prop · G60364 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt styrelsen bör handlingar iärenden av detta slag kunna sekretessbeläggas även i andra kommunala nämnder somhar alt handlägga ett sådant ärende. Stadskansliet i : Beträffandebostadsförmedlingsverksamheten gäller atl bosladsförmedlingsorganen i förlursfallenregelmässigt får uppgifter om känsliga personliga förhållanden eftersom det ärsådana uppgifter som kan grunda räll lill förtur. Dessa erhålls ofta från desociala myndigheterna, kriminalvården eller läkare. Eftersom sekretess somhuvudregel ej längre följer med en uppgift gäller att uppgiften för alt vara sekretessbelagdmåste vara sekretesskyddad hos den myndighet dit den inkommer. Förbostads-förmedlingsverksamheten är detta ej fallet. Sekretesslagen innehåller inlenågon regel som är att hänföra till denna verksamhet. Med hänsyn till arten avde personliga uppgifter som finns hos bostadsförmedlingsorganet och då dessauppgifter ofta varit sekretessbelagda hos de myndigheter varifrån de kommitmåste det nuvarande rättsläget anses djupt olillfredsstäUande. Enförfattningsändring av innebörd att uppgifter om den enskildes personliga förhållandenblir sekretessbelagda inom bostadsförmedlingsverksamheten är därför angelägen.Del bör i detta sammanhang noteras atl motsvarande uppgifter är sekretessbelagdavid ansökan om pensionärsbostad. Någol skäl för att uppgifterna skall behandlasolika för atl de avser ansökan om sådan bostad synes inte finnas. Huruvida enförfattningsbestämmelse skall följa huvudregeln och inplaceras som en ny punkti kapitel 7 alternativt i kapitel 9 eller skall regleras i kapitel 13 omöverföring av sekretess i vissa fall är en fråga som får bedömas vidförfattningsändring. Prop.1982/83:64 15 I regeringens proposition 1981/82:186 om ändring isekretesslagen (1980:100), m.m. föreslås ingen ändring i sekretesslagen vad rörärenden om bostadsförmedling. I propositionen (s. 39) anför föredragandestatsrådet följande. För egen del anser jag att det i och för sig finns skälför att sekretess bör gälla för de känsligaste uppgifterna i ärenden ombostadsförmedling. Å andra sidan finns här onekligen ell betydandeinsynsintresse. Del är naturligtvis av stor betydelse att allmänheten kan fåinsyn i en myndighets verksamhel att förmedla bostäder, i all synnerhet i frågaom förtursärenden. Därtill kommer all någon sekretess inle gällde före den nyasekretesslagen. Inte heller gjordes del gällande av remissinslanserna vidtillkomsten av den nya sekretesslagen att det skulle finnas någol behov avsekretess i delta avseende. Med hänsyn härtill ställer jag mig f.n. någottveksam lill förslaget atl nu införa sekretess på området. Frågan bör beredasutförligare innan någol förslag läggs fram. Jag avser atl remissbehandla debåda remissyttrandena i denna del. Jag föreslår med andra ord nu ingen ändringav sekretesslagen på denna punkt. Den principfråga som de återgivna remissyttrandena gerupphov till är alltså om sekretess över huvud taget bör gälla i ärenden ombostadsförmedling. Om sekretess anses böra gälla i sådana ärenden, inställersig frågan öm sekretessen bör begränsas till de s.k. förtursfallen eller omsekretessen bör gälla generellt i förmedlingsärenden. Prop.1982/83:64 16 Sammanställning av remissyttrandena över promemorian ang.sekretess i ärenden om bostadsförmedling Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts avkammarrätten i , justitieombudsmannen (JO),. , , ,kommun och kommun. har som sitt yttrande åberopat en avföredragande borgarrådet upprättad promemoria. Kommunen har därjämte överlämnatyttranden av styrelsen för och stadskansliet ikommunen. Styrelsen för har som sitt yttrandeåberopat etl av bostadsförmedlingskontor avgivet tjänsteullåtande. kommun har förutom egel yllrande överlämnat yttrandefrån faslighelsnämnden i kommunen. kommun har som sitt yttrande åberopat ell avfastighetskontoret i kommunen avgivet yttrande. 2 Synpunkter på promemorian , , kommim,styrelsen för , stadskansliet i ,, kommun, fastighetsnämnden i kommun och Umeåkommun förordar att sekretess skall gälla i ärenden om bostadsförmedling. Avdessa remissinstanser förordar , , styrelsenför och stadskansliet i atl sekretessenbegränsas till de s.k. förlursfallen. Enligt kommun bör sekretessenutformas så att den medger största möjliga öppenhet. Kammarrätteni anser sig inte kunna tillstyrka särskilda sekretessregler i ärendenom bostadsförmedling medan JO avslyrker alt sådana regler införs. 2.1 Remissinstanser som tillstyrker sekretess ibostadsförmedlingsärenden tillslyrker för sin del på i promemoriananförda grunder alt sekretess bör gälla i ärenden om bostadsförmedling menanser att den bör begränsas lill de s.k förtursfallen. vidhåller de synpunkter somförbundet framförde i sitt remissyttrande över justitiedepartementetspromemoria 1982/83:64 17 "Sekretesskydd och informationsbehov" (Ds Ju1981:17) angående behovet av att kunna sekretessbelägga handlingar i ärendenhos bostadsförmedling. Sekretessbelagd handling, som överlämnas frånsocialnämnd lill kommunall'bostadsförmedlingsorgan för tilldelning av lägenhet,bör kunna sekretessbeläggas även hos förmedlingsorganet. Gällande sekretesslagomöjliggör en sådan sekrelessbeläggning och bidrar härigenom lill alt förhindraalt erforderligt samarbete sker mellan de kommunala nämnder som har atlhandlägga bostadsförmedlingsärenden. Det kan inle anses motiverat alt uppgifterom enskildas personliga förhållanden, som normalt är sekretessbelagda hos desocialvårdande myndigheterna t.ex. läkarintyg för tilldelning av förtur ibostadskö, utan vidare skall kunna utlämnas lill allmänheten i varje annatkommunalt organ, som har atl medverka vid tilldelningen av sädan lägenhet. Förbundet är väl medvetet om det betydande insynsintressesom finns inom detta område och att allmänheten bör ha sådan rätt till insynframför allt då det gäller förtursärenden. I detta sammanhang vill styrelsenframhålla alt allmänhetens kontroll inom denna del av den kommunalaverksamheten kan utövas dels besvärsvägen genom rätten atl anförakommunalbesvär över det kommunala beslutet i ärenden av della slag, dels genomde av kommunfullmäktige valda revisorernas årliga granskning av de kommunalanämndernas verksamhel enligt 5 kap. kommunallagen. Härtill kommer atl möjlighetfanns redan enligt tidigare gällande sekretesslag atl sekretessbeläggahandlingar i ärenden av detta slag både i socialnämnd och i det kommunalaförmedlingsorganet. Styrelsen får i denna del hänvisa lill JO:s ämbetsberältelse1968 s. 500 f. Av delta uttalande framgår bl.a. alt läkarintyg och annanhandling, som hörde lill ell socialvårdsärende och som lånats in till denkommunala bostadsförmedlingen, följde samma regler som tillämpades på delursprungliga ärendet och inle förändrade "status genom all komma in tilloch förvaras hos bostadsförmedlingen". Eftersom gällande sekretesslag inlemedger någon motsvarande sekretessbeläggning blir följden alt bostadsförmedlingsorgan,som förvägras alt erhålla sådana uppgifter från socialnämnd, anser sigförhindrat atl kunna tilldela sökanden förtur i bostadskön. I enlighet med vadförbundet föreslagit i sitt tidigare omnämnda remissyttrande anser förbundetatt hos socialnämnd sekretessbelagda handlingar i ärenden om förmedling avbostad bör kunna sekretessbeläggas i samma omfattning hos andra kommunalanämnder som har atl handlägga etl sådant ärende. biträder den uppfattning som styrelsenför och stadskansliet i har gettuttryck för. Styrelsen för (som åberopatett tjänsteullåtande av bostadsförmedlingskontor) framhåller atlkontoret handlägger 4 00O-4 500 ansökningar om förtur lill bostad.Förtur Prop.1982/83:64 18 beviljas endast när särskilt starka sociala ellermedicinska skäl föreligger. De skäl som åberopas måste styrkas av exempelvisläkare, kurator eller socialsekreterare. Kontoret utreder varje förtursansökan i syfte att bedömabehovet av förtur lill bostad. Som underlag för förtursbedömningen tar kontoretregelmässigt emot uppgifter om känsliga personliga förhållanden. Del kan gällauppgifter ur sjukhusjournaler om exempelvis psykiska sjukdomar, yttranden frånsociala myndigheter rörande alkohol- och narkotikamissbruk, yttranden frånkriminalvården m.m. Kontoret anser alt det givetvis är viktigt altallmänheten,kan ha insyn i bostadsförmedlingsverksamheten. Därför bör insynen iförmedlingens arbete tillgodoses så långt del är möjligt. Det är emellertidsamtidigt djupt otillfredsställande atl handlingar som är sekretesskyddade hosandra myndigheter inte kan skyddas också hos bostadsförmedlingen. Frånvaron avsekretess i bostadsförmedlingsverksamheten kan leda till betydande olägenheterför personer som av sociala eller medicinska skäl söker förtur lill bostad. Det är exempelvis möjligt för grannar till "förturshushåll"atl hos bostadsförmedlingen informera sig om sina nya grannars ev. sjukdomar,missbruk eller kriminellt förflutna. Pågående rehabilitering kan därmed kommaatt försvåras eller i sämsta fall omintetgöras. Genom bostadsförmedlingenshandlingar kan man exempelvis också ta reda på till vilken adress kvinna, somtidigare misshandlats i sin bostad, flyttat. Därvid finns risk för fortsattatrakasserier. Med åberopande av sådan händelse kan kvinnan få sin nyaadress sekretesskyddad hos folkbokföringsmyndigheten. Konsekvensen kräver attden nya adressen bör kunna beläggas med sekretess även hos bostadsförmedlingen.Listan kan göras lång på exempel hur frånvaron av sekretess hosbostadsförmedlingen kan missbrukas när det gäller ärenden, som rör förtur tillbostad. Kontoret understryker slutligen att sekretess endast äraktuell i samband med ansökningar om s.k. social eller medicinsk förtur. finns vanligen inte handlingar som motiverar sekretesskydd.Beträffande allmänhetens insynsintresse i förtursärenden anser kontoret atldelta tillfredsställande tillgodoses genom atl beslut om förtur till bostadfattas av politiskt valda förtroendemän. Tjänstemannabeslul kan meddelas endastom ett bostadsärende enligt riktlinjer som utfärdals av bostadsförmedlingsstyrelsentveklöst leder till positivt eller negativt beslut. Bostadsförmedlingskontoret anser sammanfattningsvis atthandlingar i ärenden rörande social eller medicinsk förtur till bostad skallkunna beläggas med sekretess. Därvid är det givelvis främst bostadssökandensåberopade skäl till förtur som skall sekretesskyddas. Ett minimiskydd bör varaalt när uppgift inhämtas från annan myndighet, där uppgiften är sekretesskyddad.skall uppgiften kunna beläggas med sekretess också hos bostadsförmedlingen. 1982/83:64 19 Stadskansliet i framhåller alt man tidigare vidkontakt med justiliedepartementel och även i yllrande över promemorian"Sekretess-skydd och informationsbehov" har påpekat att det är djuptotillfredsställande atl de mycket känsliga handlingar som inges lillstöd för yrkande om förtur till bostad inte är sekretessbelagda hosbostadsförmedlingen. Däremot skulle samma handlingar varit sekretessbelagda omde förekommit i någol ärende inom . Vidare skulle handlingar avsamma art och innehåll vara sekretessbelagda hos om de avsågförtur till pensionärsbostad. Denna skillnad är inte motiverad. För attklargöra vilken typ av handlingar det här kan vara fråga om bifogas någrahandlingar som förekommit i förlursärenden (handlingarna finns inle med iremissammanställningen). Av det anförda framgår alt stadskansliet vidhåller atlsekretess bör gälla i ärenden om bostadsförmedling men begränsas lill de s.k.förtursfallen. anser att sekretess bör gälla i ärendenom bostadsförmedling när del gäller känsliga personuppgifter. I dessa ärendenhör allmänhetens krav på insyn i myndighetens verksamhel vika för den enskildesberättigade krav på sekretesskydd. Kommunen finner atl en rimlig avvägningmellan insynsintresse och inlegriletsskydd skulle vara atl låta uppgifter omenskildas personliga förhållanden i ärenden om bostadsförmedling omfattas avdet s.k. raka skaderekvisilet i sekretesslagen. kommun ansluter sig lill de synpunkter som faslighelsnämndeni kommunen framför. Kommunen biträder således uppfattningen atl sekretess börgälla i bostadsförmedlingsärenden. i kommun påpekar att kommunhar avgelt yttrande över dels offentlighelskommilléns betänkande"Offentlighet och sekretess" (SOU 1966:60-61), dels offentlighets-och sekrelesslagslifl-ningskommitténs betänkande "Lag om allmännahandlingar" (SOU 1975:22), dels promemoria Ds Ju1977:1 "Handlingssekreless och tystnadsplikt". I etl vart av de treyttrandena har kommunen påtalat behov av sekretess vid bostadsförmedling. I prop.1979/80:2 som låg lill grund sekretesslag har detta noterats i DelB s. 378. Det i den nu överlämnade promemorian intagna ullalandet avföredragande statsrådet att det vid tillkomsten av den nya sekretesslagen inteav remissinstanserna gjorts gällande att det skulle finnas något behov avsekretess vid bostadsförmedling är alltså inle riktigt. De av och stadskansliet iStockholm framförda uppfattningarna i frågan, som redovisas i promemorian,delas sålunda helt av fastighetsnämnden. kommun påpekar att det vid bedömningen av sekrelessbehoveti bostadsförmedlingsärenden inställer sig ett antal motstridiga intressen. För etl införande av sekretessbestämmelser talar attbostadsförmedlingen för sin behovsbedömning måste få tillgång till uppgifter om enskilda 1982/83:64 20 personers familjesituation och förhållanden i övrigt. Oftaskulle ell otillbörligt utlämnande av dessa uppgifter vara ytterligt obehagligtför de berörda och allmänintresset av dessa upplysningar torde ofta vara ringa. Sannolikt råder det förhållandet alt mänga såvälenskilda sökande som myndighetspersoner lämnar uppgifter lill bostadsförmedlingarnai tron att uppgifterna om enskilda personer är sekretesskyddade hos förmedlingen. Ovanstående talar för atl frågan om sekretessbestämmelserför bostadsförmedlingarna bör lösas . Mot ettinförande av sekretess i förmedlingarnas verksamhet talar emellertid bl.a.behovet av att förmedlingarna kan lämna korrekta uppgifter till hyresvärdarna.Vid exempelvis byten där bostadsförmedlingen medverkar åligger delförmedlingen atl lämna "betryggande uppgifter om den föreslagnahyresgästens kvalifikationer" (Hyreslagsliftningssakkunnigas betänkande s.358). Även i övrigt medverkar bostadsförmedlingen vid mångaöverenskommelser om förhyrning där det ej torde vara förenligt medbestämmelserna i 30 § avtalslagen och med "god sed" att uppsåtliglundanhålla uppgifter som förmedlingen inser eller borde inse är av väsentligbetydelse för motparten vid dennes bedömning av t.ex. om en viss person ärlämplig som hyresgäst i en viss fastighet. Vid exempelvis anskaffandet av bostäder för sådana somskall återanpassas efter alkohol- och drogmissbruk är det ofta helt avgörandeför resultatet att bostadsförmedlingen och bostadsföretagen har etl sådantsamarbete atl den som skall återanpassas inte erbjuds lägenhet i ett hus därdet redan finns svåra missbruksproblem. Oavsett derent juridiska aspekterna på elt "uppsåtligl förligande" frånförmedlingarnas sida skulle en för snäv sekretessbestämmelse kunna leda lill atlbostadsföretagens förtroende för förmedlingarna så försvagades altförmedlingarna inte skulle kunna lösa många av sina svåra uppgifter. Mångabostadsförmedlingar har frångått kötiden som förmedlingsprincip. I stället skerall förmedling efter den s.k. behovsprincipen. Delta medför att de ärenden somkan ifrågasättas inle .bara är någol enstaka förtursärende utan del kan gällavilket ärende som helst. Delta talar för att förmedlingarna måste vinnlägga sigom slörsla möjliga öppenhet gentemot allmänheten. Sekretessbestämmelserna börutformas med beaktande av detta behov av öppenhet. Observeras bör alt tillämpningen av behovsprincipeninnebär att sekretessbestämmelser inte kan begränsas till att gälla endastvissa ärenden (förturer). Trots de skäl som talar mot ett införande av sekretess ibostadsförmedlingarnas verksamhet framstår dock intresset av att skydda denenskildes integritet som så starkt att någon form av sekretess bör införas.Delta särskill Prop.1982/83:64 21 som en mera allmän kännedom om all uppgifter hosbostadsförmedlingen ej är sekretesskyddade sannolikt ocksä skulle leda tillsvårigheter för förmedlingarna atl få erforderliga uppgifter. Bestämmelsernabör dock utformas så atl de medger största möjliga öppenhet. Den form avsekretess som gäller för allmän försäkringskassa har offentlighet somhuvudregel, men uppgift får inle lämnas om det kan antas att den som uppgiftenrör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Samma grad avsekretess ler sig rimlig för bostadsförmedlingarnas verksamhet. Försäkringskassankan vidare ulan hinder av sekretessen lämna uppgift lill enskild om dettaföreskrivs i lag om allmän försäkring. För bostadsförmedlingarnas verksamhelvore det önskvärt atl motsvarande regel infördes om undantaget är motiverat avbestämmelserna i hyreslagen eller vedertagen rättspraxis i hyresmål. Som redananförts kan sekretessen inte begränsas till atl endasi gälla s.k.förtursärenden enär många förmedlingar förmedlar samtliga lägenheter efterbehov. 2.2 Remissinstanser som inte tillstyrker sekretess ibostadsförmedlingsärenden Kammarrätten i påpekar att den nya sekretesslageninle ger något skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden iärenden om bostadsförmedling. är en följd av atl lagen saknar särskildabestämmelser om sekretess i sådana ärenden och att den inte heller medger altsekretess förs över från annan verksamhet, annan myndighet eller andra ärendentill ärenden om bostadsförmedling. Före den nuvarande sekretesslagen gällde inleheller någon sekretess för sådana uppgifter. Om ett läkarintyg lämnades in iett bostadsförmedlingsärende eller upprättades i ett sådant ärende kunde detinte utan vidare sekretessbeläggas. Endast om intyget hörde till etl ärenderörande hälsovård, sjukvård eller socialhjälp eller annat ärende, varshandlingar fick sekretessbeläggas enligt då gällande lag, kunde man vägra attlämna ut det (jfr JO:s ämbetsberältelse 1968 s. 500 f). Då gällde nämligen altsekretessen i princip följde en handling oavsett var den befann sig. Någonmotsvarighet lill den regeln finns alltså inte i den nya sekretesslagen. Mankan därför konstalera alt den nya lagstiftningen i detta avseende i viss månmedfört en försämring av sekretesskyddet för den enskilde. Kammarrätten saknar närmare underlag för atl bedöma hurvanliga förlursfallen är och hur känsliga uppgifterna om de enskildaspersonliga förhållanden kan vara. I kommunförbundets promemoria den 10 april1980 om bostadsförmedling (s. 2) pekas på alt tendenserna till att 1982/83:64 22 människor med sociala problem samlas i samma område ellerkanske t.o.m. i samma hus har förstärkts och atl enförutsättning för atl den ogynnsamma utvecklingen skall kunna brytas är bl.a.att samhället koncentrerar sina resurser på atl lösa just dessa gruppersbostadssituation. Om förtursfallen sägs bl.a. följande (s. 5). I vissa fall vara motiverat att bostadsförmedlingen gör speciella insatser för allskaffa bostad åt särskilt utsatta personer. Etl samarbete kan då behöva inledasmed utomstående organ. Exempelvis kan delta gälla kriminalvårdens frivård sombehöver tillgång till bostäder för personer som lämnar anstalt. Om frivårdenskall lyckas beror i stor utsträckning på om vederbörande kan beredas,lämpligbostad. Etl förtroendefullt samarbete mellan skyddskonsulenlorganisationen,bostadsförmedlingen och berörda fastighetsägare är därvid nödvändigt. Eftersombostadsförmedlingen är ett instrument i den sociala omsorgen, är det uppenbartatt uppgifter av mera känslig natur i vissa fall måste inhämtas avförmedlingsorganen för alt beslutsunderlaget skall bli så fullständigt sommöjligt. Det är därför angelägel alt frågan om sekretesskydd för dessauppgifter tas upp. Till enbörjan bör slås fast att det krävs starka skäl för all utvidga möjlighelerna atlhemlighålla uppgifter och därigenom inskränka medborgarnas grundlagsskyddaderätt all la del av allmänna handlingar. Som departementschefen uttalat iregeringens proposition 1981/82:186 om ändring i sekretesslagen (s. 39) finns idelta sammanhang ell betydande insynsintresse. Del är nämligen av storbetydelse att allmänheten kan få insyn i en myndighets verksamhel alt förmedlabosläder, i all synnerhet när det gäller förlursfallen. För alt allmänhetenskrav på insyn här skall få vika måste det föreUgga elt stort behov avsekretess. Sekretessi bostadsförmedlingsärenden bör tillskapas endast om hänsynen till denenskildes personliga förhållanden kräver det. De uppgifter om den enskilde somfinns i normalfallen av bostadsförmedling kan rimligen inte vara av sådanbeskaffenhet atl det är nödvändigt med sekretess. Handlingarna i dessa falltorde innehålla sedvanliga uppgifter om namn, adress, familjens storlek etc.Sådana uppgifter finns ju alt tillgå på andra håll. Annat förhåller del sig medde fall där del förekommer uppgifter av mera känslig natur, t.ex. om någonshälsotillstånd. I de flesta fall är det väl här fråga om förtursfall. Det finnsnaturligtvis, såsom departementschefen anmärkt, i och för sig skäl attsekretess bör gälla för dessa uppgifter, men å andra sidan, vilket likaså harpåpekats, är också kravet på insyn starkt i förtursfallen. Kammarrätten anser att underlaget är otillräckligt för attkunna tillstyrka att en särskild regel om sekretess i ärenden ombostadsförmedling förs in i sekretesslagen. Om sekretess skall gälla bör, särskillmed beaktande av kravet på insyn, endasi de allra känsligaste uppgifterna omden enskildes personliga förhållanden omfattas av sekretessen. 1982/83:64 23 allra största delen inhämtas genom alt handlingar frånandra myndigheter lånas in till bostadsförmedlingsorganen, är det möjligt attmålet kan nås genom atl tillskapa en regel om överföring av sekretess. Avslutningsvis vill kammarrätten peka på all avsaknaden avsekretess i detta sammanhang efter den nya sekretesslagens ikraftträdande kanha lett till alt myndigheter, där uppgifter finns om enskildas personligaförhållanden och där dessa uppgifter är sekretesskyddade, i stor utsträckningkänner sig förhindrade all lämna ul uppgifterna till förmedlingsorganen. Vidprövning om risk för skada kan uppkomma om uppgifterna lämnas ut skall bl.a.beaktas om dessa är sekretesskyddade hos den mottagande myndigheten. Omförmedlingsorganen får bristfälligt underlag för sin verksamhet på grund av attuppgifter om enskildas personliga förhållanden inte lämnas ut, är det angelägetalt åtgärder vidtas. JO framhåller alt stadskansliet i i sitt yllrandeöver promemorian (Ds Ju 1981:17) har uppgivit att bostadsförmedlingsorganen i förlursfallenregelmässigt får uppgifter om känsliga personliga förhållanden och att dessauppgifter ofta erhålls från de sociala myndigheterna, kriminalvården ellerläkare. Mot den bakgrunden vill JO inte bestrida atl det kan finnas skäl försekretess i förtursfallen. Men därmed är naturligtvis inte sagt all sekretessverkligen bör införas. Mot sekretessinlresset måste ju vägas intresset av insyni denna typ av ärenden. JO delar departementschefens inställning att dettaintresse är betydande. JO anser att insynsintresset när det gäller bostadsförmedlingenväger tyngre än del motstående intresset av sekretesskydd. All uppgifterna ärhemliga på annat håll gör det inte nödvändigtvis motiverat att sekretessbeläggadem hos bostadsförmedlingen. I regel finns ju inte samma intresse av insyn i deärenden där uppgifterna i övrigt finns. Del kan tilläggas alt frågan omsekretess naturligtvis också måste bedömas renl praktiskt. Har någraolägenheter av gällande ordning iakttagils, kan delta vara ett skäl till sekrelessbeläggning.Men atl några sådana iakttagelser gjorts framgår inte av den remitteradepromemorian. Med hänvisning till det sagda avstyrker JO alt sekretessinförs i ärenden om bostadsförmedling. För den händelse sekretess ändå skulleinföras bör den begränsas i görligaste mån. framhåller angelägenheten av attsekretesslagen inle försvårar del nödvändiga samarbetet mellan kommunalanämnder och styrelser.