prop · G60342 · 1982-12-31 00:00:00 — omadvokatsamfundets disciplinära verksamhet; Regeringenföreslår atl anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. 1propositionen föreslås all regler om disciplinära påföljderför advokater kompletteras med bestämmelser om atl varning i vissa fall fårförenas med en straffavgift om lägst 1000 och högst 15000 kronor.Straffavgiften är avsedd alt förslärka varningspåföljden och skall tillfallaadvokatsamfundels ersäftningsfond. skall helt eller delviskunna efterge en straffavgift som ålagts, om det föreligger särskilda skäl. 1propositionen föreslås också en bestämmelse om tystnadsplikt för bl.a. ledamöterav samfundels disciplinnämnd. Denya reglerna föreslås träda i kraft den . 1 1982/83. 1982/83:42 2 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs alt 8 kap. 6 och 7 §§rättegångsbalken skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 6§'Tillsyn över advokatväsendel utövas av styrelse; den har alttillse, all advokat såväl vid utförande av talan inför domstol som i sin övrigaverksamhet fyller de plikter, som åvila honom. Advokat vare skyldig att lämnastyrelsen de uppgifter, som erfordras för denna tillsyn. Juslitiekanslern äge all hos styrelsen eller, i den mån såbeslämts i stadgarna, hos annat samfundets organ påkalla åtgärd mot advokat,som åsidosätter sin plikt eller ej längre är behörig atl vara advokat. Den som har deltagit i handläggningen av etttillsynsärende hos får inte obehörigen röja vad han därvidhar eifaril om någons personliga eUer ekonomiska förhåltanden. Advokat, som i sin verksamhel uppsåtligen gör orätt ellersom eljest förfar oredligt, skall uteslutas ur . Äroomständigheterna mildrande, må i stäUel varning liUdelas honom. Åsidosätter eljest advokat de plikter, som åvila honom somadvokat, må varning eller erinran meddelas honom. Äro omständigheternasynnerligen försvårande, må han uteslutas ur samfundet. Tilldelas advokat varning, får han, om särskilda skäl föreligger, även åläggas all utge en straffav gift till samfundet med lägst ettu sen och högst . Fråga om uteslutning som Frågor omuteslutning som nu sagts, varning eller erinran prövas sagts, varning,straffavgift eller av samfundels styrelse eller, i den erinran prövas av samfundels sly- män sä bestämts i stadgarna, av an- relse eller, i den män så beslämts i nat samfundets organ. stadgarna, av annat samfundels or- Har prövningen av sådana frågor överlämnats tiU ettsådant organ, är en advokat skyldig atl lämna detta organ de uppgifter sombehövs för prövningen. Upphör advokat alt vara svensk medborgare eller inträderbeträffande honom sädan omständighet, att han enligt 2 § andra eller tredjestycket icke må antagas till ledamot av samfundet, vare han skyldig atl genast ' Senaste lydelse 1963:149. -Senaste lydelse 1980:101. Prop.1982/83:42 3 Nuvarande lydelse Förestagen lydelse utträda; gör han det ej, förordne styrelsen om hansuteslutning. Samma lag vare, om advokat flyttar ur riket och styrelsen ejmedgiver, atl han må kvarstå såsom ledamot av samfundet. 1 beslul, varigenom någon uteslutits ur samfundet, måförordnas, all beslutet genast skall gå i verkställighet. Brolt mot tystnadsplikt enligl 4 § första stycket tredjemeningen må ej åtalas av annan än juslitiekanslern. Ålal må väckas endasi omdel är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft den . Bestämmelseni 7 § om straffavgift tillämpas dock inte i fråga om förhållande som hänför siglill tiden före ikraftträdandet. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs all 20 § kommunalskallelagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse 20§' Vid beräkningen av inkomsten från särskildförvärvskälla skall alla omkostnader under beskattningsåret för intäkternasförvärvande och bibehållande avräknas frän samtliga intäkter i pengar ellerpengars värde (bruttointäkt), som har influtit i förvärvskällan underbeskattningsåret. Alt koncernbidrag som inle utgör sädan omkostnad, ändå skallavräknas i vissa fall och inräknas i brutloinläkl hos mottagaren framgår av 43§ 3 mom. Avdrag får inte göras för: Avdrag fär inte göras för: den skallskyldiges levnadskpsl- den skattskyldiges levnadskost nader och därtill hänförliga utgifter, nåderoch därtill hänförliga utgifter, såsom vad skallskyldig utgett som såsomvad skatlskyldig utgett som gåva eller som periodiskt understöd gåvaeller som periodiskt understöd eller därmed jämföriig periodisk ut- ellerdärmed jämföriig periodisk ut betalning lill person i sitt hushåll; betalninglill person i sill hushåll; kostnader i samband med kostnader i samband med plockning av vilt växande bär och plockning av vilt växande bär och svampar lill den del kostnaderna svampar lill den del kostnaderna inte överstiger de intäkter som är inle överstiger de intäkter som är skattefria enligl 19 §; skattefria enligl 19 §; ' Lydelse enligt prop. 1982/83:11. värdet av arbete, som i den skallskyldigesförvärvsverksamhet utförts av den skanskyidige själv eller andre maken elleravden skallskyldiges barn som ej fyllt ; ränla pä den skatlskyldiges eget kapital som har nedlagtsi hans förvärvsverksamhet; svenska allmänna skaller; kapitalavbetalning på skuld; avgift enligt 8 kap. studieslödslagen (1973:349); avgift enligt lagen (1972:435) om överlaslavgift; ' avgift enligt lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m.m.; avgift enligl 99 a § utlänningslagen (1980:376); avgift enligt 26 § arbetstidslagen (1982:000); belopp, för vilket arbetsgivare är belalningsskyldig enligl75 § uppbördslagen (1953:272) eller för vilket betalningsskyldighetföreligger på grund av underlåtenhet all göra avdrag enligl lagen (1982:000) omavdrags- och uppgiftsskyldighel beträffande vissa uppdragsersätlningar; avgift enligl lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; överförbrukningsavgifl enligt ransoneringslagen(1978:268); ränta på lånat kapital till den del räntan läcks av sädanlstatligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna lill 24 §; kapitalförlust m.m. i vidare mån än som får ske enligt 36 §. (Se vidare anvisningarna) värdet av arbete, som i den skatlskyldigesförvärvsverksamhet utförts av den skallskyldige själv eller andre maken ellerav den skatlskyldiges barn som ej fyllt ; ränla pä den skallskyldiges egel kapital som har nedlagtsi hans förvärvsverksamhet; svenska allmänna skatter; kapitalavbetalning på skuld; avgift enligt 8 kap. studieslödslagen (1973:349); avgift enligt lagen (1972:435) om överlaslavgift; avgift enligt lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m.m.; avgift enligl 99 a § utlänningslagen (1980:376); avgift enligl 26 § arbetstidslagen (1982:000); straffavgift enligt 8 kap. 7 § tredje stycketrättegångsbalken: belopp, för vilket arbetsgivare är belalningsskyldig enligl75 § uppbördslagen (1953:272) eller för vilket betalningsskyldighetföreligger pä grund av underiåtenhet att göra avdrag enligl lagen (1982:000) omavdrags- och uppgiftsskyldighet be-träftände vissa uppdragsersätlningar; avgift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; överförbrukningsavgift enligt ransoneringslagen(1978:268); ränta på lånat kapital till den del räntan täcks av sådantstatligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna lill 24 §; kapitalförlust m.m. i vidare män än som får ske enligt 36 §. Denna lag träder i kraft den . 1982/83:42 5 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1. , , , , , , ,, S. , , , , B. , ,, , R. Carisson, Lagrådsremiss om disciplinära verksamhet advokatsamfunds styrelse tillsatte den 14 maj1976 en kommitté med uppdrag all utreda samfundels disciplinförfarande och dedisciplinära påföljderna. Kommittén redovisade resultatet av sitt arbete ibetänkandet Advokatsamfundels disciplinära verksamhet. Sedan styrelsen berettsamfundels lokalavdelningar tillfälle atl yttra sig över kommitténs förslag,lade styrelsen fram etl delvis reviderat förslag lill ändringar irättegångsbalken (RB) och samfundets stadgar vid samfundels ordinariefullmäktigemöte . Fullmäktige beslöt i enlighet med styrelsensförslag. Styrelsen har därefter i skrivelse lill regeringenhemställt att regeringen fastställer de av fullmäktige beslutade ändringarna isamfundels stadgar samt alt 8 kap. 7 § RB ändras i enlighet med styrelsensreviderade förslag. Till protokollet i detta ärende bör fogas styrelsensskrivelse lill regeringen jämte bilagor i nu aktuella delar som bilaga I. Regeringen har i beslul den lOjuni 1982 fastställt vissaav de i skrivelsen upptagna ändringarna i samfundels stadgar (se SFS 1982:415).Frågan om fastställelse av övriga stadgeändringar har samband med de frågor somjag kommer alt behandla i del följande. De av fullmäktige antagna-förslagen lilländring av stadgarna i dessa delar ingår som underbilaga 3 till styrelsensskrivelse. Jag avser nu all la upp frågan om lagstiftning pä grund avdel förslag om straffavgift som förs fram i styrelsens skrivelse. Jag ämnarockså behandla frägan om tystnadsplikt för bl.a. ledamöterna avdisciplinnämnden. Med hänsyn bl.a. lill atl samtliga lokalavdelningar inomsamfundet har beretts tillfälle atl yttra sig över disciplinkommillénsbelänkande och där-tl 1982/83. 1982/83:42 6 vid i huvudsak biträtt förslagel om straffavgift har jag inleansett det vara erforderligt all remissbehandla förslaget. Beträffande fråganhur lystnadsplikten för ledamöterna av disciplinnämnden bör regleras harsynpunkter inhämtats från juslitiekanslern () och . Dessainstanser har biträtt de förslag jag nu lägger fram. 2.1 Straffavgift scm disciplinär påföljd När infördes blev advokatväsendetreglerat i lag (8 kap. RB). Huvudsyftet med regleringen var att i möjligastemän säkerställa den rätlssökande allmänhetens intresse av atl kunna fä biträdeav personer - som besatt de nödvändiga kvalifikationerna. syfte kundevinnas genom all fick en i viss män offenlligrältslig slällningoch underkastades kontroll. 1 8 kap. sägs bl.a. att advokatär den som är medlem av och alt samfundets stadgarfastställs av regeringen. Enligt 8 kap. 4 i? RB skall en advokat vid utövande av sinverksamhet redbart och nitiskt utföra de uppdrag som har anförtrolls honom ochi allt iaktta god advokatsed. En motsvarande bestämmelse finns intagen i samfundelsstadgar. 1 8 kap. 7 § RB föreskrivs att en advokat som i sin verksamhel uppsåtligengör orätt eller annars förf'ar oredligt skall uteslutas ur samfundet. Enadvokat kan ocksä meddelas varning eller erinran. Vad som ligger i begreppet god advokatsed har inte närmarepreciserats i eller i stadgarna. Inom advokatkåren har delemellertid utbildats vissa yrkesetiska principer. År 1971antog samfundets styrelse vägledande regler om god advokatsed, vilka i allt väsenlliglutgjorde en kodtfiering av de normer som dittills tillämpats och upprätthållitsi samfundels disciplinära verksamhet. Tillsynen över advokatväsendel utövas av styrelsen. Dennabestår av en ordförande, en vice ordförande samt nio andra ledamöter jämte niosuppleanter. Samtliga är advokater. Styrelsen väljs av fullmäktige som är detorgan genom vilket advokaterna har rätt alt della i samfundels verksamhel. En väsentlig del av tillsynen hänför sig till dendisciplinära verksamheten. Görs hos styrelse en anmälan molen advokat eller uppkommer annars en fråga om åtgärd mol en advokat, är del iförsta hand styrelsen som lar upp ärendet. Även JK har befogenhet att hosstyrelsen påkalla åtgärd mot en advokat som åsidosätter sina plikter. Finner styrelsen att en disciplinär åtgärd inte ärpåkallad, får styrelsen avgöra ärendet. I annat fall skall ärendet hänskjutas lillsamfundels disciplinnämnd. Har styrelsen funnit all en väckt fråga omdisciplinärt ingripan- 1982/83:42 7 de mol en advokat inte föranleder alt ärendet skall hänskjutaslill disciplinnämnden, kan JK efter del all han har fän delav beslulel. påkalla åtgärd mol advokaten. Denna befogenhet föreligger oavsettom JK har tagit initiativ lill ärendet hos styrelsen eller ej. består av en ordförande, en viceordförande och sju andra ledamöter. Två av dessa är offentliga representanteroch utses av regeringen. Övriga ledamöter är advokater och väljs av fullmäktige. Nämndens beslut kan överklagas hos högsta domstolen (HD)av JK. Beslul om uteslutning kan överklagas lill HD även av den som uteslutitsur samfundet. En advokat som har tilldelats varning eller erinran kan dock inleöverklaga ett sådant beslul. 2.7.2 Nuvarande discipUnåra påföljder Beslämmelser om disciplinära åtgärder mol advokat finns i8 kap. . De åtgärder som kan tillgripas är f.n., som tidigareberörts, uteslutning, varning och erinran. Enligl 7 § skall en advokat som isin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt uteslutasur . Är omständigheterna mildrande, fär han i stället tilldelasvarning. Om en advokat annars åsidosätter de plikter som åvilar honom somadvokat, får han meddelas varning eller erinran. Är omständigheternasynnerligen försvärande, fär han uteslutas ur samfundet. 2.1.3 Satnfundets förslag titt straffavgift Enligl samfundels förslag bör del nuvarande påföljdssystemeldifferentieras genom all en straffavgift om lägst 1000 och högst 15 000 kronorinförs i syfte all förstärka varningspåföljden. Avgiften skall kunna åläggas,om del föreligger särskilda skäl lill del. Beslutet skall inte kunnaöverklagas. Enligt förslagel bör straffavgiften likställas med de sladgeenligaavgifter som en advokat har atl erlägga till samfundet eller lill den avdelningav samfundet som advokaten tillhör eller serviceersätlning till AdvokatersServiceakliebolag. Om en advokat inle efter anmaning fullgör sin skyldighet alterlägga sädana avgifter eller serviceersätlning, skall styrelsen enligl 50 §stadgarna förklara atl han har utträtt ur samfundet. Detsamma skulle såledesgälla i fråga om straffavgift. Om det föreligger särskilda skäl, t.ex. sjukdom,svag ekonomi eller ömmande sociala skäl, skall styrelsen dock helt eller delviskunna efterge en ålagd straffavgift. Ålagda straffavgifter skall tillfallaSveriges advokatsamfunds ersättningsfond. Förslagel utgår från atl avgifteninte är avdragsgill vid inkomstbeskattningen. I fräga om tillämpningen av den föreslagnadisciplinpåföljden anförs i kommitténs betänkande bl.a. att varning i föreningmed straffavgift är avsedd all utgöra en påföljd som lill sin svårhetsgradligger mellan uteslutning och enbart varning. Den skall kunna tillgripas delsi sädana fall där uteslutning i princip är obligatorisk men mildrandeomständigheter förelig- Prop.1982/83:42 8 ger och dels i sådana fall där varning kan meddelas men omständigheiernaär synnerligen försvårande. Avsikten är däremot inte att mjuka upp huvudregelnom uteslutning i de fall nägra mildrande oinständigheter inte föreligger. torde den föreslagna påföljden fä slor praktisk betydelse i sädanafall där omständigheterna är synnerligen försvårande utan att uteslutning ärobligatorisk. I sådana situationer har disciplinnämnden haft allvälja enbart mellan uteslutning och varning trots atl varning framstått som enalltför mild påföljd och uteslutning som en alltför drastisk åtgärd. Som exempel på sist nämnda fall nämns i belänkandetbristfällig bokföring och/eller slarv med all avskilja klienimedel. Denna typav försummelse uppvisar enligt kommillén en mycket varierande svårhetsgrad.All i situationer som varken är mera bagaldlariade eller myckel svåra varanödsakad att schablonmässigt döma lill enbart varning har tett sig otillfredsställande.Enligl kommitténs uppfattning föreligger i dessa fall behov av ett meradifferentierat påföljdssystem. Ett annat fall kan vara att en advokat gör sigskyldig lill upprepade förseelser vilka var för sig har föranlett varning ochdär alltså uppenbar tredska utmärker advokatens handlingssätt men däruteslutning på grund av synnerligen försvärande omständigheter inte ansettsböra tillgripas. Beträffande klagorält för advokater mot beslut om varningjämte straffavgift anser kommittén all skäl torde saknas atl medge sådan rätti de fall straffavgiften uppgår till ett relativt måttligt belopp. Enligt kommilténsmening är frägan dock mera tveksam om avgiften uppgår till ett betydandebelopp. Med hänsyn lill del relativt begränsade avgiftsmaximum somstraffavgiften enligl förslaget fär uppgå till saml lill styrelsens möjlighelalt nedsätta eller efterge straffavgiften anser kommittén att något behov av besvärsrällinte föreligger. I betänkandet berör kommittén även den situationen all enadvokat för samma förseelse dels av domstol ådöms böter och dels av disciplinnämndenmeddelas varning jämte straffavgift. Enligt kommitténs mening finns detanledning alt räkna med alt den instans som dömer sist. vare sig det är endomstol eller disciplinnämnden, vid bestämmandet av påföljden tar hänsyn lillden ekonomiska sanktion som har ådömts advokaten av den instans som har dömtförst. Kommittén erinrar också om atl styrelsen enligl förslagel skall kunnaefterge eller nedsätta straffavgiften i de fall advokaten förutom straffavgiftdöms lill straff av domstol. Jag vill till en början understryka viklen av atladvokatsamfundet i sin disciplinära verksamhet har tillgång till effektivaåtgärder. Mol del nuvarande påföljdssystemel kan riktas den kritiken allskillnaden i stränghet mellan varning och uteslutning är alltför slor, vilket -som också har påpekats i betänkandet - i vissa fall kan leda till etlotillfredsställande Prop.1982/83:42 9 Den föreslagna straffavgiften synes vara ell lämpliglsätt all förslärka varningsinsiilulel och möjliggöra ett mera nyanserat päföljdsval.Latituden mellan lägsta och högsta belopp lill vilket straffavgiften får uppgåsynes väl avvägd. Jag förordar atl förslagel i den delen genomförs. Jag kan ocksäställa mig bakom förslaget att straffavgiften jämställs med övriga avgifter somen advokat har atl erlägga lill samfundet och atl en bestämmelse om della lasin i samfundets stadgar. Förslaget innebär i den delen all en advokat som trotsanmaning inle betalar en ålagd straffavgift skall av styrelsen förklaras hautträtt ur samfundet. För altmöjliggöra en nyanserad tillämpning av bestämmelserna om straffavgift föreslås,som tidigare berörts, atl del i stadgarna las in en bestämmelse som ger styrelsenmöjlighet alt helt eller delvis efterge en ålagd straffavgift, om delföreligger särskilda skäl lill del. Som exempel på omständigheter som bör kunnaföranleda jämkning av straffavgiften nämns sjukdom, svag ekonomi eller ömmandesociala skäl. Även den omständigheten alt advokaten förutom straffavgiften avdomstol dömts till påföljd för samma förfarande bör enligt min mening kunnautgöra anledning för styrelsen alt helt eller delvis befria honom fränstraffavgiften. som en domstol bör vidare vid sinbedömning av påföljdsfrågan kunna la hänsyn lill en redan ålagd påföljd församma förfarande. Mol förslagelom atl ålagda straffavgifter skall tillföras samfundels ersättningsfond harjag ingen erinran. Enligl stadgarna för fonden har den till ändamål att beredasamfundet möjlighet att ersätta skada till följd av brottsligt förfarande frånen advokats eller hos honom anställds sida. Med hänsyn lill straffavgiftens karaklärär del naturligt all den tillförs fonden. Som kommittén har föreslagit böravgiften inte vara avdragsgill vid laxering lill inkomstbeskattning. En komplellerandebestämmelse bör därför införas i kommunalskatlelagen (1928:370). I likhetmed samfundet anser jag all del med hänsyn lill del relativt begränsade maximumlill vilket straffavgiften får uppgå inle är påkallat atl införa besvärsrällför den som drabbas av en sådan påföljd. Jag vill erinra om all styrelsen enliglförslagel skall kunna nedsätta eller efterge straffavgiften. Som tidigare nämnts kan JK överklaga disciplinnämndens beslulhos HD. Till följd härav kan frägan om åläggande av straffavgift och avgiftensstorlek komma under HD:s prövning. 2.2 Tystnadsplikt för ledamöterna i disciplinnämnden m.m. 2.2.7 Frågans tidigare behandling Sedan den ingår i disciplinnämnden tvä avregeringen utsedda offentliga representanter. Den nya ordningen med offentligarepresentanter i disciplinnämnden väcker frågan i vilken mån dessa ärunderkastade tystnadsplikt. 1981/82:57 om försvararjäv m.m. uttaladesall sam- Prop.1982/83:42 10 hällsrepresenlanterna omfattas av den lystnadsplikt som enliglsamfundets stadgar redan gäller för nämndens övriga ledamöter. Dennatystnadsplikt är emellertid inle försedd med någon uttrycklig sanklionsregd. Ipropositionen framhöll dåvarande departementschefen atl man borde övervägakompletterande föreskrifter om tystnadsplikt för de offentliga representanternai disciplinnämnden och all man samlidigt borde se över regleringen avtystnadsplikten såvitt gäller advokatrepresenlanterna i nämnden (prop.1981/82:57 s. 14). Jag avser alt nu ta upp dessa frågor. Del finns pä fiera häll beslämmelser om tystnadsplikt förledamöter av samfundet. Enligt 34 § andra stycket stadgar är enledamot av samfundet skyldig all, där god advokalsed så fordrar, förliga vadhan erfar i sin yrkesutövning. 1 8 kap. 4 § första stycket RB finns, som tidigare nämnts,föreskrifter om alt en advokat vid utövande av sin verksamhel redbart ochnitiskt skall utföra de uppdrag som har anförtrolls honom och i allt iaktia godadvokalsed. Samma stycke innehåller en hänvisning till 9 kap. 9 § sekretesslagen(1980:100, omtryckt 1980:880), där det finns en bestämmelse om tystnadspliktför advokater vid allmän advokatbyrå i ärenden om räilsligt biträde. Slutligenföreskrivs i 8 kap. 4 § första stycket RB all annan advokat är skyldig alt, därgod advokatsed så fordrar, förtiga vad han erfar i sin yrkesutövning. Ingen av de nu nämnda bestämmelserna om tystnadsplikt ärtillämplig på ledamöterna i disciplinnämnden i deras egenskap avnämndledamöter. I 47 § i samfundels stadgar finns emellertid beslämmelserom tystnadsplikt för ledamöter och suppleanter i styrelsen, för ledamöter avdisciplinnämnden saml för generalsekreteraren. Denna lystnadsplikt skalliakttas såväl av advokaterna som av de offentliga representanterna i disciplinnämnden.Tystnadsplikten gäller i fråga om vad de nu nämnda personerna på grund av enadvokats skyldighet alt lämna uppgifter och tillhandahälla handlingar harerfarit om denne och hans verksamhel. Denna tystnadsplikt är i motsats till tystnadspliktenenligt 8 kap. 4 § RB inte sanktionerad genom nägon straffbestämmelse. Den sombryter mol 47 § kan inle dömas lill ansvar enligl 20 kap. 3 § , somförutsätter alt tystnadsplikten grundar sig pä en författning. Som jag nämnde omfattar tystnadsplikten enligt 47 8stadgarna uppgifter som en advokat är skyldig all lämna. Sädan skyldighetföljer av olika beslämmelser. Enligl 8 kap. 6 § första stycket RB är en advokat skyldig atllämna styrelse de uppgifter som erfordras för styrelsens tillsynöver advokatväsendel. En motsvarande bestämmelse finns i 46 § i samfundetsstadgar. Sistnämnda paragraf ger ocksä styrelsen befogenhet Prop.1982/83:42 11 all efter fullmäktiges hörande meddela närmareföreskrifter angående uppgiftsskyldighelen. Enligl samma paragraf harstyrelsen möjlighet all bl.a. förordna om räkenskapsgranskning. Enligl 41 § andra stycket i stadgarna är en advokat, motvilken en anmälan har gjorts eller disciplinärt ingripande har ifrågasatts,skyldig att efter anmaning avge yttrande och förete de handlingar som styrelsenålägger honom atl tillhandahålla. Enligl 43 S i stadgarna föreligger motsvarandeskyldighet i förhållande lill disciplinnämnden. En advokats skyldighet all lämna uppgifter itillsynsärenden gäller även sädana uppgifter som omfattas av hans tystnadspliktmol klienten (se , God advokalsed, s. 315 och 607). Den tystnadsplikt som föreskrivs i 47 § iadvokatsamfundets stadgar för bl.a. ledamöter av disciplinnämnden omfattar inlebara advokaterna i nämnden utan också de offentliga representanterna.Bestämmelsen är inte straffsanklionerad. Den som bryter mot lystnadsplikten i47 § kan alltså inle dömas lill ansvar enligl 20 kap. 3 § eller enliglnågot annat slraffsladgande.