prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna om låntill insats vid förvärv av bostadsrätt finns i förordningen (1982: 541) om låntill grundavgiften vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Insatslånen är behovsprövade. De lämnas med etlbelopp som motsvarar av grundavgiften. Lånet får dock inle översliga 20%av lägenhetens andel av anskaffningskostnaden för fastigheten ellertomträtten. Lånebeloppet måste också uppgå till : För insalslånskall betalas ränla efter en räntesats som fastställs av regeringen för ellkalenderår i sänder. Amortering betalas enligt de villkor som gäller för annuilelslånmed ränla. Eftergift av hela eller en del av lånet kan medges om del finnssynnerliga skäl med hänsyn till låntagarens inkomst- ochförmögenhetsförhållanden på . Utbetalningarna avinsalslån belastar under budgelårel 1982/83 reservationsanslaget B 3. 1982/83:100 Bilaga 13 69 Långivningensomfattning är svär atl beräkna. Bosladsslyrelsen hänvisar fill denuppskattning som gjordes i prop. 1981/82:169 med förslag till åtgärder för attfrämja övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. Därvid aniogs all vid enomvandling av 5 000 lägenheter antalet ansökningar om län inte tordekomma atl översliga 1 000. Detta motsvarar en lånevolym pä ca 25 milj. kr. i 1980 ärsprisnivå. Enligl styrelsensuppfattning torde ca 10 milj. kr. bli utbetalat under /83 och 25milj. under /84. Lån lill insatsen vid ombildning avhyresrätt till bostadsräft belastar underinnevarande budgetår reservationsanslaget B 3. Lån lill bostadsbyggande. Jag finner del rimligl atl dehushållskalegorier som har svårigheter alt ta upp lån på den allmännakreditmarknaden även fortsättningsvis ges möjlighel all erhålla etl statligtläneslöd så atl de inle av ekonomiska skäl tvingas att avstå frän atl della ien övergång lill bostadsrätt. Ett särskilt reservationsanslag bör skapas för utbetalning av län för delta ändamål. Bosladsslyrelsen haruppskattat medelsbehovet till 25 milj. kr. under /84. Med hänvisning fillvad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslär all fill Lån tiUförvärv av bostadsrätt för budgelårel 1983/84 anvisa ell reservationsanslag av . Byggnadsforskning, energihushållning m. m. förbyggnadsforskning har som uppgift atl initiera och stödja forskning, utvecklingoch rationalisering inom byggsektorn. Ansvarsområdet omfattar stora delar avsamhällsbyggandet. Rådet skall fördelatillgängliga medel lill dels verksamheten vid statens institut förbyggnadsforskning, dels andra forskningsinstitutioner, företag och enskildaforskare. Dessutom skall rådets kanslikostnader och övriga programverksamhet betalas med dessa medel. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 70 Rådet svarar inomsina program Samhällsplanering, Byggnadsplanering och Byggnadsteknikför det allmänna forsknings- och utvecklingsarbetet inombebyggelseplaneringens och byggnadsteknikens område. Med programmenByggnadsplanering och Byggnadsteknik samordnas slöd lill forskningsinriktatexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen. Rådet ansvararvidare för program 3 Energianvändning för bebyggelse inom det avriksdagen beslutade huvudprogrammet Energiforskning (prop. 1980/81:90, NU1980/81:60, rskr 1980/81:381 samt prop. 1980/81: 133, CU 1980/81:37, rskr1980/81:384). I den programstruktur som tillämpas av rådet motsvaras dellaverksamhetsområde av programmet Lokala energikällor. Rådet svarar slutligen förforsknings-, utvecklings- och demonslra-tionsverksamhet m. m. som rör energihushållning i ny ochbefintlig bebyggelse och installationsteknik som är anpassad lill nyavärmelillförselsätl. verksamhetsområde motsvaras av programmet Energihushållning.Med dessa båda program samordnas slöd lill forskningsinriktat experimentbyggande inom energiområdet. Rådels verksamhel finansieras underinnevarande budgetår över följande anslag på statsbudgeten. Lån lill experimenlbyggande inombostadsförsörjningen. Lån lill experimenlbyggande inom energiområdet m.m. Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. Under industridepartementets huvudtitel: Energiforskning, Program 3 Energianvändning förbebyggelse. I följandesammanställning redovisas del totala beslulsulrymmel under /83inom rådels ansvarsområde. Beslutsramarna är fördelade på program och anslag. Beslulsramar milj. kr. 1982/83:100 Bilaga 13 71 Del åligger rådet all löpandeupprätta verksamhetsplaner. 1 anslagsframställningen för /82lämnade rådet en sädan plan för verksamheten under budgetåren 1981/82-1983/84.Budgelårel 1983/84 är således i del nu pågåendeireårsprogrammet. Verksamheten under deninnevarande planeringsperioden har inom områdena energianvändning ochenergihushållning sin utgångspunkt i beslul i anslutning till denenergipolitiska propositionen (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr1980/81:381) och propositionen angående riktlinjer för energisparverksamhelen ibyggnader m. m. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr 1980/81:384). När del gällerverksamheten i övrigt gav statsmakterna i samband med 1981 ärsbudgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 16, CU 1980/81:29, rskr 1980/81:244)vissa rikfiinjer för forsknings- och utvecklingsverksamheten undertreårsperioden. Statsmakternas ställningstaganden med anledning av 1982 årsbudgetproposifion (prop. 1981/82:100 bil. 16, CU 1981/82:24, rskr 1981/82:238)innebar all de mål och rikfiinjer som tidigare beslutat omyllerligare underslröks. Statsmakterna har ocksäfr.o.m. /79 angett en planeringsnivå för den allmännabyggnadsforskningen. Enligl beslut skall rådet planera den ickeenergiinriktade verksamheten pä ell sådant säll all omfattningen budgetåret1984/85 inle överstiger 117 milj. kr. i del penningvärde som rådde budgetåret1981/82. I 1981 årsbudgetproposition framhöll föredraganden all del behövdes en samlad utvärderingoch analys av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som rådet harbedrivjt. Denna översyn är nu avslutad och resultatet har redovisats lillregeringen. Samlidigt har rådet pä uppdrag av regeringen redovisat sinuppfattning om behovet av forskning och utveckling inom byggsektorn under1980-lalel. förbyggnadsforskning lämnar i sin anslagsframställning en redovisning av denplanerade verksamheten inom de olika programmen i huvudsak enligt följande. Rådet koncentrerar sedanlänge sina insatser lill områdena energihushållning, värmepumpsteknik samlombyggnad och underhäll. Den inledda satsningen pä tunganläggningsteknik fortsätter. Rådets anslagsframställning för budgetåret1983/84 innebär i huvudsak etl fullföljande av redan fattade beslut. Mellanrådels huvudprogram sker emellertid en viss omfördelning lill förmän för detbyggnadstekniska området speciellt vad gäller material- och konslmktionsfrågor,produktionsfrågor och frågor om ekonomi i byggandet. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 72 Inom program 1,Samhällsplanering - planering, prioriterar rådet forsknings-och utvecklingsinsatser som kan medverka lill en bällre kostnadsslyrning avbebyggelseplaneringen och en bällre samordning av fysisk och ekonomiskplanering. Särskild vikl läggs vid sambandet mellan den fysiskaplaneringen och energiplaneringen i kommunerna samt vid utvecklingen avmetoder för samhällsekonomiska bedömningar. Verksamheten avgränsaslill områden som kan väntas bli strategiskt vikliga i kommunernas planering under 1980-lalet, Inom program 2,Byggnadsplanering, prioriterar rådet insatser som syftar till altbegränsa kostnadsutvecklingen i byggande och förvaltning och atl kartläggaangelägna bostadsbehov samt insatser inom bostads- och stadsförnyelseomrädel.I sammanhanget kan nämnas den tävling om "den goda bostaden i80-talels ekonomi" som rådet har utlyst . Syftet medtävlingen är all stimulera utvecklings- och experimentverksamhet saml atlbelysa byggnormernas betydelse för bostadsbyggandets kvalitet. Tävlingenväntas resultera i olika experimentbyggnadsprojekl . Program 3,Byggnadsteknik, omfaltar forsknings- och ulvecklingsverksamhet om material ochkonstmktioner inom byggnads- och anläggningsområdet saml frågor om produktion,drift och underhåll av byggnader och anläggningar. Bakomliggande teori- och metodutvecklingsamt branschgemensamma frågor om standardisering och egenskapsredovisning ingår ocksä i programmet.Programmet Byggnadsteknik priorileras i förhållande till den övriga ickeenergiinriktade byggnadsforskningen. Rådet har möjlighel all lämna lån lillexperimenlbyggande inom programmen Byggnadsplanering och Byggnadsteknik. I en skrivelseden 27 september1982 har rådet hemställt att den beslutsram som bestämmer utrymmet förverksamheten vidgas samt att de beslämmelser som reglerar långivningen i vissaavseenden ändras för all underlätta en planerad ökning avexperimenlbyggnadsverksamheten. Av skrivelsen framgår bl.a.följande. Experimentbyggnadsverksamhethar inletts i begränsad omfattning. har stöd främst lämnals lill hissinslallationer.Det tillgängliga utrymmethar av rädet bedömts vara så begränsat all en vidare information omkring verksamheten inte har ansetts befogad.Trots della har olika kategorier av beställare, entreprenörer ochmaterialtillverkare presenterat enrad uppslag för rådet. Det har då kommil fram alt en utvidgning av verksamheten lällare kan åstadkommas med vissaändringar i de nuvarande bestämmelserna för experimenlbyggnadslån.Rådet anser därför att stödet bör kunnalämnas som bidrag eller kombinationer av bidrag och lån. Rådet planerarnu en ökad experiment- och demonstralionsverksamhel inom ombyggnads- och sladsförnyelseområdel. Rådels planering för verksamheten ansluler nära lill de tankegångar somstadsförnyelsekommiltén har laglfram i sitt betänkande Stadsförnyelse och bostadsförbättring (SOU 1982/83:100 Bilaga 13 73 En ökad satsning pä experiment- ochdemonslralionsverksamhe-len bör enligt rådet i etl inledningsskede riktas in päytterligare försök med handikappanpassning. Vidare bör nägra geografiskt ochbyggnadstypolo-giskt väl valda objekt las fram för atl demonstrera varsamombyggnad. Därefter kan verksamheten successivt riktas in på metoder förförnyelse av bostadsområden saml pä byggprocessen. Rådet anser vidare all enutbildningsverksamhet som riktar sig till alla parter som medverkar i ombyggnads-och förnyelseverksamhelen behöver byggas upp. För detta syfte behöver denomfallande kunskap som redan finns sammanställas och föras ut. Väsentligakvalitativa förbättringar och bällre ekonomi vid ombyggnad skulle enligl rådetkunna vinnas om kunskapsnivån hos dem som medverkar i ombyggnadsprocessenhöjs. Enligl rådels uppfattningmåste en koncentrerad utbildningsaktivitet knyta an lill de forskningsresultatsom tas fram men också utnyttja de kunskaper som finns inomombyggnadssektorn. Experimenl-och demonstralionsverksamhelen bör dessutom kunnautnyttjas i skilda utbildningsmoment. När del gäller program 4, Lokala energikällor,följer verksamheten del Ireårsprogram för energiforskning som riksdagenbeslutat om. Verksamheten inriktas i huvudsak mot utvärderingen inom det s. k.Sol 85-program-mel, som behandlar fömtsättningarna för atl ta i anspråk lokalaenergikällor. I förhållande lill ireårsprogrammet föreslås emellertid vissamindre förändringar i strukturen för delprogrammen. Förändringarna syftar bl.a.lill all ge utrymme för all bällre beakta frågor om införande av ny energiteknikpå nivä och atl bättre anpassa verksamheten fill ulvär-deringsskedelinom Sol 85-programmet. Delprogrammet Värmepumpar följer i huvudsak verksamhetsplanen.Rådet konstaterar atl kunskaperna om hur värmepumptekniken kan ulnylljasfortfarande är otillräckliga och ulgör ett allvarligt hinder för införande avvärmepumpar i slor skala. Elt utbildningsprogram som riktar sig lill allainblandade kategorier är därför nödvändigt. Del industriella samarbetetfördjupas ytterligare. Delprogrammet Värmeulvinning ur mark och valleninriktas på utvärdering av driflser-farenheter och miljöaspekter. Endasibegränsade insatser bedöms erforderliga för stöd till förstudier ochprojektering, eftersom intresset för värmeulvinning ur mark och vatten ärbetydligt större än vad som tidigare förväntades. motiverar atl rådetsinitiering av nya projekt i slort sett kan upphöra. Däremot fordras medel försädan forskning och teknikutveckling som aktualiseras av resullal frän pågåendeverksamhel -speciellt för utveckling av storskaliga tillämpningar.Delprogrammet Värmelagring i mark och vatten möter elt ökal intresse.Verksamheten följer verksamhetsplanen. Även delprogrammen Termokemiskenergilagring resp. Värmedistribulion genomförs i enlighet medverksamhetsplanen och inriktas främst på kompetensuppbyggnad. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 74 Inom energiområdetgår forsknings- och utvecklingsverksamheten mot elt skede av systeminriktade projektmed inslag av värmepumpar, sol- och värmeupptagande syslem, energilager ochhetvattendistribution för låga temperalurnivåer. Betydelsen av etlsysteminriklal utvecklingsarbete som även engagerar bygg-, komponent- ochmaterialindustrin kommer enligt rädet atl öka i della skede avenergiforskningsprogrammel. Mol bakgrund av föreslående forsknings-och utvecklingsarbete bedömer rådet all deresurser som f. n. slår lill rådels förfogande för bidrag till forsknings- och utvecklingsverksamheten bl.a. förstudier, projektering och utvärdering - inom programmet Lokalaenergikällor är otillräckliga. Beträffande program5, Energihushållning, innebär rådels förslag all verksamhetsplanen i stort följs. Detinnebär en prioritering av utvecklingsarbete som syftar fill att ge ett bättreunderlag för beslut om genomförande avenergihushällningsåtgärder och ny teknik. Insatserna koncentreras pä ell målinriktat utvecklingsarbete och på att föraul kunskaperna i praktisk tillämpning.Rådet avser all genomföra ell anlal större projekt som syftar lill all demonstrera genomförandel av sådan tekniksom kan leda till kostnadsbesparingari kommunerna främst inom områdena energitillförsel och energianvändningsamt lälortsteknik. Rådet har möjlighelall lämna län till experimenlbyggande inom pro-grainmen Lokala energikällor och Energihushållning. har ett flertal solvärme-, lagrings- ochvärmepumpsys-lem utvecklats. Dessa syslem bedöms av rådet bli ekonomiskt jämförbaramedframför allt oljeuppvärmning. Det är därvid angelägel all i prakfisk tillämpningverifiera såväl ekonomi som energiegenskaper. Rådet avser därför atl göramätningar och annan utvärdering även vid anläggningar där rådet inle medverkar med lån ellerbidrag. Utvecklingen på energiområdet går enligt rådet mot storaoch medelstora syslem eftersom stora enheter visar en mer gynnsam ekonomi. Delgäller såväl värmepumpar som anläggningar för fasta bränslen och lokala energikällor.Behovel av medel för den fortsatta experimenlbyggnadsverksamheten kommer altbli avsevärt om flera stora anläggningar skall byggas. Anläggningarnafordrar ofta investeringar upp mol ca 30 milj. kr. Därför avserrådet att även fortsättningsvis samarbeta med oljeersällningsfonden,kraflföretagen m.fl. En sådan samverkan bör enligl rådet medverka till altantalet experimentbyggnadsprojekl kan hållas nere. Av kommersiella skälblir projekten emellertid storskaliga. Del krävs därför atl de medel somställs till förfogande för experimenlbyggnadslån hålls på ungefär samma niväsom under innevarande budgetär. Experimentbyggnadsverksamhetsom berör värmedistribution väntas fä ökad omfattning mol millen av 1980-lalet.Vattenburna värmedistribu-lionssyslem utvecklas snabbi och anpassas lill merenergisnåla byggnader, nya bränslen, energilager, nya styrsystem och lokalaenergikällor. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 75 Regeringen har den8 uppdragit ät statens råd för byggnadsforskning all närmare analyserastödformerna för experimenlbyggande ochförsöksanläggningar saml lämna förslag till förändringar av gällande beslämmelseri syfte atl effektivisera slödel utan atl siatens kostnader ökas. Med anledning av regeringens uppdrag harrådet i en skrivelse redovisat bl.a. följande. Experiment sombedrivs med byggnader som är bebodda eller i lokaler som används förannan verksamhel leder inte sällan till onödigt stora investeringar.Tiden mellan planering och färdigställande blir lång. Därutöver innebärnormala krav på driftsäkerhet och tillgänglighet all rådet ofta finansierar enalternativ konventionell uppvärmningsanläggning eller på annat säll säkerställer erforderligvärmeförsörjning. Kravet på säkerhet för län har såvittavser den privata sektorn enligl rädetslarki begränsat möjlighelerna all genomföra experiment i framför allt smähus. Enskilda husägare vill som regelinte ikläda sig etl låneansvar med säkerhet i det egna huset om systemetuppfattas som komplicerat eller osäkertmed risk för plötsliga stora underhållskostnader. För flerateknikområden finns ett behov av att prova en prototyp innan en eventuellexperimentanläggning byggs i full skala. De tekniker som är aktuella förexperimentbyggande fordrar emellertid ofta en relativi slor skala för atl gekunskaper om systemet som är relevanta för kommersiella tillämpningar.Exempelvis fordrar anläggningar för värmelagring i mark lagervolymer upp mot100000m' för alt ha utsikt atl bli kommersiella. Experiment kan dä av tekniska skälinte genomföras i liondelsskala. Rådet haruppfattningen alt prototyper i första hand skall ägas av slallig huvudman ellerav kommun eller landsting. Men även industriförelag, byggnadsförvallare,kraftförelag, m. fl. bör kunna vara huvudmän för prototyper. Inom program 6,Informafion, följer rådet verksamhetsplanen. Det innebär en fortsattomorientering mol informationsformer av översiktligt och sammanfattande slagoch en prioritering av byggsektorns informationsflöden. Program 7,Internalionelll samarbete, är litet till omfattningen men av strategiskbetydelse. Värdefull kunskap förs hem och synsätt och metoder vidareutvecklas. Delinlernalionella samarbelel ger också möjligheter lill ell bättre utnyttjande avknappa forskningsresurser. Verksamheten följer planen. Program 8, Kansli,är ett adminislralivl inlernprogram för sådana gemensamma resursersom svarar mol rådels förvaltningskostnader. Den statligabyggnadsforskningen finansierades fram till utgången av är 1981 delvis genom en särskild byggnadsforskningsavgift, beräknad pålönesumman inom byggnadsindustrin. Genom beslut (prop. 1980/81:178, SfU 1980/81:28, rskr 1980/81:406)avskaffades byggnadsforskningsavgiften i och med utgången av år 1981.En konsekvens av 1982/83:100 Bilaga 13 76 beslutet är atl byggnadsforskningen fr. o. m.den 1 januari 1982 finansieras med statsmedel. Verksamhetens omfattningenligt rådels plan för /84 framgår av följande sammanslällningav rådets förslag till beslulsramar (milj. Beslulsramarna är fördeladepå program och anslag. ' Underindustridepartementels huvudtitel. I den tidigare nämndaskrivelsen har rådet hemställt alt beslutsramen underanslaget B 14. Byggnadsforskning för /84 höjs med ytteriigare3,5 milj.kr. för atl medge en utökad experiment-, demonstrations- ochutbildningsverksamhet inom ombyggnads- och sladsförnyelseområdel. Rådetföreslår vidare alt anslaget B 14. får överskridas med en motsvarande minskningav anslaget B 15. Lån lill experimentbyggande inom bostadsförsörjningen i syfteatl öka utrymmet för bidrag lill demonstrations- och experimentverksamheleninom ombyggnads- och sladsfömyelseområdet. I anslutning lill sinanslagsframställning för /82 lämnade statens råd förbyggnadsforskning en verksamhetsplan för hela sin verksamhet undertreårsperioden /82-1983/84. Vissa justeringar av verksamhetsplanen hardärefter skelt med anledning av de mål och riktlinjer som fill följd avstatsmakternas beslut skall gälla för verksamheten under de budgetär somprogramperioden omfattar. Enligt dessa bör verksamheten riktas in bl. a. påatt minska kostnaderna för byggandet och boendet saml all höja den tekniskautvecklingsnivån inom byggnadssektorn och alt därigenom också främja /84 är i det nu pågående ireårsprogrammet. Jagnoterar att rådet i sin anslagsfram- 1982/83:100 Bilaga 13 77 ställning för budgelårel 1983/84 lägger slorvikl vid frågor om bostadsförsörjningen och frågor om byggnads- ochmaterialteknik. Statsmakternas intenfioner kommer enligt min uppfattning vällill uttryck i rådets anslagsframställning för nästa budgetår. Jag vill erinra om atlriksdagens forskningspoliliska beslut (prop. 1981/82:106, UbU1981/82:37, rskr 1981/82:397) i en del avseenden ger nya fömtsällningar ävenför den allmänna byggnadsforskningen. Forsknings- och utvecklingsverksamheteninom byggsektorn skall enligl beslulel inordnas i den samladeforskningsplaneringen saml ingå i det program som vart tredje årskall besluta om. Det innebär alt rådet dels får etl direkt ansvar för denlångsikliga forskningsplaneringen inom ansvarsområde,dels också skall ansvara för gmndforskningens utveckling och resursförsörjningpå detta område. En utvärdering ochöversyn har gjorts av forsknings- och utvecklingsverksamheten vid statens rådför byggnadsforskning och . Arbetet harredovisats i det överlämnade betänkandet (Ds Bo 1982:2)Byggnadsforskningen - en översyn och utvärdering. Vidare har rådet redovisatbehovel av forskning och utveckling inom byggsektorn under 1980-lalel. Jagavser all föreslå regeringen alt för redovisa vissautgångspunkter för rådels arbete med nästa treärsplan. I del sammanhangetkommer jag också alt la upp vissa organisatoriska frågor. Betänkandet ochrådels långfidsbedömning remissbehandlas f. n. Jag övergår nu lill altbehandla experimenlbyggnadsverksamheten. Statens stöd lill forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom byggsektorn beslår av bidrag lill forskning ochutveckling samt län till experimenlbyggande. Län och bidrag kan kombineras iett och samma projekt. Experimentverksamhelen har bedrivits iallt störte omfattning, framför allt i syfte all utveckla och pröva ny teknikinom energiområdet. Jag anser alt experimentbyggande är ell myckel viktigtinstmment när man söker överföra forskningsresultat lill praktisk användning.Det är enligl min uppfattning också i många fall önskvärt all ny teknik kanutvärderas i protolypsladiel innan tekniken börjar tillämpas. Lån fill fördyradebyggnadskoslnader i samband med experimentbyggande syftar lill all läcka deextra kostnader som inle kan finansieras via de vanliga finansieringskanalerna,t.ex. Experimenlbyggnadslånsyftar således inle lill atl läcka kostnader för projektering, drift ochutvärdering av experimenlbyggande eller försöksanläggningar och som inte ingåri de egentliga byggkostnaderna. Rådet har i årelsanslagsframställning saml i skrivelser lillregeringen föreslagit alt stödet till experimenlbyggande i större omfattningbör kunna lämnas som bidrag eller i form av till objektet anpassadekombinationer av bidrag och län. En sådan ordning skulle enligl rådet medverkatill atl slödel tolall selt skulle kunna användas på elt mer effektivt sätt. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 78 Efter samråd med statsrådet vill jaganföra följande. Jag delar rådels bedömningall del är angelägel all snabbi nå resullal som leder till alt nyenergiteknik och nya energisystem kan tas i bmk. Det är också viktigt all få fram resullal som kan medverkalill en effeklivare energianvändningoch ett minskal oljeberoende. Del finns därför anledning att överväga mer flexibla stödformer förexperimenlbyggande och försöksanläggningar. Jag är emellertid inte nu bereddall la slällning lill mer genomgripande förändringar av de nuvarandestödformerna. Sådana förändringar börske i samband med atl de energipoliliska målen och forskningsprogrammen omprövas. Omfattningen och inriktningenav den statliga energiforskningen efter kommer under år 1983atl bli föremål för en genomgripande översyn. Vissa av de ändamålsom rådet vill tillgodose med ändrade regler för låneanslagen avser sådanverksamhel som de nuvarande bidragsmedlen är avsedda att användas fill. Behovet av ökade medel förprototyper och försöksanläggningar gäller iförsta hand verksamheten inom program 4 Lokala energikällor. Statsrådet därför senare denna dag atl föreslå atl detta behov läcks inom ramen förbeslul om bidragsstöd inom programmet. Det medför atl behovet avmedel under låneanslagen minskar i förhållande lill vad rådet har beräknat.Jag ålerkommer lill delta vid anslagsberäkningen i del följande.