prop · G603113 · 1982-12-31 00:00:00 — Systemetmed industrigarantilån bör användas i första hand för all läcka kapitalbehov påbelopp som överstiger de regionala utvecklingsfondernas lånegräns, dvs. För all öppna möjligheter för en närmare samordning medstrukturgaranlier bör begränsningen all industrigarantilån i första handlämnas till små och medelstora förelag slopas. Jag vill dock anmäla all del ärmin bedömning alt huvuddelen av antalet induslrigaranlilån även ifortsättningen kommer all ges till små och medelstora företag. Del böremellertid klargöras all huvudsyftet med dessa på central nivå administreradegarantier är all, oavsett företagsstoriek, underlätta finansieringen avprojekt och företag så alt en frän samhällsekonomisk synpunkt gynnsamindustristruktur uppnäs. Sammantagetinnebär vad jag nu har sagt också atl övervägande skäl talar för allverksamheten med industrigarantilån bör ingå i industriverkets huvudprogramIndustriell omvandling och tillväxt. 2.2.6Ändrade riktlinjer för vissa former av regionalpolitiskt slöd Regeringenskall ha möjlighet att överlämna prövningen av frågor om slöd lill verksamhetsom normall inle är stödberättigad lill förvaltningsmyndighet, dvs. Stödformen"Flyttningsslöd lill arbetskraft som flyttar till elt stödområde"integreras med flytlningsbidrag enligl arbelsmarknadskungörelsen (1966: 388). Utredningen:Utredaren förutsätter all frägor om slöd till normalt inte stödberättigadverksamhel även skall handhas av regeringen (se betänkandet s. 122).Utredaren behandlar inle flyttningsslöd lill arbetskraft som flyttar lill ettstödområde. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna behandlar dessafrågor. Skälför departementsförslaget: Som jag tidigare i korthet nämnt har jag ,med slöd av regeringens bemyndigande (dir. 1982: 105), tillkallat en kommittémed uppgift atl utreda del regionalpoliliska stödet lill närings-3 1982/83. 1982/83:113 34 livet.Kommittén skall ha slutfört sitt uppdrag före utgången av augusti månad år 1984.Kommillén har lill uppgift atl behandla elt stort anlal frägor som gällerregionalpolitiskt slöd lill företag samt frägor av mer övergripande natur säsominfraslmklurfrågor, utbildningens och forskningens medverkan i utvecklingen avnäringslivet m. m. Närdet gäller regionalpolitiskt stöd lill förelagen är kommitténs huvudsakligaarbetsuppgifter alt - lägga fram förslag om en lämplig avvägning mellanselekfiva och generella regionalpoliliska medel riktade lill näringslivet ochderas utformning, - belysa det regionalpolitiska transportstödets rolloch lämna förslag om dess framlida utformning, - belysa de effekter som uppnåtts genom användningenav investeringsfonderna i regionalpolitiskt syfte och överväga lämpligheten avalt införa andra skailepoliliska instrument som medel i regionalpolitiken, - överväga om regionalpolitiskt stöd i slörreutsträckning bör inriktas på investeringar i bl.a. omsättningstillgångar,patent, licenser, produktutveckling och marknadsföring, - belysa möjlighelerna atl undanröja skillnadermellan de regional- respektive industripoliliska stödmedlen saml lämplighetenav all kombinera dessa stödmedel, - lämna förslag om principer för den framlidaslödområdesinddningen, - föreslå en lämplig avvägning mellan beslul somskall fattas på regional respektive central nivå, - lämna förslag lill beslutsordning för detregionalpolitiska stödet på regional nivå, - överväga för- och nackdelar med en ekonomiskflerårsram för regionalpolitiska insatser. Eftersomde olika formerna för regionalpoliliskt stöd lill näringslivet således inomkort kommer alt utredas finns inle nu anledning all överväga slörreförändringar i dessa. Jag vill dock föreslå nägra smärre justeringar somaktualiseras av andra åtgärder som föresläs i denna proposition. Innanjaggår in på dessa vill jag nämna atl jag i årets budgetproposifion (prop.1982/83:100, bil. 14, s. 69) föreslagit en mindre förändring belräffandelokaliseringsstödet sä lillvida alt lokaliseringsbidrag i undantagsfall skallkunna lämnas även i samband med investeringar i maskiner och inventarier ävenom investeringarna inle leder lill ökad sysselsäUning. Vidbedömningen av vilka typer av verksamheter som kan fä regionalpolitiskt slödlas främst hänsyn lill om verksamheten i fräga genom ell slöd kan påverkas vadgäller lokalisering eller omfattning. De allmänna reglerna för stödberättigadverksamhet har, som de fasfiagls av vid olika fillfällen, efter handkommil atl omfatta de flesta typer av verksamheter som kan anses påverkbarafrän dessa synpunkter. Regeringen har dessutom möjlighet alt i undanlagsfall,efter prövning i varje enskilt fall, besluta 1982/83:113 35 omslöd till förelag med annan verksamhel, om verksamheten har eller beräknas fåsärskild betydelse för näringslivet i regionen eller annars bedöms vara avsärskild regionalpolitisk betydelse. Normall ankommer del på regeringen allavgöra vilken myndighet som skall pröva ärenden av visst slag. All del i dettafall är regeringen som skall göra bedömningen har dock tagit slällningtill i tidigare beslut. F.n. finns ocksä möjlighel att hos regeringen ansöka om förhandsbesked om en visstyp av verksamhet är stödberättigad eller ej. Härvid prövas endasiverksamhetens art. Ett positivt förhandsbesked innebär inget löfte om slöd, ulanbara atl en eventuell ansökan om slöd inte skall avslås pä grund avverksamhetens art. Förhandsbesked kan ocksä ges om arten av en viss verksamhetär sådan atl slöd kan lämnas enligl nämnda undanlagsregel. Utredarenhar, ulan atl närmare diskutera frägan, förutsatt all ärenden om stöd enligtundantagsregeln, dvs. verksamhet som bedöms som stödberättigad enligt 2 § 8.förordningen (1982:677) om regionalpoliliskt slöd, även fortsältningsvis inormalfallet skall prövas av regeringen. Föregen del föreslär jag atl regeringen fär möjlighet all överlämna prövningen avfrågor om stöd till verksamheter som normalt inle är stödberättigade lillförvaltningsmyndighet. Jag återkommer senare (avsnitt 2.3.2) tillbeslutsordningen i ärenden om regionalpolitiskt stöd. Jag kan dock redan nunämna alt jag i annat sammanhang avser alt föreslå regeringen all ärenden avdetta slag skall prövas av industriverket utom dä ärendet har principiellbetydelse eller eljest är av slor vikl. Jaglar slutligen upp del flyttningsslöd lill arbetskraft som flyttar till ellstödområde som kan lämnas enligt 74-77 §§ förordningen (1982:677) omregionalpoliliskt slöd. Flyttningsslödet utgörs av respenning och starthjälp.Det kan lämnas till arbetstagare med kvalificerad yrkesutbildning som fårsladigvarande anställning i yrket vid nyetablerat eller utvidgat förelag sombedriver stödberättigad verksamhet i ort inom stödområdet, om arbetskraft medden behövliga utbildningen inle kan erhållas i orten. Bestämmelserna i övrigtför slödel ansluter i stort till bestämmelserna om flyttningsbidrag iarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368). Slödelhar haft liten omfattning. Jag föreslår, efter samråd medchefen för , atl stödformen integreras med flytlningsbidragenligl arbelsmarknadskungörelsen. 2.3Ytterligare information för att belysa den framtida verksamheten vid statensindustriverk Idelta avsnitt lar jag. i enlighet med vad jag tidigare nämnt, upp vissa frägorsom behandlats av utredaren eller som annars har intresse för att belysaverksamheten vid industriverket. Gemensamt för vad som här sägs är att det skerför information och atl inget ställningstagande Prop.1982/83:113 36 Redovisningen gäller bl.a. vad jag senareavser alt föreslå regeringen i frågor som del ankommer på denna alt besluta om. 2.3.1 Samordning på central myndighetsnivå Vad gäller samordningen pä central myndighetsnivå vill jagförst la upp frägan om utvidgat samarbete mellan statens industriverk ochstyrelsen för teknisk utveckling (STU). Jag vill först framhålla all jag inte avser all lainitiativ till en sädan fortsatt utredning om för- och nackdelar med alt helteller delvis slå samman industriverket och STU som utredaren har föreslagit.Flertalet remissinstanser är ocksä negativa till en sådan lösning. och bör enligt min mening bestå somsärskilda myndigheter med i huvudsak den fördelning av arbetsuppgifter somgäller f. n. Jag finner dock atl flera av de argument som utredaren har förtfram om behovet av närmare samordning av verksamheten inom SIND och STU är välvärda alt beakta. Enligl min mening kan dock detta ske utan all någraorganisatoriska förändringar behöver vidtas. Samarbetet mellan industriverketoch STU bör i stället utvecklas genom samverkan på alla nivåer iorganisationen. Myndigheterna bör därvid utnyttja varandras särskilda tekniskaresp. förelagsekonomiska och branschmässiga kompelens i en gemensam strävan atlstödja industriell utveckling och förnyelse. STU stödjer den industriella förnyelsen genom alt bl.a.främja och stödja tekniskt industriella innovationer och sådan tekniskforskning som är av betydelse för samhälle och näringsliv. Efter hand har STUblivit mer marknads- och företagsorienterad i sitt arbete. STU:s tekniskakompetens har kompletterats med kompetens även pä del ekonomiska området. Ensådan utveckling har varit naturlig och motiverad med hänsyn lUl STU:sverksamhet. Samlidigt har industriverket med hänsyn till den tekniskaförnyelseprocessens ökande betydelse för den industriella utvecklingen blivitmer teknikorienterat. Myndigheternas arbetsområden har alltså närmat sig varandra. Vad jag nu har sagt visar på viklen av alt insatser förteknisk utveckling och insatser för annan industriell utveckling samverkar.Innovations-processen, dvs. skapandet av nya idéer och ny teknik som förs framtill praktisk tillämpning, handlar inte bara om teknisk utveckling ulan i ännuhögre grad om kommersiell utveckling. Insatser mäste därför göras inom ell brettfält för alt underiätta villkoren för innovationsverksamhelen. Det gäller såvälteknisk utveckling som sådana områden som finansiering, nyelableringsfrämjandem. m. där industriverket har etl huvudansvar. Insatserna inom olika områdenmäste koordineras för atl de skall samverka på bästa sätt. släller kravpå en utökad och fördjupad samverkan mellan olika organ och dä främst STU ochSIND. Genom en sädan kan myndigheterna också utnyttja varandras kompetens ochdärmed undvika 1982/83:113 37 en onödig och kostsam uppbyggnad av samma sorts kunskap iden egna organisationen. STU och SIND har, enligl vad jag erfarit, redan inlettarbetet på all fördjupa sin samverkan. har underlättats genom altmyndigheterna förlagts lill lokaler som ligger nära varandra. Jag kommeruppmärksamt atl följa utvecklingen av myndigheternas samarbete. När det gäller insatser för atl främja utvecklingen avsmåförelagssektorn finns särskill mänga beröringspunkter mellan STU och SIND.Båda myndigheterna lämnar finansiellt stöd till småförelag och nyförelagareoch svarar för viss service och rådgivning till denna förelagsgrupp. Pä detregionala planet har båda myndigheterna de regionala utvecklingsfonderna sombas för sina insatser. Inom STU har kontakterna med utvecklingsfondernaorganiserats så all del inom serviceenhelen finns särskilda kontaktpersonermellan STU och respektive utvecklingsfond. Jag ålerkommer strax närmare tillSlND:s framtida uppgifter inom programmet Småföre-lagsutveckling. Av vad jagtidigare har anfört framgår atl någon överföring av arbetsuppgifter från STUliU industriverket inte bör ske. Det innebär att följande arbetsfördelning ävenfortsättningsvis bör gälla i fråga om service till småförelagssektorn. - har ell samlat ansvar pä myndighetsnivå för bevakning av ochinitiativ i frågor som rör småförelagssektorn och är den cenirala myndighet somfonderna normall vänder sig lill i olika industripoliliska frägor. - STU utnyttjarde regionala utvecklingsfonderna som regional kontaktpunkt med småföretagenoch fonderna utnyttjar STU:s tekniska kompetens i ärenden som rör tekniskförnyelse. Vad vidare beträffar samordning på central myndighetsnivåvill jag ta upp frågan om all från till industriverketöverföra också handläggningen av ärenden om statsbidrag tiU nedlåggningshotadeföretag. Denna fräga behandlas inle av utredaren. Slöd lill nedläggningsholade förelag kan lämnas enliglkungörelsen (1972:302) om statsbidrag till nedläggningsholade företag. Ärendenaprövas av och i vissa fall av regeringen. Stödetsändamål är all skapa rådrum för överväganden om fortsalt drift i bolag medindustriell eller industriliknande verksamhet. Med hänsyn lill slödels syfteoch lill industriverkets särskilda kompetens vad gäller all bedöma lönsamhetsförutsättningenför olika verksamheter bör enligt min mening stödformen överföras lill denindustripoliliska medelsarsenalen och handläggningen av slödärendena överförasliU statens industriverk. Jag kommer senare all föreslå atl etl nytt anslag förs uppunder tolfte huvudtiteln för delta ändamål. Jag vill i della sammanhang ocksä kommenteraarbetsmarknadsstyrelsens förslag i sitt remissyttrande om all föra överhandläggningen av ärenden om titlfälligt sysselsättningsbidrag för äldrearbetskraft inom 1982/83:113 38 textil-och konfektionsindustrin från lill statensindustriverk. Enligt styrelsen är bidraget alt anse som ell särskill branschslöd. Del tillfälliga sysselsättningsbidragetför äldre arbetskraft inom lexlil-och konfekfionsindustrin (SFS 1981:542,ändrad senast 1982:437) är enligl min mening i första hand etlarbetsmarknadspolitiskl medel. Även den omständigheten all någonförelagsekonomisk prövning inte sker inför beslut om denna typ av bidrag talarför atl ärendena också i forlsällningen handläggs inom arbetsmarknadsverket.Jag är alltså inle beredd all biträda förslag i dennafråga. Jaghar i de två frägor jag nu senast har behandlat samrått med chefen förarbetsmarknadsdepartementet. 2.3.2Överföring av ytterligare uppgifter tUt statens industriverk Avmina förslag i avsnitt 2.2.1 framgår atl del i normalfallet skall varaindustriverket som pä central nivå beslutar om finansiellt slöd lill enskildaföretag. Endasi i speciella fall skall ärendena avgöras pä regeringsnivå. Jagskall här närmare utveckla vad jag avser atl senare föreslå regeringen i dettahänseende. Ifråga om industrigarantilån avses som huvudregel gälla atl ärenden prövas avindustriverket. skall dock med egel yttrande hänskjuta ärendensom har principiell betydelse eller eljest är av slor vikl till regeringen förprövning. Därutöver avses industriverket, likaledes med eget yttrande, fåhänskjuta ärenden som rör företag som omfattas av systemet medlokaliseringssamråd med de större industriföretagen. Mot beslut som har fallalsav industriverket skall besvär inte kunna anföras. Härutöver skall regeringenockså direkt kunha ta upp och pröva ärenden om industrigarantilån. Jag räknarmed alt sådana ärenden kommer atl aktualiseras nära nog undantagslöst inomramen för det nämnda lokaliseringssamrådel. F.n.gäller enligl förordningen (1978:507) om induslrigaranlilån m.m. altindustriverket skall hänskjuta garantiärenden till regeringen i tre fall,nämligen om 1. garantin avser företag vars kredilförsörjning medstatligt slöd i olika former bör bedömas i elt sammanhang och bedömningen äveninnefattar stödformer som prövas av andra myndigheter, 2. det är särskill angelägel all frågan om garantiprövas även från regionalpolitisk eller sysselsättningspolitisk synpunkt, eller 3. ärendet avser garanti enligl 3 § andra stycket (föratl skapa rådrum för all utreda fömtsättningarna för en rekonstruktion avförelaget). Ändringarnainnebär atl den räll industriverket f.n. har alt hänskjuta ärenden som verkelav särskilda skäl finner all regeringen bör avgöra upphör och alt verkelsskyldighet atl hänskjuta vissa typer av ärenden inskränks till sådana som harprincipiell betydelse eller eljest är av slor 1982/83:113 39 vikt.Del ankommer på verkel all avgöra om ell ärende har sådan karaklär. Vidareupphör rätten atl anföra besvär över industriverkets beslul. Anledningen lill allindustriverket f. n. skall hänskjuta ärenden lill regeringen i dessa tre fallär främst atl det regionalpolitiska slödel handläggs av arbetsmarknadsstyrelsenmedan industriverket nu inle ullalat har några uppgifter inomregionalpolitiken. Genom mina förslag om ändring av industriverkets arbetsuppgifteri dessa avseenden finns det inle längre någol skäl att regelmässigt hänskjutasädana ärenden lill regeringen. En allmän bestämmelse om alt ärenden som harprincipiell betydelse eller eljest är av slor vikt skall underställasregeringen bör vara tillräcklig. I fräga omlokaliseringsstöd avses huvudregeln vara all ärenden som inte prövas påregional nivå skall prövas av industriverket. Beslul som har fallals avindustriverket skall inte kunna överklagas. skall dock med egelyllrande överlämna vissa ärenden till regeringen för prövning, nämligen ärendenom slöd lill verksamhel utanför stödområde AC där regering en inte genom speciellt bemyndigande delegerat beslutanderätt - ärenden i vilka industriverket bedömer alt slöd börlämnas utöver maximal procentsats för respektive stödområde - ärenden som industriverket av andra orsaker bedömerha principiell betydelse eller eljest vara av slor vikl ärendenom stöd till Stiftelsen Industricentra Därutöver börindustriverket, liksom f.n. , få hänskjuta lillregeringen ärenden som rör förelag som omfattas av systemet medlokaliseringssamråd med de slörre industriföretagen. Regeringen avses också - ilikhet med vad jag tidigare anförde beträffande industrigarantilån - direkt kunnata upp och pröva ärenden om lokaliseringsstöd. Även här räknar jag med atlsådana ärenden nära nog undantagslöst kommer alt aktualiseras inom ramen förnämnda lokaliseringssamråd. Dessutom avsesindustriverket inom vissa ramar få möjlighet all falla beslul om offertstöd,vilket varit förbehållet regeringen. Mol beslut som har fattatsav industriverket skall besvär inle kunna anföras. S.k. förhandsbesked om enverksamhel är stödberättigad för regionalpoliliskt stöd skall fortsättningsvislämnas av verket. Del nu sagda innebär altjag i slorl har godtagit utredarens förslag. Jag vill på några punkterytterligare kommentera den tänkta beslutsordningen och de tidigare presenteradeförslagen som avser det regionalpolitiska stödet till näringslivet. Jag viU först ta uppfrågan om handläggningen av lokaliseringsstöd pä regional nivå. Vad jag härsäger om lokaliseringsstöd gäller i tillämpliga delar även investeringsbidrag.Fr.o.m. utökades beslutanderätt i fråga om lokaliseringsstödväsentligt. Den utökade decentraliseringen av beslutanderätten till länssty- 1982/83:113 40 relserna innebär också att lokaliseringsslödsverksamheleni ärenden där har beslutanderätt i högre ulslräckning än tidigareskall styras av tillgången på medel. Bl.a. med anledning härav slopades den 1juli 1982 rätlen all lill överklaga länsstyrelsensbeslul. Del är ännu för tidigt atl bedöma vilka effekter denutökade decentraliseringen lill av beslul om lokaliseringsstödkommer all få. Jag kommer därför inle all i detta sammanhang föreslå någraförändringar av länsstyrelsernas beslutanderält. Den av mig efter regeringensbemyndigande tillkaUade kommittén (dir. 1982:105) med uppgift altutreda del regionalpoliliska slödel lill näringslivet skall för övrigt enliglsina direktiv bl. a. ulvärdera för- och nackdelar med nuvarande decentraliseradebeslutssystem och utreda frägan om handläggningen av det regionalpoliliskastödet pä regional nivä. Förutom , som ärdet samordnande och ansvarigaregionala organet, har den regionala utvecklingsfonden och länsarbetsnämndenviktiga funktioner i samband med handläggningen av ansökningar om lokaliseringsstöd. Den regionala utvecklingsfonden genomför normall dengrundläggande förelagsekonomiska bedömningen av ansökningen. Den handhar ocksåden rutinmässiga uppföljningen av ärendena. Dess roll påverkas inle av ellöverförande av beslutanderätten från regeringen lill industriverket eller avcenirala myndighetsuppgifter från lill industriverket. granskar förelagens ansökningar medutgångspunkt i de arbelsmarknadspolitiska motiven och fömlsällningarna. Denprövar innehållet i den plan som skall ligga lill grund för företagensrekrytering av personal saml utövar under fillsyn överalt denna plan följs. Nämnden har också viktiga funktioner när del gäller detallmänna villkor om könskvotering som gäller för det regionalpolitiska slödel. Länsarbetsnämnderna har väl fullgjort sinauppgifter i samband med lokaliseringsstödet. Nämnderna har en naturiig kontaktmed förelagen i dessa frågor, de besitter den nödvändiga kompetensen och haren organisation lämpad all ulföra uppgifterna. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet har jag därför stannat för atl länsarbetsnämndernaäven bör ha kvar dessa uppgifter inom lokaliserings-slödel. föreslår i sitt remissyttrande atlhandläggningen på regional nivå av ärenden om sysselsättningsstöd förs överfrån länsarbetsnämnderna till länsstyrelserna. Jag delar inte uppfattning pådenna punkt. De ärenden om sysselsällningsstöd som avgörs avlänsarbetsnämnderna är av generell karaktär sä tillvida all ingen prövning avförelagels ekonomiska Prop.1982/83:113 41 Sambandet med hanteringen av övriga regionalpoliliskaslödärenden är bl.a. därför begränsat. har en naturiig kontaktmed företagen i dessa frågor, besitter den nödvändiga kompetensen och har enorganisation lämpad atl ulföra uppgifterna. De ärenden om sysselsällningsstödsom f. n. avgörs av har däremot slörre samband medövriga regionalpoliliska slödärenden. Jag kan emellertid instämma med styrelseni atl del finns problem i det atl länsarbetsnämnderna pä detta sätt kommer allstyras av två myndigheter. Eftersamråd med chefen för har jag dock stannat för altlänsarbetsnämndernas uppgifter tills vidare bör vara oförändrade i frågor omsysselsällningsstöd. Jag anser della lämpligt i avvaktan på förslagen från dennyligen tillsatta regionalpoliliska utredningen (dir. 1982:105) som skallöverväga hur handläggningen av det regionalpolifiska stödet skall ske påregional nivä. Handläggningen på central myndighetsnivå bör dock överförasfrån till industriverket. Ävenför sysselsättningsstödel bör rälien alt anföra besvär över industriverkets beslutavskaffas. Den nuvarande rälien att överklaga länsarbetsnämndens beslut omsysselsällningsstöd lill central myndighet, dvs. i fortsättningenindustriverket, bör kvarstå. Beslulom offertstöd fallas f.n. av regeringen. Somjag tidigare framhållit harindustriinvesteringarna alltmer förskjutits från all avse byggnader ochmaskiner lill s. k. mjuka investeringar i t. ex. produktutveckling ochmarknadsföring. Dessa ändamål kan f. n. stödjas genom lokaliseringslån ochoffertstöd. Eftersom lånefinansiering ofta inle erbjuder ett tillräckligt slödför dessa ändamål ser jag det som angeläget atl offertstöd kan lämnas i bl. a.dessa sammanhang på ell enklare säll än genom regeringsbeslut. Jag kommerdessutom strax all redovisa atl industriverket avses få ökade möjligheter alldriva olika regionalpolitiska projekt saml fä ell slörre ansvar förutvecklingen av den regionala medelsarsenalen. I motsats till utredningen anserjag därför atl även industriverket, inom vissa av regeringen angivna ramar,bör få möjlighet all fatta beslul om offertstöd. F.n.finns möjlighet alt hos regeringen ansöka om förhandsbesked om en viss typ avverksamhel är slödberälfigad eller ej. Härvid prövas endasi verksamhetens art.Ell positivt förhandsbesked innebär inget löfte om slöd, ulan bara all eneventuell ansökan om stöd inle skall avslås på grund av verksamhetens art.Förhandsbesked kan också ges om arten av en viss verksamhel är sädan all slödkan lämnas enligl den undantagsregel, som behandlades i avsnitt 2.2.6. Ärendenom förhandsbesked avses i fortsättningen bli prövade av industriverket utom omfrågan gäller tillämpning av undantagsregeln och kan anses ha principiellbetydelse eller eljest vara av slor vikl. Närdel gäller obeståndsärenden avses industriverket arbeia med sam- 1982/83:113 42 mabefogenheter som verkel f. n. har när del gäller industrigarantilån och somarbetsmarknadsstyrelsen har när del gäller regionalpoliliskt stöd.