prop · G60374 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt rekommendation R(8I)1 skall medlemsstaternasregeringar se lill all i- rekommendationen angivna regler lillämpas i sambandmed dalaregistrering av vissa uppgifter inom sjukvärden och medicinens område.Dessa regler syftar främst lill att säkerställa all vad som registrerats endasianvänds som avsetls och att hänsyn tas till den registrerades personligaintegritet. I rekommendation R(8I)2 uppmanas medlemsstaterna allfrämja verksamheten hos konsumentskyddsorgan i deras arbete för rättsligt skyddåt konsumenterna på vissa områden. I rekommendationen R(8I)7 anges vissa principer som medlemsstalernabör sträva efter all genomföra för alt underlätta för den rätlssökande alt fåsin sak prövad vid domstol. I rekommendationen betonas särskill vikten avinformation om förfarandet, av enkla och lättförståeliga handlingar och av atlhandläggningen är snabb och billig. I rekommendation R(81)I2 uppmanas medlemsstaternasregeringar atl bl.a. se över sin lagsiiftning och överväga vissa andra insatserenligl angivna riktlinjer méd sikte på verkningsfulla åtgärder mot ekonomiskbrottslighet. Irekommendation R(81)15 anmodas regeringarna all, oberoende av de formellaägarförhållandena, jämställa makar såvill avser rätten lill familjens hem ochlösöret i hemmet. Rekommendationen anger vissa principer för hur den svagaremaken skall skyddas bl. a. vid upplösning av samlevnaden. Rekommendation R(8I)20 syftar till alt göra del möjligt atlanvända främst mikrofilmat och datalagral material i slörre utsträckning. Rekommendationenuppmanar medlemsstaternas regeringar all begränsa antalet fall då endasiskriftligt material godtas som bevisning liksom skyldigheten all bevaraskriftligt bokföringsmaterial . Slutligen innehåller rekommendationenvissa principer som, om de genomförs, innebär atl bevismaterial som inle äroriginaldokument i bevishänseende ändå i huvudsak likställs med sådana omkopieringen, registreringen eller avfolo-graferingen uppfyller vissakvalitetskrav. om "Legal Aspecls ofTerritorial Asylum and Refugees (CAHAR)" fortsatte sin verksamhel under1981 med att utarbeta en rekommendation angående harmonisering av formerna förasylprövningen. I denna rekommendation R(81)16 fastslås bl.a. följande: Delavgörande beslutet med anledning av en asylansökan skall fallas av en centralmyndighet. De myndigheter som svarar för gränskontroll skall se lill attasylärenden kommer under centralmyndighetens prövning, och skall instrueras omvikten av alt ingen asylsökande direkt återsänds till hemlandet. Möjlighel lillöverklagande eller omprövning skall finnas. Skr.1982/83:74 14 kanden skall ges möjlighet framlägga sin sak och för detändamålet ha rätt lill tolk och, vid lämpUg lidpunkt i förfarandet, juridisktbiträde. Den som erkänns som flykting skall erhålla elt bevis om sin status. Under huvudkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pågårutredningsarbete på en rad områden i syfte att uppnå ökad rättslikhet mellanEuroparådets medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts kannämnas rättsskyddsförsäkring, vårdnad om barn, äganderällsförbeåU, dataskyddoch mentalsjukas rättsliga slällning. En särskild expertkommitté behandlarfrågan om könsdiskriminering. I mandatet ingår atl utarbeta en rekommendationom åtgärder mol könsdiskriminering och om åtgärder för alt främjajämställdheten mellan kvinnor och män. CDCJ har haft sina 35;e och 36:e möten.Kommittén har föreslagit ministerkommittén att bl.a. anta utkast till detidigare nämnda rekommendationerna R(81)15 och 20 och lill en rekommendation ombidragsförskott. för brottsfrågor (CDPC) höll under 1981sitt 30:e möte. Bland de frågor som behandlades av kommittéerunder CDPC märks fömtom ekonomisk brotlslighet som redan nämnts - terrorismen,internationellt samarbete i fräga om brott rörande konstföremål, förhållandetmellan allmänheten och kriminalpolitiken saml olika frågor rörande kriminalvårdi anstalt. har ombildals till en huvudkommitté (CDMM)som höll sina första två möten . De tidigare expertkommitléerna underdenna kommitté har ersatts av en kommitté med experter på media-politik och enmed experter på juridiska mediafrågor. Bland viktigare arbetsuppgifter märksfrågor rörande direktsändande satelliter och kabelspridning. ///. fond för bosättning och regionalutveckling Fonden för bosättning och regional utveckling (ResettlementFund) bildades som etl instrumenl i flyktingpolitiken. Fonden harsåledes verkat . är fonden inriktad huvudsakligen påatt stödja sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekl i regioner med storabefolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i samband medflyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner om bidragtill en balanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelarfonden, eftersom den är rådets enda konkreta instrument för atl påverkautvecklingen, en framträdande roll. Fondens kapital uppgick vid utgången av lill nära18 milj. US dollar jämte reserver och vinstmedel på nära 64 milj. dollar. Med dellakapital som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga viUkor låna upp 1982/83:74 15 pengar på den internationeUa kapitalmarknaden. Dessa medellånas sedan ut lill projekt i medlemsländerna med den inriktning som tidigarebeskrivits. En mindre del av utlåningen sker på speciellt fördelaktigavillkor, f n. en procents ränla. Denna subventionerade utlåning bekostas av endel av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och till slutet av har fondenfinansierat projekt i medlemsländerna om totalt cirka 1400 milj. dollar. Denojämförligt största låntagaren har varit (ca hälften av lånemedlen)följt av (ca en fjärdedel). Under de senasie åren har fondens verksamhet expanderatmycket starkt och nyutiåningen uppgick till 305 milj. dollar. Trotsdenna expansion väntade /82 projekt för ca 1200 milj. dollarpå finansiering. Mot bakgrund av de föreliggande lånebehoven och diskussionenom balanserad utveckling i har fondens styrelse beslutaterbjuda medlemsländerna alt pä olika sätt medverka lill en förstärkning avfondens kapital. har Sverigefördubblat sill garantiåtagande gentemot fonden lill . a. att utlåningen skall fä en bättre geografisk fördelningsamt atl en slörre andel av fondens vinst skall användas för lån på särskiltfördelaktiga villkor. har varit anslutet lill konventionen omutarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer förläkemedelssubstanser och färdiga läkemedel och har bindande giltighet i deländer som anslutit sig till konventionen. I Irädde den första utgåvanav i kraft , vars beslämmelser sedan desstillämpats av och läkemedelsindustrin vidregistrering och kontroll av läkemedel saml för Apoteksbolagelsläkemedelshantering. påbörjades utgivningen av den andra editionenav . Med utgången av 1981 har tre häften av denna utgivits fråntrycket. Bestämmelserna i de utgivna häftena av den andra editionenträder i kraft i . Femlon länder var anslutna till konventionen under 1981.Samtliga nordiska länder deltar i arbetet i farmakopékommissionen. harformellt status som observatör. var representerat vid samtliga tre kommissionsmölenunder 1981. Dessutom medverkar tolv svenska representanter i de totalt 24expertgrupper, som förbereder och bearbetar det material, som skall ingå i farmakopén.Omfattande experimentellt förarbete utförs även på nationell nivå, på statligalaboratorier och vid vissa industriföretag. I deltar bl.a.socialstyrelsens läkemedelsavdelning. Apotekens centrallaboratorium och någraav landels farmaceutiska industrier. 1982/83:74 16 Under1981 har uppläggningen av arbetet inom farmakopékommissionen och påexpertgruppsnivå setts över. Nya prioriteringsregler har medfört atl arbetetkoncentrerats till nya medicinskt och farmaceuliskt ändamålsenliga läkemedel.Därigenom har ett ökat antal monografier omfattande både nya läkemedelssubslanseroch metoder kunnat fastställas.