prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:115 52 Socialstyrelsenanser atl utbildning och Ijänslgöring som fullgörs enligt pliktlagar skall varaen slallig angelägenhet. Medanledning av de många olika bidragsformer som ulgår med del nuvarande syslemelser modellen "värnpUklslön" med familjestöd som ellallernativ som aUvarligt bör beaktas och utredas. I samband härmed bör ocksånämiare undersökas om administrationen av värnpliklsförmånerna kan förenklasför alt skapa en mer enhetlig och samlad administration, t.ex. i likhet medadministrationen av förmäner i samband med repetitionsulbildning vUken skergenom försäkringskassorna. Socialstyrelsenanser atl samtliga förmåner bör värdesäkras. RRVanser det vara en slor brist i utredningen, alt den ej behandlar alternafivtill dagens förmånssystem och avvägningar mellan skilda förmånstyper säsomdagersättning, reseförmäner och selekliva förmäner i förhållande fillkostnadsramen. Skattepliktenför merparten av de ersättningar som f.n. ulgår till värnpliktiga är regleradi p. 6 av anvisningama lill 32 § kommunalskatlelagen. RSV fömlsätler all omkommilténs förslag genomförs, del ocksä sker en anpassning tiU dessa inomskatleförfallningarnas område. Så t.ex. bör slopandel av utbildningspremie ochsärskUda ersättningar medföra all någon skatterättslig reglering av dessaersättningar är nödvändig. Nämndendelar kommitténs uppfattning all nuvarande syslems huvudprinciper är lämpUga.Frågan om soldallön har dock inle studerats av kommittén. Enligt nämndensuppfattning bör denna fråga studeras närmare t. ex. inför nästa försvarsbeslut.En ökad differentiering av utbildningstiden, ökande andel kvinnor som genomförgmndutbildning och begränsningar av det totala antalet värnpliktiga somgenomför grundutbildning är exempel på åtgärder som förstärker tanken på allinföra någon form av lönesystem för vämpliktiga. Prop.1982/83:115 53 Kommunstyrelsenframförde i yttrande lill departementet synpunkter beträffandealternativa förslag lill lösningar av värnplikts-förmånsfrågorna. Härviduttalade kommunstyrelsen sill förord för elt syslem med s.k. värnpliktslön.Kommunstyrelsen vidhåller sin därvid redovisade uppfattning. Innan någolavgörande träffas belräffande införandel av ell dylikt system erfordrasemeUertid yllerligare utredning. Kommunstyrelsen förordar atl del vidareutredningsarbetet inriktas på närmare undersökningar av frågor som har sambandmed etl syslem med värnpliklslön. CentralorganisationenSACO/SR: Enhelhetslösning är nödvändig. Den nuvarande dagersättningen bör omformas tiU enordentlig lön. Denna lön bör bestämmas så all hela del brokiga ochsvåröverskådliga bidragssystemet blir överflödigt och kan avskaffas. Landsorganisationeni (LO): Kommitténhar funnit det nuvarande systemels huvudprinciper vara tillämpliga och föreslårdärför inga ändringar. LOkan inte dela denna uppfattning och anser.all en lösning enligtsjukpenningsyslemet är atl föredra. SSUvill kraftigt understryka behovet av en förbättrad information tiU de värnpliktigaom deras ekonomiska och sociala rättigheter. CUFförordar att värapliklslön införs. Detnuvarande ekonomiska förmånssystemet omarbetas således för atl bygga pä envärnpliktslön, inom ramen för en garanterad minimiinkomst i samhället i övrigt. CUFkonstaterar vidare all famUjepenning och bostadsbidrag måste fortsätta attulgå, då värnpliktslönen i sig inte garanterar full ekonomisk trygghet för allavärnpliktiga. MUFhar under ett flertal år i olika sammanhang hävdat atl sociala kostnader ochförmåner tiU de vämpUkliga inle skall belasta försvarshu- 1982/83:115 54 vudtitelnutan istället överföras till . Vi vill även medskärpa framhålla detta. Skälet är främst atl värnpliktsförmånerna är all sesom en del av del sociala trygghetssystemet. Den ekonomiska avvägningen bördärför ske mol andra sociala insatser och inle mot exempelvismaterielanskaffning. FPUser positivt på kommitténs utredning om den nya socialtjänstlagens innebörd medavseende på kommunalt försörjningsansvar gentemot den värnpliktige. Vi villbetona vikten av att kommunerna informeras sä all de inser sitt ansvar. Vimenar atl vi förr eller senare blir tvingade all försöka komma bort frän delsyslem med specialbidrag som kan liknas vid elt lapptäcke. Med etlavlöningssystem efter civila normer skulle delta kunna avskaffas. harkommillén inte alls lagil upp och detta menar vi är en mycket allvarligförsummelse. Endastgenom förenkling och samordning av socialförsäkringens regler ochadminislralion kan vi behålla och skapa utrymme för en expansion i detsocialpolitiska bidragssystemet. att samhällets totala kostnader ökas. Medhänsyn till vad förbundet framfört ovan avstyrker vi förslaget i sin helhet somen framtida lösning. Vi föreslår all den principmodell som under stor enighetframlagts av socialpolifiska samordningsulredningen förverkligas snarastmöjligl. Utifrånsamordningsulredningens förslag har försäkringsanställdas förbund ochförsäkringskasseförbundel arbetat fram etl program , i vilket vi beskriver hur regler ochadministration kan ändras och därmed leda lill förenkUng, effektivisering ochsamordning av hela socialförsäkringssystemet. Dagersättning,tillägg till dagersättning, utbildningspremier Chefenför armén (CA): CAanser inte att kommitténs förslag att slopa premierna för utbildning tillvärnplikligl kompanibefäl är acceplabell. Kommilténs förslag är envidareutveckling av ell riksdagsbeslut frän 1975 som innebär atl syslemel i 1982/83:115 55 ochför sig får en logisk uppbyggnad, men förslagel får stora negafiva konsekvenserföi" några av de mest väsentliga kalegoriema i vär värnplikts-armé, våraplutons- och kompanichefer i krig. Chefenför flygvapet (CFV): CFVbiträder inte kommilténs förslag all slopa premien för utbildning lillvärnplikligl kompanibefäl. Premierna är molivationshöjande och säkerställer ennödvändig kompetensnivå hos berörda kategorier för all lösa uppgifterna ikrigsorganisationen. Kommitténsförslag begränsar i hög grad möjligheten all erhålla kom-panibefälsutbildadevärnpliktiga av godtagbar kvalitet i fiUräcklig omfattning som grund förrekrytering av t. ex. yrkes- och reservofficerare. FCFtillstyrker med samma motiv som kommillén förslagel all ulbildningspremier tasbort efter genomgången utbildning tUl värnplikfigl kompanibefäl,mariningenjör, flygingenjör i flygtjänst och meleorolog samt att ell nytttillägg liU dagersättningen efter 360:e Ijänslgöringsdagen införs. I och medden föreslagna ändringen kommer, med undanlag för de värnpliktiga som omfattasav övergångsbestämmelserna, även frågan om återbetalning av premie för den somanställs som yrkesofficer atl lösas. Såvill kan bedömas lär bestämmelsen omåterbetalning av erhållen premie på försvarsmaktens goodwill och ellborttagande av grunden för missnöjet är därför angeläget. Man torde kunna ulgå ifrån atl dagersättningen skall läckaallt, från inköp av hygienartiklar tiU utgifter för kulturella intressen,nöjen och sådana resor som inte omfattas av fri- eller vpl 10-resor. RRVkan inte acceptera kommitténs förslag all slopa premierna fillkompanibefälsutiagna vämpliktiga. Enligl verkels mening genomgår dessavärnpliktiga en mycket kvalificerad utbildning, som leder till för krigsorganisafionenviktiga befallningar. För all nå utbildningsmålet är de värnpliktigasengagemang av avgörande belydelse. Eftersom premie endast utgår vid godkändutbUdning, utgör den ett värdefullt incitament. RRV finner del motiverat atlpremie ocksä utgår lill tolkar och lill värnpliktiga vid försvarelsradioanstalt. RRV tar med detta ej slällning lill premiebelop-pets storlek. 1982/83:115 56 Enliglkammarrättens mening finns skäl anla all premierna ulgör en motivafionshöjandefaktor och, vid frivillig uttagning, har en rekryterings-främjande effekt. Delframstår ä andra sidan som ell rällvisekrav all även andra värnpliktiga medlika lång Ijänslgöring som de kompanibefälsutiagna lillerkänns . Utredningenföreslår att ökningen av dagersättningen skall ske i reella belopp, dvs. äveninflationen skall kompenseras. FPVN delar inle denna uppfattning. Höjningen avdagersättningen bör enligt nämndens mening beslutas i samband med den årligabudgetbehandlingen. En automatisk indexuppräkning begränsar ävenhandlingsfriheten betäffande övriga vämpliktsförmåner. Enligl FPVN:suppfattning bör det familjesociala slödel priorileras före de generellaförmånerna. Vidare ställer sig FPVN bakomförslaget all slopa premierna för utbildning liU vämplikligt kompanibefäl.Nämnden har ingående prövat denna fråga och funnU alt fördelarna med all slopapremierna överväger. Om premierna inte slopas torde frågan om en utvidgning avpremierna lill all omfatta även andra grupper behöva utredas. Altemalivt börutredas införande av etl differenfierat premiesystem som lar hänsyn lill bl.a. tjänstgöringstidens längd. Socialförvaltningeni anser att de föreslagna förändringarna är välmotiverade.De föreslagna förändringarna skulle bl.a. innebära väsentliga förenklingargenom all särskilda bidrag las bort och i stället schabloniseras. Ett braexempel pä det sistnämnda är all premierna i vissa faU ersätts med en högre dagersättningefter den 360:e tjänstgörings-dagen. Vadgäller dagersättningen förordar TCO kommitténs allernativ 1, enligt vilketdagersättningen successivt höjs till . i nuvarande penningvärde. CentralorganisationenSACO/SR: Avslutningsvisär det med slor förvåning /SR:s studeranderäd noterar allulbildningspremien fill värnpliktiga kompanibefäl las bort. /SR beklagardetta förslag och motsätter sig del. 1982/83:115 57 anslulersig till den motivering ledamoten anför i sin reservalion idenna fråga. Landsorganisationeni (LO): Ilikhet med ledamöterna anser LO attdagersättningen redan nu kan fastslällas liU . i samband med nästaförsvarsbeslut. LOdelar också kommilténs uppfattningar rörande slimulanspremier. Devärnpliktiga har under de senasie åren haft en sämre utveckling ännettoprisindex av dagersättningen. SSU menar all kravet på . i dagersättningskaU uppfyllas inom ramen för innevarande försvarsbeslut, sä all de vämplikfigahamnar pä en någorlunda hygglig ekonomisk standard. När kravet pä . idagersättning är genomfört, måste de vämpliktiga minst få en ökning avbidraget som motsvaras av prisutvecklingen i samhället. SSUdelar kommitténs uppfattning i övrigt under detta avsnitt. Vadbeträffar tanken på värnpliklslön så verkar delta av kommilténs förslag attdöma ligga långt fram i liden. I väntan på den reformen viU CUF bUrädaförslagel om en omedelbar höjning av dagersättningen fiU , för atl bättresvara upp mol målsättningen om ekonomisk gmndtrygghet. MUFbiträder höjningen av ulryckningsbidragel samt dagersättningen enliglalternafiv 2. Vad avser fillägg tilldagersättningen, , avslyrker MUF ett slopande av premien lill dekompanibefalsvärnpliktiga. Mofiven för detta ställningstagande överensstämmermed dem som ledamoten lämnat i en reservalion. måste anses som ell minimum för all garantera denvärnpliktige drägliga ekonomiska förhållanden. FPUvill vidare klart stödja reservationen angående KB-premien från ledamoten . Den motivering som där anges omfaltar hela problemkomplexet lUlskillnad frän majoritetens synsätt, vilket leder fram fiU slutsatsen altKB-premien bör bevaras. 1982/83:115 58 Kommunistiskungdom stöder de värnpliktigas krav på . , och anser det mer änrimligl att höja dagersättningen. I ett val mellan två alternafiv som bådaskjuter målet på framliden ser vi oss tvingade all förorda desocialdemokratiska ledamöternas reservafion. Kommunistiskungdom anser all de som ligger inne länge, inle enbart de KB-uttagna, skakompenseras genom högre dagersättning och inle genom den typ av"mulor" som ulbildningspremien är. Avtvå förslag som båda skjuter målet längt framför sig, så ser vi oss tvingadeatl förorda den socialdemokratiska reservationen. Vi menar all del inle ärtillräckligt snabbt som de värnpliktiga kommer upp i en acceptabel nivå.Regeringen måste därför undersöka alla möjligheter all nå målet . omdagen, snabbare än kommillén föreslär. EnliglFst/PV:s undersökning angående dagersättning räcker inle värn-pliklsrörelsenskrav om en dagersättning pä minimum . lill att man skall bli oberoendeekonomiski setl under tjänstgöringen. Av de förslag som kommittén redovisarfinner vi därför naturiigt att ansluta oss fill förslagel som ger den högstahöjningen. får vi dock framföra vår uppfattning att detta inte färanses räcka till för de vapenfrias ekonomiska behov. Enligt vår mening bordedagersättningen vara så pass hög som . Dagersättningen.Vi anser i likhet med experten all dagersättningen omgående bordehöjas fill . Av kommitténs båda förslag föredrar vi givetvis del förstaalternativet som innebär all dagersättningen blir , (uttryckt i prisläge1982-83) /88. Vi anser del självklart alt aUa värnpliktiga ochvapenfria ska vara ekonomiski oberoende under sin tjänstgöringslid. Chefenför marinen (CM): CMavvisar kommitténs förslEig all de särskilda ersättningarna skaU slopas. Prop.1982/83:115 59 Ersätiningenvid sjöijänslgöring skall endast lill en del, i många fall lill en mindre del,ses som ell risklillägg medan andra faktorer är mer dominerande. Devärnpliktiga i marinen som är sjökommenderade på fartyg och båtar har en merkrävande arbetssituation och lever i en sämre arbetsmiljö än de flesta andravärnpUktiga i försvarel. Arbetsuppgifterna är i allmänhet ansvarsfulla ochkraven på tjänslbarhelen hög. Den värnpliktige måste ha en stabil och fysiskkondition. CMvill slutligen påpeka all slarki stöd i denna fräga för CM:s uppfattning finnssäväl bland flottans värnpliktiga som i uttalanden av värnpliklsriksdag.Sistnämnda har lill och med begärt alt fillägget görs skattefritt någol somskulle tillmötesgå i allt väsentligt utredningens strävan efter administrativtenkla syslem. CM lar dock ej stäUning i denna sistnämnda fråga. Ommässpenningen (det fasta tillägget) inle utgår lill värnplikligl kompanibefälsom verkligen är mässmedlem innebär della all den fasl anställda aktiva ochreservpersonalen i mässen subvenfionerar den värnpliktiges kostförstärkningvilket inle kan anses räll. CM:sförslag innebär dock all värnpliktiga kockar och servicepersonal inle erhållermässpengar, dvs. inle bespisas från befälsmäss, vilket även kommitténföreslagit. CMföreslär alt "Under sjöijänslgöring erhåller värnplikligl kompanibefälsom bespisas frän befälsmäss mässpengar enligl de bestämmelser om sådanaförmäner som enligl kollektivavtal gäller för tjänsteman." Chefenför flygvapnet (CFV): Rekryteringav berörd värnpliktig personal sker på friviUighetens väg. Slopande avflygtUläggen kommer alt försämra/omöjliggöra rekryterings-möjligheterna. Tvångi detta sammanhang är uteslutet. Kommillénanger bl.a. atl flyg- och flygrisklillägg är all betrakta som risklillägg.Della är lill slor del fel vad rör flygvapnet. Ovan angivna flygförare vidjakt-, attack- och spaningsflygdivisionerna har en ytterst kvalificeradutbildning med ell högt preslalionskrav. Dessa förare löser sina uppgifter iflygvapnets primärvapensyslem. Flygtillägget skall ses som en del avlönesättningen. För elever vid GFU är som angivils ersättningen mer atlbetrakta som ersättning för en högt kvalificerad utbildning än som ellriskliUägg. Tillägget är i della fall liksom även vad rör ylbärgarna ellrekryteringsfrämjande medel. FCFtillstyrker all de särskilda ersättningarna och mässpengar för värnpliktigaslopas. 1982/83:115 60 FRIhar intet all erinra vad gäller en ensning av riskfilläggen. Kammarrättenvill särskilt uttala sill slöd för förslagel alt slopa de särskildaersättningarna och mässpengarna. Vad kommUtén anfört som motiv för förslagelfinner kammaiTällen övertygande. Förslaget torde ha icke oväsentligaadministrativa fördelar. Landsorganisationeni (LO): Kommitténhar även behandlat frågan om riskersältning. Del är korrekt alt risklillägg förcivilanslälld personal är en avtalsfråga saml all man bör sträva efter att medolika åtgärder skapa sä säkra situationer som möjligl. Trots alla åtgärderkommer det dock att förekomma situationer där olägen-hel behöver kompenseras.Härvid bör man dock följa de enligl kollektivavtalen gällande principerna vidbedömning av när risktillägg skall ulgå. LO har emellertid förståelse för deadminislrativa förenklingar som uppstår vid slopande av dessa tiUägg. Kommilténsförslag all slopa riskfilläggen ser vi som positivt. Vi delar kommitténsuppfattning atl riskfyllda verksamheter skaU göras sä säkra som möjligt samtatl vid olycka eller fiUbud skall elt liUfredsslällande ekonomiski skydd ulgå.Vi har dock uppfattningen att sjölillägget ej är alt betrakta som ellrisklillägg, del bör istäUet ses som etl tillägg för obekvämaarbetsförhållanden. Sjölilläggetbör även göras skattefritt samt värdesäkras, delta för att skapa slörrerättvisa mellan de sjögående värnpliktiga. Förplägnadsersåttning,inkvarteringsersättning, beklädnadsersättning Värnpliktigskall i första hand erhålla fri förplägnad. FCF anser inle att tillstånd skaUkunna medges värnpliktig alt själv svara för sin förplägnad i de fall därförbandet inle kan tillhandahålla värnpliktig fri förplägnad t. ex. avreligiösa skäl. I sådant fall anser civilförvaltningen all mållidsersältningskall ulgå. Endasi i samband med tjänstledighet eller vid frånvaro på grund avsjukdom bör förplägnadsersåttning kunna utgä. Prop.1982/83:115 61 atl 30 § vämpliktsförmånsförordningen ändras så alt rätlenatt ge värnpliktig fillstånd all själv svara för sin förplägnad utmönstras. Ensädan förändring motverkar atl förplägnadsersåttning kan komma att betraktassom ell alternafiv lill den fria förplägnaden. FCF tiUstyrker alt begreppet inkvarteringsersättningutmönstras ur värnpliktsförmånsförordningen och ersätts med begreppethyresbidrag. In-kvarteringsersättningen som sådan är inte en förmån som utgårtill den vämpliktige och skall därför regleras i annan ordning. Uppräkningen avhyresbidraget är motiverat med hänsyn liU den allmänna kostnadsutveckUngen.Borttagandet av kopplingen mellan utgående bostadsbidrag och hyresbidragtUlstyrks med hänsyn till hyresbidragels karaklär av sUtageer-sätlning. FCF finner det rimligt atl den av kommittén föreslagnauppräkningen av beklädnadsersättningen sker. Ersättningens storlek kommer allfastställas i kommande av ämbetsverket utgivna föreskrifter. förordar alt förplägnadsersällningen, somunder varit helt oliUfredsställande, höjs tiU en acceptabelnivå som medger all de tjänstepliktiga under tjänslgöringsuppehållet kan vistaspä annan plats än i hemmet. Flertalet av de vapenfria kan inte erbjudas fri kost innatura, utan de tvingas att åtminstone liU en del anlita näringsställen. De fårdärför en kontant matersättning vars storiek (f. n. för dag) är avpassadfiU de fömtsättningar som gäller för dessa vapenfria. Även den föreslagna höjningenav förplägnadsersällningen uppfattas som en nackdel i jämförelse med delkosthåll som matersältningen erbjuder. i (LO): Beträffande de särskilda ersällningama för förplägnad,inkvartering och beklädnad har LO inget atl invända mot förslagel. MUF biträder utredningens förslag avseende förplägnadsersältning,inkvarteringsersättning och beklädnadsersättning. 1982/83:115 ' 62 Mankan med en viss tillfredsställelse notera all förplägnadsersällningen har höjtsfrån 10 liU . för dag fr.o.m. den 1 jufi 1981 och alt nu kommillénföreslår en ytterligare höjning liU . Detär dock beklagligt atl kommillén inle inser all ersättningen borde höjas tillsamma nivå som måltid&ersätlningen, nämligen . Vihäller med om vad som sägs angående förplägnadsersällningen. Vi vill även pekapå alt del i dagens läge finns en bidragsdjungel vad gäller de olika formernaför ersättningar iLll vapenfria inom koslomrädel. En sanering av de i daggäUande reglerna borde inte vara omöjlig. Arbetsgmppen instämmer i förslaget ombeklädnadsersätlning. Avbetänkandet framgår ju tydligt atl en höjning av förplägnadsersällningen lill25 kr. är helt nödvändig. Men vi anser också alt man borde förenkla systemetgenom atl ersätta mållidsersältning, malersällning och förplägnadsersåttningmed en enhetlig malersällning. Vidare borde mat-ersättningen ulgå alla dagarunder tjänstgöringsperioden. Ersätiningen måste vara lika oavsett onn manarbetar eller är sjuk eUer ledig. Arbetsgmppenanser att kommUténs förslag om beklädnadsersätlningen är myckel bra. Utryckningsbidrag,kontant arbetsmarknadsstöd Ämbetsverketanser del angelägel att justera utryckningsbidragels storlek såatt, med hänsynlill kostnadsutvecklingen i samhäUet, dess realvärde bevaras. Socialstyrelsenanser atl del är angeläget med en höjning av ulryckningsbidragel lill 2 000kr. saml all reglerna för tillgodoräknande av vämpliktsljänstgöring för rättlill kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) jämställs med fem månaders förvärvsarbetevid ansökan om KAS med hänsyn lill den kärva arbetsmarknad som många av detjänsteplikliga ställs inför vid utryckningen. 1982/83:115 63 Förbundetinstämmer i vämpliktskonferensens i krifik mol gällande regler förvämpliklstjänslgöringens tillgodoräknandelid för KAS. Med hänsyn till denrådande arbetsmarknadssituationen för ungdomar finns starka skäl all förlängatillgodoräknandefiden frän f. n. fill . Förbundet delarkommitténs uppfattning atl frågan bör tas upp till behandling ilämpligt sammanhang. CentralorganisationenSACO/SR: Kommitténberör även frågan om tjänstgöringstidens förhållande lill arbelslöshelsreglema.SACO/SR: s studeranderäd vill med slor skärpa framhålla det belydelsefuUa i altvärnpliktstjänstgöringen jämställs med fem månaders förvärvsarbete vid ansökanom KAS. Innehållsmässigt ger militärtjänstgöringen myckel god erfarenhel avarbetslivet och dä tjänstgöringen är ålagd enligt lag bör också tidentillgodoräknas. Frågan kan dock inte lösas i detta sammanhanget menstuderanderådet menar all detta är elt myckel betydelsefuUt och akut problemsom måste få sin rättvisa lösning. Landsorganisationeni (LO): LOviU understryka behovel av atl fömtsättningama för KAS i anslutning tillvämplikten ses över. Ulryckningsbidragelmåste inflationsskyddas och höjas till . Värnpliktsrörelsenslär fast i sitt värnpliklsprogram atl syftet med ulryckningsbidragel är alldet skall utgöra en ekonomisk start efter militärtjänstgöringen, oavsett omden värnpliktige har arbete eller ej. Värnpliktsrörelsenkräver en omedelbar höjning av utryckningsbidraget lill . saml atl delindexregleras. Vikräver all grundutbildning som varat i minsl 5 månader skall anses som femgUliga månader vid ansökan om KAS. Arbetsgmppeninstämmer i vad man säger om reglerna för all erhålla KAS. Vad gällerulryckningsbidragel så borde meningen med delta vara Prop.1982/83:115 64 garanteras en månadshyra och minsl existensminimum, dvs. , när manrycker ut. Viär nöjda med förslaget på höjning av utryckningsbidraget, även omdel i och för sig varit fullt motiverat med en dubbelt så stor höjning. Överbefälhavaren(): ÖBbiträder kommilténs förslag om slopande av vpl 10-resorna och i stället införaen fri resa per tjänstgörings vecka. Slopandelav vpl 10-resorna får, som kommittén påpekar, konsekvenser för värnpliktigaunder repefifionsutbildning och ÖB hemställer därför om atl åtgärder vidtas föratl bereda dessa värnpliktiga möjlighel all besöka hemmet underutbildningstiden. Kommitténanser alt åtgärder bör vidtas för all höja myndigheternas kostnadsmedvelandeavseende de värnpliktigas resor. Kommitténhar noterat all en tudelning av ansvaret f. n. föreligger vad gäller devärnpliktigas ledighetsresor genom all FCF utfärdar anvisningar tillvärnpliktsförmånsförordningen medan ÖB tecknar avtalen med transportföretagen,utfärdar administrativa bestämmelser och utövar den faktiska ledningen avreseverksamhelen. EnliglÖB:s mening bör ansvaret för anvisningar lill värnpUklsförmäns-förordningensparagrafer om värnpliktigs ledighelsresor överföras lill ÖB. Ölägenheterna mednuvarande ansvarsfördelning är uppenbara. ÖB delar därmed ej kommitténsuppfattning all frågan behöver utredas närmare. Någon anledning atl särskiljautlandsresorna frän övriga resor föreligger ej.