, i enlighet med deriktlinjer för statlig tidskriftsutgivning som angivits i 1982 årsbudgetproposifion, räknat med en besparing fill följd av att tidskriftenSocialnytt i ökad utsträckning bör finansieras genom avgifter. Utgångspunktenhar därvid varit att utgivningen bör avgiftsfinansieras helt från och med år1985. Statsrådet har vid sin anmälan tillstatsbudgeten för budgetåret 5 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 7 66 1983/84 under avsnittet Gemensamma frågor tagitupp frågan om den statliga revisionsverksamheten i bl.a. vad avser ändradrevisionskontorsorganisation. Som stöd för förslagen liggerriksrevisionsverkels . Försocialstyrelsens vidkommande innebär förslaget till ändradrevisionskontorsorganisation att inte längre blir värdmyndighetför något revisionskontor. Jag beräknar i enlighet härmed inte några medel fördenna verksamhet under anslaget. Ansvaret för tillsynen avs.k. konsumtionsvatten skall enligt prop. 1981/82:219 med förslag tillhälsoskyddslag m.m. (SoU 1982/83:6. rskr 35) överföras från socialstyrelsenfill fr.o.m. . Som en följd härav har jagräknat med ett minskat medelsbehov för . Den avveckling somföreslagits kräver att genomför en systematiskpersonalplanering för att åstadkomma en hög intern personalrörlighet. Jag harvidare erfarit att styrelsen har inlettkontakter med statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) för att undersökaförutsättningarna för att personal skall kunna placeras vid andra myndigheter.Det är givetvis angeläget att SAMN tidigt engageras i planeringsarbetet. SAMN.har överblick över möjligheterna att omplacera personal över myndighetsgränsernaoch förfogar över särskilda instrument genom bl.a. omplaceringsförordningens(1974:1006) regler om rekryteringsbegränsningar på statligt reglerade tjänster.SAMN har även omfattande praktiska erfarenheter av hur olika problem isammanhanget kan lösas. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Socialstyrelsenför /84 anvisa ett förslagsanslag av . Stafiig kontroll av läkemedel m.m Farmacevtisk specialitetfår i regel inte säljas utan att vara registrerad hos socialstyrelsen.Registrerad farmacevtisk specialitet skall fortlöpande kontrolleras genomsocialstyrelsens försorg. Inom svarar en särskildläkemedelsavdelning för granskning och analys av läkemedel m.m. Under senare århar läkemedelsavdelningen tillförts nya arbetsuppgifter, bl.a. kontroll avfabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso- och sjukvårdsändamål,radioaktiva läkemedel och naturmedel. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Läkemedelsavdelningen ärlokaliserad till . Samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m.m.skall täckas med registrerings- och årsavgifter. Beräknad ändring 1983/84 + 1458 000' (därav lönekostnader) (22 647 000) (+ 495 000) + 1 186 000 38 417 000. Inkomster för den statliga + 1 170 000 1 Inkl.L-ATF ; exkl, L-ATF . . m. täcks samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m. m. med ansöknings- (anmälnings-)och årsavgifter (prop. 1976/77:150, bil. FiU 30, rskr 341). I enlighet härmed tasavgifter ut för farmacevtiska specialiteter, nya indikationer för farmacevtiska specialiteter, naturmedel, fabrikssteriliseradeen gångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål, radioaktiva läkemedel samt diabetes test, som utgör kostnadsfriaförbrukningsartiklar enligt särskild förordning. 3 Inkomsternaskall täcka även andra utgifter än de för vilka medel har anvisats un der anslaget E 2. 11982 årsbudgetproposition slogs fast att urvalsarbetet, dvs. ställningstaganden kringregistreringsansökningar för nya läkemedel resp. för nya indikationer samtefterkontrollen av marknadsförda medel skall prioriteras. Produktionen under år1981 har varit mycket hög särskilt vad avser det prioriteradeurvalsarbetet.-Läkemedelsavdelningens högt ställda interna målsättning har merän infriats. 236 ärenden har slutbehandlats , ett resultat som är dethögsl uppnådda och som medfört en ytterligare. Mot.denna bakgrund och med hänvisning till att enkraftsamling av detta slag leder till att antalet läkemedel på 1982/83:100 Bilaga 7 68 marknaden ökar som avdelningensresurser för kontroll av marknadsförda produkter minskar anser avdelningen detrimligt att en produktionsminskning också bör drabba urvalsprogrammet. Enligtstyrelsens bedömning är däremot efterkontrollresurserna så långt neddragna attrisken är väsentlig för att allvarliga säkerhetsproblem inte uppmärksammaseller uppmärksammas . Pris- och löneomräkningrn.m. Huvudförslaget skulleinnebära en besparing med . Den pågående nedskärningen innebärsuccessivt ett allt sämre skydd för konsumenterna, medan producenternassituation förbättras genom att kontrollavgifterna blir relativt lindrigare eller- i ett längre perspektiv - ett helt kontrollprogram läggs ner. Styrelsen anserdet inte motiverat eller försvarbart att tillämpa huvudalternativet påläkemedelsavdelningen. I konsekvens härmed yrkas på att de beräknadebesparingarna för petitaåret skall återföras till anslaget. Frågan om kliniskaprövningar av läkemedel har enligt styrelsen den högsta prioriteten. Motbakgrund av läkemedelsavdelningens ansträngda personal- och arbetssituation kandenna uppgift inte genomföras utan personaltillskott. Styrelsen begär medel försex nya tjänster och vissa konsultinsatser (-I-1,2 milj.kr). Styrelsen föreslåratt kostnaderna för prövningarna helt täcks genom avgifter. För att avdelningen ävenframgent skall kunna bedriva sin verksamhet-rationellt och effektivt behövs enhög utrustningsstandard. En stor del avutrustningen anskaffades i samband med omlokaliseringen och måste således inomen snar framtid ersättas med ny. I avgiftsunderlaget för läkemedelskontrollenhar inberäknats kostnader för avskrivningar på den nuvarande utrustningen.Styrelsen hemställer därför att dessa medel får användas för återanskaffning avförsliten eller på grund av den tekniska utvecklingen oacceptabel utrustning (+835 000 kr).