prop · G60355 · 1982-12-31 00:00:00 — omupphävande av beslutet om karensdagar, m. m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokollför de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen framläggs förslag om all återställa värdesäkringen av pensioneroch andra basbeloppsanknutna förmåner. Vidare föreslås att beslulel ominförande av karensdagar och andra försämringar i sjukförsäkringen upphävs,alt tidigare beslutade försämringar av arbetslöshetsförsäkringen undanröjs ochatl beslutet om försämring av statens bidrag till den kommunala barnomsorgenupphävs. Förslagom en höjning av mervärdeskallen och arbelmarknadsavgiften framläggs. Ifördelningspolitiskt syfte framläggs förslag om en höjning av subventionernapå baslivsmedel. Dessutom framläggs förslag till höjning av de allmänna barnbidragenoch flerbarnstilläggen. 1 1982/83. Prop.1982/83:55 2 Närvarande: slalsminislern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, S. , , , , B. , ,, , R. , Föredragande: statsministern och statsråden , , , , Proposition om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1 Återställande av den sociala tryggheten Ansträngningarna atl föra ur den ekonomiska krisenkommer ofrånkomligen all kräva uppoffringar av medborgarna. Utgångspunktenmåste då vara att de bördor som blir nödvändiga för att trygga sysselsättningenoch vårt lands ekonomiska oberoende skall bäras av alla grupper i samhället ochfördelas efter bärkafl. är en förutsättning för alt politiken skall kunnages den breda folkliga förankring som fordras för atl krispolitiken skall kunnakrönas med framgång. Etl viktigt led i strävan all nå social rättvisa är attslå vakt om den sociala tryggheten. Del finns nu inte utrymme för nyakostnadskrävande reformer på det sociala området. Strävan måste därför i förstahand vara atl försvara de trygghelsreformer som böljat raseras under de senasieåren. I en proposition bör regeringen nu framlägga förslag om - atl återställavärdesäkringen av pensioner och andra basbeloppsanknutna förmåner, - att avskaffa denyligen beslutade karensdagarna och försämrade ersättningsnivåerna inomsjukpenningsförsäkringen, - alt undanröjaförsämringen av arbetslöshetsförsäkringen, - alt upphäva beslulelom en försämring av statens bidrag lill den kommunala barnomsorgen i avvaktanpå atl ell nytt syslem hinner utarbetas. Mot bakgrund av den myckel allvarliga siatsfinansiellasituationen är del Prop.1982/83:55 3 nödvändigtall utgiftsökningar åtföljs av motsvarande inkomstförstärkningar.Finansieringen bör i första hand ske genom en höjning av mervärdeskallen. Förbätlringenav arbetslöshetsförsäkringen bör i sedvanlig ordning finansieras genom enhöjning av avgifter lill arbetsmarknadsfonden. Barnfamiljernahar i många fall en pressad ekonomisk situation. Genom en rättvisfördelningspolitik mäste vi värna om all barn och ungdomar får växa upp undergynnsamma förhållanden. Olika insatser för atl stödja barnfamiljerna ärnödvändiga för all nå delta mål. All erfarenhet visar all framför allt familjermed flera barn behöver elt ökat slöd från samhällels sida. I del följandeförordas därför en väsentlig ökning av slödel lill flerbarnsfamiljerna.Höjningar av barnbidragen, studiebidragen, och livsmedelssubventionen utgör,tillsammans med del ökade stödet till den kommunala barnomsorgen och den redanbeslutade höjningen av bostadsbidragen, väsentliga tillskoll lillbarnfamiljernas ekonomi. Sammantaget tillförs barnfamiljerna genom dessaförslag ca . Föranmotverka mervärdeskattehöjningens effekter på matpriserna bör en höjning ske avsubventionerna på baslivsmedel. 2 Förslagens statsfmansiella effekter Deåtgärder som föreslås i della sammanhang leder lill ökade utgifter för staten.Dessa utgifter faller lill en del på statsbudgeten, medan andra redovisas underden del av socialförsäkringssektorn som finansieras genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. Sålunda faller t.ex. merparten av kostnadernaför sjukförsäkringen på denna del av socialförsäkringssektorn, medan endasi enmindre del berör statsbudgeten. De samlade utgifterna för staten på statsbudgetenoch inom socialförsäkringssektorn är i korthet följande. Alt återställapensionernas värdesäkring m.m. medför en årlig utgiftsökning om 2,5 miljarderkr., medan återställandet av sjukpenningförmånerna och höjda barnbidrag ochflerbarnstillägg ökar de årliga utgifterna med ca . resp. ca0.8 miljard kr. (inkl. höjningen av del s. k. förlängda barnbidraget ochstudiebidraget). All bibehålla del nuvarande syslemel för statligt stöd lillbarnomsorgen kan beräknas medföra ökade årliga utgifter om ca . jämförtmed all genomföra beslul om en försämring.Slutligen medför återställandet av arbetslöshetsförsäkringen och de höjdalivsmedelssubventionerna en höjning av den årliga utgiftsnivån med 1,5miljarder kr. Sammantaget ökar med andra ord utgifternapå statsbudgeten och i socialförsäkringssektorn med ca . Somjag sade bör dessa utgiftsökningar finansieras genom en höjning avmervärdeskallen och den s.k. arbetsmarknadsavgiften. Dessa åtgärder ökar denstatliga sektorns årliga inkomster med ca 4,5 miljarder Prop.1982/83:55 4 resp. ca , dvs. sammantaget ca 6miljarder kr. Till denna förstärkning av statsinkomsterna kommer de indirektaeffekterna på statsbudgeten i form av ökade skatteinkomster, p.g.a.uppräkningen av pensioner, sjukersättning och ersätlning vid arbetslöshet.Sammanlagt uppgår dessa till ca . De ökade utgifter somregeringen föreslår motsvaras sålunda av förslagen om höjda inkomster förstaten. Enligl min mening är en sådan ansvarsfull finansiering avde här föreslagna åtgärderna på det sociala området nödvändig. , Lundkvistoch utvecklar härefter de närmare riktlinjerna för och utformningen avsina förslag till åtgärder. Dessa anföranden och förslag redovisas i underprotokollenför resp. social-, budget-, utbildnings-, jordbruks- och arbetsmarknadsdepartementen. Med hänvisning till vad som har anförts hemställer jagalt regeringen i en gemensam proposilion 1. hemställer altriksdagen godkänner vad jag har anfört om nödvändigheten av en samladfinansiering av de aktuella åtgärderna, 2. föreläggerriksdagen vad de övriga föredragandena har anfört för de åtgärder och deändamål som de har hemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar all genom proposilion förelägga vad föredragandena haranfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar att de anföranden som redovisas iunderprotokollen skall bifogas propositionen som bil. Prop.1982/83:55 5 Anmälan till proposition om upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. I Återställande av de ursprungliga grunderna förberäkning av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring Beräkning av pensioner och andra förmåner enligt lagen(1962: 381) om allmän försäkring görs med ledning av elt basbelopp somfastställs av regeringen enligt i lagen angivna grunder. Folkpensionsförmåner,pensionstillskott och ATP m. m. utgår med vissa procentandelar av basbeloppet.Syftet med alt anknyta bl. a. pensioner och andra socialförsäkringsförmåner lillbasbeloppet har varit att dessa förmåner därmed automatiskt skall värdesäkras. Basbeloppethar efter hand fått betydelse i allt fler sammanhang och styr numera de allraflesta förmåner och inkomslgränser m. m. inom socialförsäkringsområdet.Dessutom har det kommit att användas för värdesäkring av de kollektivavlalsregleradeförsäkringarna som kompletterar den allmänna försäkringen. Basbeloppet användsockså inom det privata försäkringsväsendet och i andra vilt skilda sammanhang. Genomförda ändringar av beräkningsunderlaget förbasbeloppet Reglerna för beräkning av basbeloppet finns i I kap. 6 §lagen (1962: 381) om allmän försäkring. fastställdes basbeloppetför vatje månad på grundval av konsumentprisindex före den månadbasbeloppet avsåg all gälla. multiplicerat meddel lal som angav förhållandet mellan del allmänna prislägel (konsumentprisindex)under andra månaden före den som basbeloppet avsåg och prisläget i september1957. Basbeloppet förändrades när jämförelsetalet hade ökat eller minskat med minsl3 %c. På förslag av den borgerliga regeringen beslöt riksdagenhösten 1980 om Prop.1982/83:55 6 ändring av beräkningsgrunderna vid fastställande avbasbeloppet (prop. 1980/81: 20, SfU 14, rskr 84). Ändringen innebar atl man vidberäkningen av förändringar i det allmänna prislägel inle längre tar hänsyntill indirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser saml alttillägg görs för subventioner. De ändrade reglerna tillämpades första gångenvid fastställande av basbeloppet för . Förutom atl de nyssnämnda kostnadsposterna exkluderatsfrån indexberäkningen för basbeloppet har de nya beräkningsgrunderna utformatsså att de prisförändringar som skall beräknas påverkar index med endasi 90 %.Detta beror på all energiposterna (av indexbasen) fortfarande liggerkvar vid indexvägningen men med oförändrade priser. Därmed får de varor m. m.som skall ingå i mätningarna av prisförändringarna en sammanlagd vikl av enbart90 % av indexbasen. Detta kan innebära en systematisk felberäkning av index med1/10 . Vid en antagen ökning av såväl energipriserna som övriga konsumentprisermed per är blir basbeloppsindex lägre änkonsumentprisindex. Utvecklas energipriserna snabbare än del allmänna prislägetblir skillnaderna större. Fr. o. m. den fastställs basbeloppet engäng i stället för (prop. 1981/82:50, SfU 6, rskr85). Basbeloppet räknas nu fram genom en jämförelse mellan del lal som angerförhållandel mellan det allmänna prislägel i november året före det år sombasbeloppet avser och prisläget . har basbeloppetfastställts till . Beslutet an fastställa basbeloppet endast en gång per årmedför alt ingen kompensation utges under det löpande kalenderåret för deprisstegringar som sker . Det bör dock observeras atl denna åtgärd inlehar någon inverkan på värdesäkringen , dvs. beslul all införa nya grunder förberäkningen av basbeloppet enligl den allmänna försäkringen tillkom underkraftiga invändningar från den socialdemokratiska oppositionen. Beslutetinnebär, som jag beskrivit, en långsiktig systematisk urholkning avvärdesäkringen av pensioner och andra förmåner som beräknas med ledning avbasbeloppet. Riksdagsbeslutet ger långsikliga effekter på samtligabasbeloppsanknutna bidragssystem. Förändringen har skapat slor oro ochosäkerhet för framliden inle minsl bland pensionärer och blivande pensionärer.Jag anser an del är viktigt all återskapa tilltron lill den allmännapensioneringen. De ursprungliga bestämmelserna om värdesäkring bör därföråterinföras från den . Denna återgång lill de tidigare reglernaför 1982/83:55 7 beräkning av basbeloppet slår därmed igenom vidbestämmandet av basbeloppet för . Basbeloppet för fastställssåledes på grundval av prislägel och med tillämpning av nugällande beräkningsregler. Mitt förslag om återgång lill tidigare beräkningsgrunderför basbeloppet föranleder ändring av 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Eftersom den ändrade lagbestämmelsen skall tillämpas först vidfastställandet av basbeloppet för behöver någol lagförslag i denna frågainle underställas . Jag avser all återkomma lill detta vid ellsenare tillfälle. Av vad jagnu anfört framgår all basbeloppet även fortsällningsvis bör fastställas atlgälla för kalenderår på grundval av prisutvecklingen under föregående år. För atlge en viss kompensation för prisökningar föreslår jag atl en extrahöjning av pensionsbeloppen genomförs den . Denna höjning bör fåformen av ell särskilt tilläggsbelopp till basbeloppet på . Del innebärall vid beräkningen av de pensionsförmåner och därmed jämförliga ersättningarsom skall utbetalas från den allmänna försäkringen skall det fastställdabasbeloppet som gäller fr. o. m. den höjas med . Pensionenför exempelvis en ålderspensionär med folkpension och fullt pensionstillskotthöjs därmed för år räknat med . utöver vad som följer av det fastställdabasbeloppet. Genom att kompensationen får formen av elt särskilttilläggsbelopp begränsas effekterna till de områden som särskilt åsyftas medåtgärden. Tilläggsbeloppet bör regleras i en särskild lag där del framgår förvilka förmåner tilläggsbeloppet skall tillämpas. Jag föreslår atl tilläggsbeloppet läggs till basbeloppetvid beräkningen av följande förmåner folkpension i form av ålderspension, förtidspension,sjukbidrag, änkepension, barnpension, barntillägg till folkpension,handikappersättning och vårdbidrag; allmän tilläggspension i form av ålderspension,förtidspension, sjukbidrag, änkepension och barnpension; arbetsskadelivränla och motsvarande ersättning enligtäldre lagstiftning. Inom upprättat lagförslag bör bifogasprotokollet i detta ärende som bilaga l.l. Jag räknar med att det föreslagna tilläggsbeloppet kommer atlöka kostnaderna för berörda pensionsförmåner m. m. med totalt 1 100 milj. kr.för år räknat. För /83 beräknar jag kostnaderna till 550 milj.kr. varav 300 milj. kr. belastar femte huvudtitelns förslagsanslag Folkpensioner.Med hänsyn till beloppets storiek bordet anvisas på tilläggsbudget lill Prop.1982/83:55 8 statsbudgeten för /83, trots att det härgäller elt förslagsanslag. Övriga kostnader för tilläggsbeloppet avserhuvudsakligen ATP-för- maner. Kostnaderna för den föreslagna återgången till tidigareberäkningsgrunder för basbeloppet är svåra alt beräkna, eftersom de blirberoende av prisutvecklingen. De sammanlagda kostnaderna för del föreslagnatilläggsbeloppet och återställandet av värdesäkringen kan dock beräknasmedföra en kostnadsökning av storleksordningen 2 500 milj. kr. för år räknat. De prisförändringar som följer av devalveringen av densvenska kronan kommer atl påverka basbeloppet och därmedpensioner m.m. En förutsättning för atl devalveringen skall få avsedd effekt äremellertid alt olika grupper inle utverkar kompensation för de prisökningar påimportvaror m.m. som devalveringen leder till. Företrädare för har ocksä förklarat som sin mening alt pensionärerna ärberedda all i den svåra krissituation befinner sig i göra sammauppoffringar som andra grupper förutsätts göra, nämligen avslå frånkompensation för den del av prisstegringarna som föranleds av devalveringen.Företrädare för har också vid olikatillfällen förklarat sig vara beredda att medverka i saneringen av Sverigesekonomi. Jag anser det vara mycket tillfredsställande allföreträdare för pensionärsorganisationerna på detta sätt markerar sin vilja altmedverka i återuppbyggnaden av ekonomi. Etl viktigt bidrag till ensådan återuppbyggnad är atl pensionärerna solidariskt avstår från kompensationför devalveringseffekien. Del gäller här en extraordinär engångsåtgärd som inlei övrigt får inverkan pä värdesäkringen av socialförsäkringsförmånerna. Jagavser att senare under innevarande återkomma lill frågan om på vilketsätt devalveringseffekten skall neutraliseras fr. o. m. . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag har anfört om återgång till tidigareberäknings grunder för basbeloppet enligl lagen om allmän försäkring, 2. antaga förslagellill lag om tilläggsbelopp lill basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m.m., 3. lillFolkpensioner på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:55 9 2 Ändring av tidigare riksdagsbeslut om karensdagar m. m. inom sjukförsäkringen Sjukpenningförsäkringenomfattar svenska medborgare och i bosatta utländska medborgare som ärinskrivna hos allmän försäkringskassa. För rån till sjukpenning krävs atl denförsäkrade har en beräknad årlig förvärvsinkomst av . eller är s.k.hemmamake. Sjukpenning ulgår vid sjukdom som sätter ner arbetsförmågan med minslhälften. Sjukpenning utgår i form av hel eller halv sjukpenning. Hel sjukpenningutgör i princip av den försäkrades arbetsinkomst upp till 7,5 gångerbasbeloppet (. ) delad med 365. Årsinkomsten fördelas såledesvid fastställandet av sjukpenningen på årets samtliga dagar. Sjukpenning utgesi princip för varje kalenderdag då arbetsförmågan är nedsatt, oavsett omarbete skulle ha utförts den dagen eller inte. hel sjukpenning8 kr. Föfden dag då sjukdomsfallet inträffade utgår som regel ingen sjukpenning. Som insjuknandedagräknas normall den dag då anmälan om sjukdomsfallet görs hosförsäkringskassan. Försjukdomsfall som varar utöver insjuknandedagen gäller en s.k.fridagsregel. Den innebär, att sjukpenning inle utges för dagar då denförsäkrade ändå inle skulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning, dockhögst två sådana dagar. Densom är försäkrad för sjukpenning som svarar mol inkomst av annat förvärvsarbeteån anställning (egenföretagare) har räll all välja karenslid för sädansjukpenning. Karensliden kan efter den försäkrades val bestämmas lill 3, 33eller . innebär att sjukpenning som grundas på annatförvärvsarbete än anställning inle ulgår för de första 3, 33 eller 93 dagarnaav en sjukperiod, insjuknandedagen inräknad. Bestämmelserna som rör insjuknandedagenoch fridagsregeln gäller inle i fråga om sjiikpen-ning med karenslid. Ändraderegler enligt riksdagsbeslutet om karensdagar m. m. Påförslag av den tidigare regeringen beslöt atl del fr. o. m. den 1januari 1983 skall införas ell syslem utan ersätlning (karensdagar)vid varje sjukdomsfall (prop. 1981/82: 144, SfU 15, rskr 341). För personer medofta återkommande sjukdomsfall kompletteras de nya reglerna med etthögriskskydd. Delta skydd är så utformat alt antalet karensdagar begränsas till10 . I samband med införandel av karensdagar slopasden nuvarande fridagsregeln. Den nuvarande insjuknandedagen bibehålls ochräknas inte in i karensdagarna. För att skall belraktas som insjuknandedagkrävs dessutom alt den-försäkrades arbetsförmåga den dagen är nedsatt med minslhälften. Prop.1982/83:55 10 Kompensationsgraden för inkomstbortfallet vid sjukdomsänks från av den sjukpenninggrundande inkomsten efter insjuknandedagen i varje sjukperiod. En ytterligare begränsningav kompensationsgraden görs för inkomstdelar mellan 5,5 och 7,5 gångerbasbeloppet. För delta inkomstinlervall ulgår ersättning av densjukpenninggrundande inkomsten. Denna sänkning gäller ulan tidsbegränsning. Reglerna om lägre kompensationsgrad fram lill 90:e dagenoch för högre inkomstdelar avses gälla även för föräldrapenning som ulgår vidtillfällig vård av barn, för havandeskapspenning, för ersättning tillsmittbärare och för arbetsskadeförsäkringen . I en socialdemokratisk reservalion till socialförsäkringsulskoltelsbelänkande över regeringens proposilion yrkades avslag på propositionen. Ireservationen pekades bl.a. pä alt försämringarna hårdast drabbar industrinsarbetare, personer som arbetar med livsmedel och i värdyrken samt dehandikappade. I reservationen pekades också på atl samordningen mellanarbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen innebar atl förslaget ipropositionen kom i konflikt med den av undertecknade ILO-konvenlionennr 121 angående förmåner vid arbetsskada. Reservanterna pekade slutligen på allregeringen i propositionen underiåtit atl nämna alt de beräknade besparingarna,på grund av att sjukpenningen är skattepliktig inkomst, innebar elt kraftigtminskal skalleunderiag inle bara för slaten utan också för kommuner ochlandsting. De förslag till ökad självrisk inomsjukpenningförsäkringen som framfördes i prop. 1981/82; 144 om ändringar isjukförsäkringen m. m. möttes av en nedgörande kritik. Socialdemokraternaframhöll atl i den mån besparingar måste göras av de offentliga utgifterna ärdet utomordentligt angeläget atl effekterna av besparingarna fördelas på etl fördelningspolitiskträttfärdigt säll. Försämringarna i sjukpenningförsäkringen drabbar iställethårt personer som tillhör de ekonomiskt sämst ställda grupperna i samhället,nämligen de lågavlönade, personer med svag hälsa och handikappade. Frånhandikapporganisationernas sida har denna besparingsåtgärd betraktats som detmest allvarliga angreppet mol del sociala irygghelssyslemet. Särskilt hårt drabbas också personer som arbetar ipåfrestande arbetsmiljöer med större risk för skador och sjukdomar. Olika avtalsförmänerför offentliganställda och tjänstemän på den privata sektorn innebär dessutom atlförsämringarna i sjukförsäkringen slår hårdast mot privatanställda arbetare.En ytterligare invändning mol de beslutande reglerna är atl de p. g. a.samordningen mellan sjukförsäkringen och arbeisskadeförsäkringen, kommer ikonflikt med den av ratificerade ILO-konvenlionen nr 121 om förmånervid arbetsskada. 1982/83:55 11 Ändringarnaav sjukförsäkringsreglerna innebar visserligen besparingar inomsjukförsäkringens utgifter, men en rad olika omständigheter medför atlbesparingseffekten reduceras avsevärt. I propositionen saknades en redovisningav denna tolaleffekl av de föreslagna åtgärderna. Vid riksdagsbehandlingenmotsatte sig socialdemokraterna kraftigt att propositionsförslagen genomfördes.Socialdemokraterna deklarerade också avsikten all - om förslagen bifölls -senare riva upp beslulel om del blev en socialdemokratisk regering efterhöstens val. Propositionens förslag bifölls i med en rösts övervikt. Mot denna bakgrund och medhänvisning till vad slalsminislern anfört i det föregående föreslår jag atlriksdagsbeslutet om försämringar i sjukförsäkringen fr.o.m. den I januari 1983upphävs i sin helhet. Detta innebär att de två nya karensdagarna i försäkringeninte genomförs. Vidare genomförs inte de förändrade reglerna angående insjuknandedagen,avskaffandet av den s.k. fridagsregeln, liksom inte heller sänkningarna avsjukpenning-försäkringens ersättningsnivå. De beslutade försämringarna aversättningsnivån gäller även för föräldrapenning som utgår för tillfällig vårdav barn, för havandeskapspenning, för ersättning lill smittbärare samt för arbeisskadeförsäkringenunder samordningsliden. Dessa försämringar bör således inle heller genomföras. I proposilion 1981/82; 144gjordes vissa beräkningar över storleken av de besparingar inomsjukpenningförsäkringen som de ändrade reglerna skulle innebära. De totalabesparingarna inom sjukförsäkringen (inkl. föräldraförsäkringen) blev därvid I870 milj. kr. Denfortsatta minskningen av antalet sjukdagar som ersätts från sjukförsäkringenhar emellertid reducerat försäkringsutgifterna i sädan utsträckning atleffekten av besparingsåtgärderna nu kan beräknas lill följande belopp (helärseffekt). Ändradeersättningsregler för insjuknandedagen 320milj. Införande av 1400 " kompensationsgrad för de första 90 sjuk dagarna 260 kompensationsgrad för inkomstdelar mellan 5,5 och 7,5 gånger basbeloppet 90 " Fråndessa belopp avgår kostnaden för Högriskskydd -140 " Slopad fridagsregel -180 " Totalt 1750 milj. kr. Härtillkommer kostnaderna för föräldraförsäkringen med 10 milj. kr. Sammantagetinnebär därmed mitt förslag om upphävande av de beslutade försämringarna inomsjukförsäkringen atl utgifterna för sjukförsäkringen och föräldraförmånernakommer all bli I 760 milj. kr. högre per är räknat än om besparingsåtgärdernaskulle fullföljas. Prop.1982/83:55 12 ca 1 500 milj. kr. täckas genom arbetsgivaravgifter ochavgifter från egna företagare medan återstående eller ca 260 milj. kr.skall täckas av statsbidrag. /83 påverkas med hälften av nämndabelopp, vilket innebär atl förslagsanslaget Bidrag lill sjukförsäkringen får enökad belastning med 130 milj. kr. Detta belopp bör anvisas pä tilläggsbudget I. I samband med beslutet om besparingarna inomsjukpenningförsäkringen beslöt om en minskning av uttaget avarbetsgivaravgift till sjukförsäkringen med 1,från 10,5 till 9% avavgiftsunderlaget och motsvarande höjning av avgiftsuttaget tillfolkpensioneringen från 8,45 till 9,. Med utgångspunkt års avgifter och en förväntadlöneutveckling och 1983 skulle elt avgiftsuttag försjukförsäkringen på ge en inläkt på 27165 milj. kr. Denna avgift skall läcka85% av kostnaderna för sjukförsäkring, föräldraförsäkring och försäkringskassornasförvaliningsulgifter. Med nuvarande beräkningar av kostnaderna för kalenderåret1983 beräknas av anslagsbehovet utgöra 28080 milj. kr.