prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Den beslutademarginalskattereformen kommer att finansieras genom en s.k.löneavgift på . Storleken av denna har bestämts med hänsyn till attlöneavgiften i sig reducerar det skatteunderlag som ligger till grund för de direkta skatterna. Dessutomökar arbetsmarknadsavgiften med 0,5procentenheter. Detta tillsammans med ökningen av mervärdeskattesatsenoch punktskatterna bidrar till den mycket kraftiga ökningen av indirektaskatter 1983. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 173 Statens inkomster avsocialförsäkringsavgifter ökade kraftigt och 1981. Detta berorhuvudsakligen på att uppbörden av de statliga myndigheternasarbetsgivaravgifter lagts om fr.o.m. . Därigenom bokfördes för både 1980och 1981 avgifter från tre halvår. upphör denna effekt, vilketinnebär att dessa inkomster beräknas minska i jämförelse med 1981. 1983 kommerdessa inkomster att öka starkt genom att folkpensionsavgiftenhöjs som sjukförsäkringsavgiften sänks inom ramen för oförändrade socialförsäkringsavgifter. Den ovan nämnda omläggningen avsocialförsäkringsavgifterna 1980 och 1981 påverkar statens övriga inkomster i motsattriktning. Inkomsterna blir lägre för att 1982 öka kraftigt.Ökningen accentueras av kraftigt ökade inleveranser frånaffärsverken samt . Dessutom tillkommer att statens ränteinkomsterökar kraftigt . Denna sistnämnda effekt gäller även 1983, sominleveranserna från riksbankenväntas öka ytterligare. Statens utgifterväntas fortsätta att växa i snabbare takt än inkomsterna och ligger dessutom påen nivå som är ungefär en tredjedel högre än inkomsterna. 1981 blev ökningen över15%. 1982 dämpas visserligen den na men den ligger fortfarande överökningstakten för inkomster och BNP, vilket medför att finansiella sparandetminskar och att utgifternas andel av BNP ökar. Ungefär tre fjärdedelar av utgifterna avsertransfereringar. Variationerna i utgiftstakten följer därför relativt väl förändringarnai transfereringsutgifterna.Ökningen i transfereringar tUl hushållen 1981 beror främst på ökningar i utbetalningarav folkpensionerna samt den relafivt sfiabba ökningen av utbetalningar till delpension.Orsaken till den beräknade lägre ökningstakten 1982 och 1983 är dels vissabesparingsåtgärder och delsatt mycket få nya utgiftsåtaganden föreslås. Bland dessatransfereringar ingår också folkpensioner. Dessa ökade kraftigt i bådenominella och reala termer fram . Genom de ändrade reglerna för uppräkning av dessapensioner bromsades denna ökning upp 1982.Genom uppräkningen av basbeloppet fill . samt det extra tillägget på . tilldetta belopp för pensionsberäkningen ökar pensionerna med . Transfereringar tUl företag inkluderar i enlighet mednationalräkenskapernasprinciper livsmedelssubventioner och räntebidrag till bostäder. 1981 kom dessa till följd av bl.a. diskontohöjningen ijanuari 1981 att öka . Ökningen avsäg enbart räntebidragen.Livsmedelssubventionerna minskademed 500 milj.kr. Trots diskontosänkningen i oktober1981 och vardera kommer räntesubventionerna att öka. Sammanlagt beräknas dessa transfereringar öka med 1982. 1983 ökarlivsmedelssubventionerna med 660milj.kr. för att kompensera mervärdeskattehöjningen somräntesubventionerna fortsätter att öka i snabb takt. Somtransferering till företag räknas vidare bl.a. lagerstöd, presstöd, Prop,1982/83:100 transportstöd, bidrag till SJ för icke lönsammajärnvägar och stöd till energibesparande investeringar. Det som framför alltförklarar den starka ökningen av transfereringarna till företagssektorn undersenare år är emellertid de särskilda industripolitiska satsningarna inomvarvsindustrin, stålindustrin, skogsindustrin m.fl. branscher. Dessaindustripolitiska åtgärder prognoseras inte till skillnad från andra poster.Här medtages endast redan beslutade eller aviserade åtgärder. Till stor del harockså de industripoliliska insatserna utgått i form av lån och aktieteckning.Denna del redovisas i tabell 9:1 under posten utlåning och andra finansiellatransaktioner. De flesta företagsom mottar industripolitiskt stöd inom varv, stål- och skogsindustrin ärnumera statliga. Branschredovisningen i tabellen baseras på deinstitutionella förhållanden som rådde 1976. För att kunna jämföra värdena årsvis har därför denna indelningbibehållits. Som framgår avtabell 9:2 uppgår genomförda eller beslutade industripolitiska åtgärderfr.o.m. varav över ca två tredjedelar i formav transfereringar och resten som lån och aktieteckning. De industripolitiskasatsningarna har varit starkt koncentrerade. avsersatsningar på varvsindustrin. De tre branscherna varv, stål- och skogsindustri har mottagit nära60% av industristödet, men svarar enbartför av industrins totala förädlingsvärde. Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder 1976-1983 Det totala beloppet har hämtats från budgetförslaget1983/84. Fördelning pä branscher kommer att göras när proposifioner föreligger. omfattar i huvudsak företag inomStatsföretag, t. ex. NJA, , m. fl. Källor: Budgetdepartementet, industridepartementet ochriksrevisionsverket. Det totalaindustristödet nådde en topp 1979 för att därefter minska 1980 och 1981. 1982 och 1983 ökas stödetkraftigt igen. ökadedessa transfereringar bl.a. genom kraftigt ökade utgifter förvarvsindustrin. Däribland ingick en tidigareläggning av utbetalningar avförlustgarantier till statliga varv på 2500 milj.kr. berorökningen på att redan uppkomna förluster inom Statsföretag måste täckas samt på destora varvstöden. Transfereringarnatill IntemationeU verksamhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen iu-landsbiståndet. Inkl. krediter till utvecklingsländer beräk- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 175 nas u-landsbiståndet 1982 uppgå till närmare 5 miljarderkr. Utbetalningarna 1983 uppgår till . Det utbetaladebeloppet är dock mycket lägre än det anslagna beloppet för u-landshjälp som i princip skamotsvara1 % av bruttonationalinkomsten. Skillnaden beror på svårigheter att finnaprojekt som uppfyller de krav som ställs för svensk biståndsverksamhet.Ränteutgifterna på statsskulden ökar f.n. mycket snabbt dels fill följd av desnabbt ökande underskotten i statsbudgeten, och dels pä grund av den höganyplaceringsränta som drabbar nyupplåningen. I denna innefattas ocksåomsättningen av äldre lån som förfaller till betalning. Den svenska statsskulden uppgick den . 1982 till drygt 385 miljarderkr. varav ca 100 miljarder avsåg upplåning utomlands. Statsskulden beräknas öka med . Även medoförändrat budgetunderskott ochoförändrade räntor kommer ränteutgifterna att fortsätta att öka med över 10miljarder kr. har ränteutgifterna i stort sett ökat med detta belopp . Att denprocentuella utvecklingstakten har minskatberor enbart på att de totala utbetalningarna nu har blivit så stora att ökningarna relativt sett utgör en alltmindre andel. Dessa utgiftsökningar präglas därför av en stark automatik. Ävenom en stor del av ökningen är kompensation för inflationen innebär detta ändåen stor real ökning som är mycket större än den reala ökningen av de totalastatliga utgifterna. Detta framgår av tablån pä sid. 185. Den statligakonsumtionen ökade mycket långsamt 1981 och beräknas öka ännu långsammare 1982och 1983. I reala termer innebär detta en volymminskning . Bakgrunden till dennaminskning är bl. a. att och I jan.1982 resp. . 1983 övergår till landstingskommunalt huvudmannaskap. Även med beaktande av detta ärdet frågan om en förväntad volymmässig neddragning av konsumfionen med 1,7resp. 1,1982 och 1983. 1981 minskade sysselsättningen inom den slafiiga sektornmed ca 300 personer. 1982 och 1983 beräknas sysselsättningen fortsätta att minska med ytterligareca 7 000 personer varderaåret. Den allt övervägande delen beror på den ovannämnda ändringen avhuvudmannaskap. Investeringsverksamheteninom de statliga myndigheterna beskrivs närmare i kapitel 7. De statligamyndigheternas investeringar minskade realt med 1981. 1982 väntas enmindre ökning, medan de beräknas öka kraffigt 1983. Försämringen av statens finansiellasparande skulle därmed bli . och försämras med ytterligare knappt10 resp. . Statens egen utlåning - bl.a. iindustripolitiskt syfte - och övriga finansiellatransaktioner ingår inte i det finansiella sparandet, men däremot i det totala budgelsaldol. Statensutlåningsverksamhet är egentligen fristående från den övriga verksamheten och skulle kunna behandlas utanförbudgeten. Orsaken att detta inte görs är att utlåningen ofta inte sker pä marknadsmässiga villkor. Den största delen avdessa lån avser bostadslån. 1982/83; 100 176 Täckningav förluster inom varv och stålindustrin görs ofta i form av förlust- eller garantilån. Dessa är egentligen enform av industristöd men förs inte som transferering fill företag förrän lånenförfaller till betalning. En stor del av de lån som utgivits de senaste årenkan därför komma att intecknas somföretagssubventioner . Beräkningarna överstatens inkomster och utgifter omfattar den statliga verksamheten såsom dendefinieras i nationalräkenskaperna. För att erhålla statsbudgetenssaldo, vilken baseras på en verksamhet som är något snävare avgränsad, införs enkorrigeringspost. Den kommunalasektorns resultat kan mätas som det finansiella sparandet. Dettadefinieras som skillnaden mellan inkomster och utgifter (inkl. bruttoinvesteringar men exkl.amorteringar). Sparandet blev 1982 260 milj.kr.men väntas 1983 ge ett underskott på . Orsaken till dennaförsämring kan hänföras till enberäknad snabbare pris- och lönekostnadsökning1983 än 1982 för den kommunala konsumtionen och investeringarna som skatteinkomsterna inteökar lika snabbt. I bedömningen har antagits timlöneökning 1983 i enlighetmed alt. A. I volym räknat ökar däremot den kommunala konsumtionen långsammare 1983 än . De kommunala investeringarnaförväntas å andra sidan vara oförändrade i volym 1983 till skillnad från enminskning 1982. Inkomstökningarna1983 kan inte kompensera utgiftsstegringarna. 1982 steg priseroch löner långsammare än vad som väntas bli fallet 1983. Detta ledde 1982 tillett svagt positivt finansiellt sparande trots att den kommunala volymökningen då blev 3,alt jämföramed förväntade volymökning på 2,. Som framgår avdiagram 9:1 har den kommunala sektorns finansiella sparande varieratkraftigt under 1970-lalet. Lika stora negativa saldon, i löpande priser, somdet som förväntas har noterats för 1970-1971 och åren kring 1976.Genom inflationens verkningar var dessa underskott realt sett avsevärt större än det som nuförutses . ibörjan av hänfördes de stora underskotten i det finansiella sparandet till oväntat stora pris- ochlönekostnadsökningar i kombination med kraftigt minskade statsbidrag.Volymförändringen stannade emellertid på . De storaunderskotten i kommunernas finanser under mittenav berodde pä höga volymökningstal, , som lönekostnaderna steg rekordartat. För 1978räknade kommuner och landsting med fortsatta snabba pris- ochlönekostnadsökningar vilket föranledde dem att höja kommunalskatten medi genomsnitt ca . blevskatteunderiagsökningen osedvanligt stor på grund av stora . Då pris- och lönekostnadsökningarna under 1978-1979 blevbetydligt lägre än väntat och volymökningstakten reducerades gav den kommunala sektornsverksamhet stora överskott och en stor likviditetsreserv byggdes upp. Eftersomkommunernas inkomster och utgifter balanserade kvarstår en stordel av den uppbyggda likviditetsreserven. Diagram 9:1 Kommunernasflnansiella sparande 1970-1983 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: Statistiskacentralbyrån och beräkningar utförda inom ekonomidepartementel. Hur den kommunalaekonomin mer i detalj utvecklas framgår av tabell 9:3.Redovisningen bygger på enkät tillkommunerna avseende de kommunala inkomsterna och utgifterna och 1983. Vadgäller skatter och statsbidrag bygger redovisningen på uppgifter frånriksrevisionsverket och budgetdepartementet. Den kommunala sektornsinkomster steg 1982 med närmare 9,och beräknas 1983 öka i något lägre takt.Skatteinkomsterna steg 1982 men förutses öka med 1983. Detkommunala skatteunderiaget har begränsats för båda åren och grundavdraget vidkommunal beskattning har höjts. Den kraftigare ökningenav skatteinkomsterna är också en följd av att den kommunala sektorntillförs skatteunderiaget frän beskattade förmäner i utbyte mot attskattebortfallsbidragen och kompensationsbidragen upphörfr. 12 1982/83. Tabell 9:3 Kommunernas inkomster och utgifter 1980- Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -12,1 -5,0 2.4 Netto av mark- och skaperna (1-2) -0,4 Anm. Allmänna statsbidragomfattar skattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbidrag och särskilt bidrag till kommunema. Speciellastatsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Vid altemativ I skulleinkomsterna öka och utgifterna 1983. Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Beträffande att den kommunala sektorn endast fick tillgodoräkna sig avskatteunderlaget för juridiska personer och att grundavdraget vid kommunalbeskattning skulle höjas från . Detta innebar attskatteinkomsterna reducerades med . har riksdagenbeslutat om ytterligare begränsningar av det kommunala skatteunderlaget.Landstingen får endast tillgodoräkna sig av skatteunderlaget för fysiskapersoner, medan primärkommunerna dessutom får räkna in 39,av denbeskattningsbara inkomsten från juridiska personer. Attskatteinkomstökningarna, trots skatteunderlagsbegränsningen, förväntas blirelativt höga 1982 och 1983 beror dels på att lönerna steg kraftigt vilket påverkar kommunernas skatteinkomster , dvs.med fördröjning, dels på att den kommunala utdebiteringen förväntasstiga med 1983. Utdebiteringsökningen 1982 var . Statsbidragen tillden kommunala sektorn stiger 1982 med medan ökningen 1983 förväntas blibetydligt större, . Nästan hela skillnaden i ökningstakt beror på attskattebortfallsbidragen och kompensationsbidragen upphör . Detenda kvarvarande allmänna statsbidraget,är skatteutjämningsbidraget. De speciellastatsbidragen förväntas öka i något högre takt 1983 än 1982. Ökningstakten är snabbare för landstingenän för primärkommunerna. Detta är bl.a. en följd av att vissa speciella statsbidrag tillprimärkommunerna avvecklas,som främst den landstingskommunala sidan, till följd av vissa huvudmannaskapsförändringar, gesökade statsbidrag. Övriga inkomsterkommer att öka i långsammare takt 1983 än 1982, vilket till stor del beror på attersättning från socialförsäkringssektorn till den kommunala sektorn regleras av etttvåårsavtal som träffades 1981. Detta ger på grund av sin konstruktion en storökning av bidraget avtalsåret men förändras bara med volymökningendet andra året. Den kommunalasektorns totala utgifter inkl. investeringar ökar i snabbare takt äninkomsterna . Detta gäller emellertid inte transfereringsutgifterna. Denrelativt låga ökningstakten pä 7,beror huvudsakligen på att den kommunala ersättningen till staten förarbetsvärden upphör 1983 samt atttidigare kostnadsersättningar tillstaten för Akademiska sjukhusets tjänster inte längre utgår. Utbyggnadstakten avden ordinarie kommunala verksamheten förväntas 1983 bli ca 1,. Motsvarandeexpansionstakt var 1980 4,, 1981 ochberäknas 1982 till 1,. En klar dämpning av ökningstakten har således ägt rum . Tilldenna underliggande volymökningskall läggas förändringen i antalet beredskapsarbeten och ev. huvudmannaskapsförändringar för att få denkommunala konsumtionens totala volymökning. Ökningen av antaletberedskapsarbeten var betydandeunder 1982 och beräknas ha svarat för av den totala konsumtionsvolymökningen detta år på 3,3 %.Överföringen av sjukhuset1 jan. 1982 från staten till svarar för 0,8procentenheter. 1983 kommer antalet beredskapsarbeten atl öka i lägre takt.Den totala volymökningstakten detta år förutses bli ca 2,varav hänförs tillhuvudmannaskapsförändringar. 1983 överföres nämligen fränslaten till Läns Landsting somnykterhetsvårdsanslalter och ungdomsvårdsskolor övergår i regi. Sysselsättningeninom den kommunala sektorn inkl. beredskapsarbeten och nya sjukhus etc.ökade 1982 med ca 24 000 personer. förutses personalökningen uppgå till drygt 20 000personer. Prop.1982/83:100 180 De kommunalamyndigheternas och affärsverkens investeringar förväntas bli oförändrade1983 från att ha minskat 1982. Primärkommu-nemas investeringar minskar i betydligtlångsammare takt än tidigare medanlandstingens investeringar ökar mindre än föregående år. En närmare redogörelse för kommunemas investeringarlämnas i kapitel 7. Socialförsäkringssektornomfattar endast allmän sjukförsäkring, allmän tilläggspensionering samt erkändaarbetslöshetskassor. Till staten räknas kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), arbetsskadeförsäkring,folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivillig pensionsförsäkring,lönegarantifond och sjöfolkspensionering, vilka samtliga tidigare inrymts isocialförsäkringssektorn. Tabell 9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 19801983 Bidrag från slaten Ränteinkomster m. m. -46,2 -38,0 Transfereringar till hushållen Övriga transfereringar Konsumtion m. m. .37158 9989 2 397 -1,0 Anm. Vid alternativ I skulle inkomsterna öka 10,ochutgifterna 13,1983. Källor: Ekonomidepartementet, konjunklurinsfitutet,och . Socialförsäkringssektornsinkomster ökade i snabbare takt 1980 och Dettasammanhänger främst med att uppbörden av de statliga myndigheternasarbetsgivaravgifter lades om vilket medförde ettengångstillskott till avgiftsinkomsterna och (jfr. avsnittet om statens socialförsäkringsavgifter). Dettaleder till att inkomsterna från socialförsäkringsavgifterna skenbart stagnerar1982. steg ATP-avgiften enligten tidigare fastställd plan. ändrades beräkningen avATP-avgiften. var underlagssumman begränsad till . Upp fill delta värdetogs en avgift på 12,ut. 1982 skulle avgiftenhöjas till 12,, men genom att underlaget nu kommer att utgöras av hela lönesumman sänksavgiftsprocenten till 9,. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget med 1981 är det ändå fråga om en höjning med 0,2procentenheter. Vidare ökar posten ränteinkomster kraftigt på grund av det högaränteläget. ökar ATP-avgiften med . Genom sänkningen av sjukförsäkringsavgifteni samband med höjningen av folkpensionsavgiftenkommer inkomsterna från socialförsäkringsavgifterna att öka långsamt 1983. De totala inkomsterna ökade med 1981 av ovan nämnda skäl och beräknas öka 1982.1983 väntas inkomsterna öka med . Det samlade uttagetav kollektiva avgifter uppgick till 35,för arbetare och förtjänstemän. Det bör härvid observeras att avgiftsunderlaget då var mindre än lönesummanoch att underlaget varierade mellan olika arbetsgivarkategorier. Kollektiva avgifter i % av lön Källa: SAF-Udningen nr 27 1981, ekonomidepartementel. Ovanstående tablåvisar hur summan av arbetsgivaravgifterna som procent på lönesumman fördelarsig på dels indirekta skatter (inkl. byggforskningsavgift) samt kollektivaavgifter. De senare fördelas på dels kategorierna arbetare och tjänstemän ochdels på avtalsenliga och lagstadgade avgifter. kommer lönesumman ochavgiftsunderlaget att bli identiska. Därmed kommer de lagstadgade kollektivaavgifterna att bli desamma för både arbetare och tjänstemän. Prop.1982/83:100 182 ningsavgiften fr.o.m. Ijanuari 1982. Höjningenav arbetsmarknadsavgiften 1983 har här i sin helhet förts som kollektiv avgift,eftersom den avser att täcka förbättringar i arbetslöshetsersättningen. Transfereringarna lUlhushållen, dvs. utbetalningarna av ATP, sjuk- och föräldrapenning samtarbetslöshetsersättning steg 1981 med 16,. Denna höga ökningstakt berorfrämst på ökade utbetalningar av ATP. 1982 väntas transfereringarna dämpasnågot främst genom att utbetalningarna för sjukförsäkringen väntas öka mycketmåttligt. Även kostnaderna för ATP begränsas någol genom de ändrade reglernaför uppräkningsförfarandet som föreslogs i prop. 1981/82:30. 1983 ökar utbetalningarnakraftigt igen huvudsakligen beroende på den kraftiga ökningen av ATP, men ocksågenom de ökade utbetalningarna från de erkända arbetslöshetskassorna. Pensionsutbetalningarna för ATP utgör drygt 50%av de transfereringar till hushåll som redovisas i tabell 9:4. De ökade med 4,5miljarder kr. Bakom denna ökning ligger kompensation för prisstegringaroch en ökning av antalet pensionärer med ATP. 1982 beräknas ATP-utbetalningarnaöka med endast . beroende på ändringen av reglerna för uppräkningenav pensionerna. Dels kommer pensionerna att räknas upp endast en gång ,dels reduceras värdesäkringen av pensionerna, genom att basbeloppet, vilketstyr pensionernas värdeökning, räknas upp efter ett konsumentprisindex som ärrensat för ökningar av indirekta skatter och oljeprishöjningar. ökarpensionerna kraftigt, med . Visserligen räknas pensionernafortfarande upp bara en gång som den nya metoden att beräknabasbeloppet får effekt först , men till detta görs ett extra tillägg på 300kr. vid beräkning av pensionerna 1983. Utgifterna försjukförsäkringen steg 1981 och 1982. 1983 beräknas ökningen till drygt6%. Den tidigare aviserade minskningen av sjukförsäkringsutgifterna 1983berodde på det planerade införandet av karensdagarna. Dessa kommer enligtregeringens förslag ej att införas. Utvecklingen av transfereringsutgifternatill hushåll framgår av nedanstående tablå. Där framgår att ATP står för denstörsta delen av utgiftsökningen. Transfereringar till hushåll 1980-1983 1980 1981 1982 1983 Det finansieUa sparandetuppgick lill . Detta beräknas minska till 17,7 miljarderkr. 1982 och väntas ligga kvar på denna nivå 1983. 9.5 Den totala offentliga sektorn Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar svarar för drygt 1/3 av bruttonationalprodukten.Den offentUga konsumtionen beräknas ha ökat med 1981 främst till följd avden relativt kraftiga kommunala expansionen på 3,. Under 1982 och 1983förutses den offenfiiga konsumtionens volymtillväxt bromsas upp. Volymökningenberäknas uppgå till 1982 och 1983. Antalet anställda beräknasfortsätta att öka med ca 24 000 i kommunerna, medan det inom staten kommer attminska med ca 7 000 personer 1982. Minskningen inom staten beror huvudsakligenpå att övergår fill landstingskommunalt huvudmannaskap.För 1983 förutses en liknande minskning för staten medan kommunalt anställdaökar med drygt 20000 personer. 1983 beror dessa förändringar pä att Akademiskasjukhuset, nykterhetsvårdsanslalter och ungdomsvårdsskolor överförs frånstaten till kommuner och landstingen. uppgick antalet anställda istatliga och kommunala myndigheter till I 289500 personer exkl. värnpliktiga. De offentligainvesteringarna minskade med 1981 i volym varav de statligamyndigheternas investeringar minskade med . tyder de enkätersom insamlats på en fortsatt minskning av investeringsvolymen av de offentligainvesteringarna p. g. a. minskade kommunala investeringar. Staten och framförallt de statliga affärsverken visar däremot en ökning. I tabell 9:5 ingår äveninvesteringar i kommunala och statliga affärsverk och bolag. Inkl. dessainvesteringar beräknas de totala offentliga investeringarna minska med 1,1982.För 1983 väntas en mindre nedgång i de offentliga investeringarna. Det gälleräven statliga affärsverk trots att SJ, luftfartsverket och planerarstora investeringar. Däremot räknar man med att de statliga myndigheternasinvesteringar ökar kraftigt. Tabell 9:5 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 1980-1983 2 357 105 105 -3,0 -6,0 -3,0 -3,0 Statlig investering' Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' -12,1 7,0 -6,0 -0,5 6,5 -1,0 -1,5 -1,0 -2,5 affärsverk och statliga affärsverk samt statliga och kommunala bolagexkl. I försörjningsbalansen omfattar statligainvesteringar endast myndigheter och affärsverk. Källor:Ekonomideparlementet, , och statistiskacentralbyrån. Hela den offentligasektorns efterfrågan i form av konsumtion och investeringar skulle därmed ha ökat med endast0,. förutses en ökningmed 0,. 1983 väntas en liten ökning av den offentliga sektornsefterfrågan. I tabell 9:6redovisas den offentliga sektorns inkomster och utgifter 1980-1983.Transaktionerna mellan de tre delsektorerna har eliminerats varför tabellenendast visar transaktionerna mellan den offentliga sektorn och samhällsekonomin i övrigt. Tabell 9:6 Den totala offentliga sektorns inkomster ochutgifter -1,0