prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Om emellertid en inkomst-taxeringsnämnd i någotenstaka fall skulle finna att en fastighet har tilldelals felaktigt värdeärvid fastighetstaxering och delta har avgörande betydelse för frägan omhyreshusavgifl skall påföras, bör inkomsttaxerings-nämnden inle vara förhindradall självständigt pröva frågan. Som regel torde del dock saknas skäl all frångåfastighelslaxeringsnämndens bedömning. Den föreslagnaavgränsningen lill fastigheter med värdeär innebär atl även hussom omfattas av det statliga ränlesubvenlionssysle-met skulle beröras avavgiften. Enligl vad jag har inhämtat inträffar della för bostadshus som haruppförts eller byggts 1957 med slöd av statliga lertiärlån ellerbostadslån eller som ulan sädana län kan få statliga ränidån, saml därutöverför sådana sludenlbosladshus som har uppförts är 1957 eller tidigare med slödav lilläggslån för anordnande av studentbostäder. Sistnämnda lån beviljadesenligl särskill bemyndigande av Kungl. Dessa fallbör, såsom har nämnts, undantas frän avgift. Frän avgift bör dessutomundantas sädana hus med lokaler som har uppförts eller byggts 1957med stöd av statliga lån, dvs. med lertiärlån eller bostadslån. Beslämmelserhärom bör i enlighet med vad jag har anfört tas in i 1 §. En skallskyldig somvill åberopa delta undanlag skall visa all angivna förutsättningar föreligger.Det får ankomma på berörda myndigheter att utforma lämpliga rutiner för områdetoch behövlig information till de skattskyldiga. Del bör för tydlighetensskull framhållas alt med uttrycket "byggts 1957 med slöd avlertiärlån eller bostadslån" avses sedvanliga ombyggnader. Hus med värdeärföre är 1975, för vilka statliga bostadslän har lämnals enbart förenergibesparande åtgärder, för åtgärder för att förbättra avfallshanteringen ihuset eller åtgärder för all minska radonhalten, bör således inte undantasfrån avgiften. Kretsenav de fastighetsägare som under angivna förutsättningar skall erläggahyreshusavgifl bör sammanfalla med dem som skall la upp garanlibelopp förannan fastighet enligt 47 § KL. Innehavare av skattefria fastigheter berörsalltså inle. 1 I § tredje stycket ilagförslaget ges regler för bestämmande av avgiftens storlek m. m. Medutgångspunkt i del samband som chefen för redovisarmellan sänkta räntebidrag och hyresnivåerna borde avgiften rätteligen bestämmasmed ledning av de hyreshöjningar som kan komma all ske till följd av de ändradereglerna i fråga om räntebidrag. Prop.1982/83:50 12 sådan konstruktion är knappast tekniskt genomförbar. Skallnämligen avgiften gå all hanlera, måste ett enklare underlag finnas.Underlaget bör lämpligen utgöras av fastighetens taxeringsvärde. Detta anknytervisserligen inle direkt till hyrorna men hyran utgör dock en av devärdefaktorer som beaktas när taxeringsvärdet för hyreshus bestäms.Taxeringsvärdet har även den fördelen atl del beräknas enligt enhetligaprinciper och är etl välkänt begrepp. Som underiag bör alltså taxeringsvärdetanvändas och därvid då både byggnadsvärdet och markvärdet. Detta bör gälla äveni de fall då fastigheten innehas med tomträtt. Avgiften bör ulgå för varje beskattningsår med en vissprocentsals av taxeringsvärdet. För alt få överensstämmelse medkapitalkostnadsökningarna för hus med räntebidrag föresläs all olika procentsatsertillämpas då avgiften las ul. Jag har funnit dellämpligt att i I § tredje stycket i lagförslaget ange att avgiften för varjebeskattningsår utgör av taxeringsvärdet saml att i övergångsbestämmelsernatill lagen ta in en undanlagsregel i fråga om avgiften för taxeringsåren 1984och 1985. Enligt 47 S KL skall garanlibelopp jämkas ombeskattningsåret omfattar kortare eller längre lid än eller omfastigheten förvärvats eller avyttrats under beskattningsåret. Har sädanjämkning skett bör även hyreshusavgiflen jämkas i motsvarande utsträckning. Enbestämmelse härom föreslås i I § fjärde stycket. I 2-5 §§ i förslaget lill lag om hyreshusavgifl har lagilsin vissa beslämmelser av teknisk art. Dessa har utformats efter förebild avbestämmelserna om skogsvärdsavgift enligt lagen om skogsvårdsavgift. I frågaom ansvarighet för hyreshusavgifl vid dödsfall bör emellertid en hänvisninggöras lill vad som sägs i 15 § 2 mom. första stycket lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Som framgått av del tidigare sagda har hyreshusavgiftenutformats efter förebild av vad som gäller i fråga om skogsvårdsavgiften. Dettainnebär att avgiften skall debiteras och uppbäras enligl bestämmelserna i föranleder vissa närmast redaktionella ändringar il §, 3 § I mom. och 27§ I mom. i nämnda lag. 1 fråga om ändringen i 3 § 1 mom. UBL anser jag atlavgiften bör kunna beaktas redan vid beräkningen av den preliminära skallen.Motsvarande bör gälla i fråga om skogsvärdsavgift. Underlaget för beräkning avhyreshusavgiflen skall anges av taxeringsnämnden. Delta kräver en ändring i 68§ TL. Jag avser all senare återkomma med förslag lill ändring i sistnämndalagrum. Hyreshusavgiflen bör med sitt angivna syfte inte ses somen allmän skatt utan liksom skogsvårdsavgifien vara avdragsgill om övrigaförutsättningar är uppfyllda. Regler om detta bör tas in i punkt 3 avanvisningarna till 20 § KL och beträffande förvärvskällan annan fastighet i 25S I mom. KL. I fråga om rörelse behövs ingen särskild ny regel eftersomavgiften såsom driftkostnad är avdragsgill enligl 29 § I mom. KL. De nya bestämmelserna om en hyreshusavgift bör träda ikraft den I 1982/83:50 13 och lillämpas första gången vid 1984 årslaxering. För skallskyldiga som har brutna räkenskapsår omfattarbeskattningsåret vid 1984 ärs laxering normalt även lid ärs ingång.Enligl min mening bör då den lösningen väljas atl avgift beräknas för den delav beskattningsåret som infaller efter ikraftträdandet genom enproportionering. 6 Skatt på videobandspelare Antalet videobandspelare i landet kan f.n. beräknas tillca 400000. Videomarknaden har ökat kraftigt under de senasie åren och väntasallmänt fortsätta all öka. Olika uppskattningar har gjorts av antalet nytillkommandevideobandspelare ärligen. Enligl vad jag har inhämtat kan antalet nytillkomnaexemplar beräknas lill ca 165000 både 1981 och 1982. En nedgång väntas avbranschen . Som jag anfört i det föregående bör det införas ensärskild punktskatt pä videobandspelare. Frågan om en beskattning också avannan utrusining pä della område, t.ex. videokameror, bör t. v. anslå. Om andravideosyslem än sädana som bygger på videoband i slörre omfattning börjar säljaspå den allmänna marknaden fär övervägas all utsträcka skatten lill atl omfattaäven sådana produkter. En punktskatt på videobandspelare bör så långt del ärmöjligl utformas pä samma sätt som övriga punktskatter. Ett viktigt krav på enny punktskatt är atl den skall vara enkel atl hanlera. a. atlantalet skallskyldiga kan begränsas och atl skatten kan beräknas på ell enkeltsätt. Med hänsyn till all videobandspelare förekommer i mängaolika utföranden och lill kraftigt varierande priser skulle del vara önskvärtom skallen kunde beräknas på videobandspelarnas försäljningsvärde. Detta skulledock förutsätta antingen att skallen logs ut vid försäljning till konsumenteller alt den visserligen togs ul hos tillverkare eller grossist men beräknadespå ett antaget konsumentpris. 1 det första fallet blir antalet skattskyldigastort och i det andra fallet uppkommer stora svårigheter alt fastställa ochkontrollera beskattningsvärdet. Den lämpligaste lösningen är i stället atl skatten tas uti form av etl enhetligt belopp per bandspelare. Skattebeloppet bör bestämmastill . 1 övrigt bör här som i fråga om andra punktskatter gällaalt skattskyldigheten skall ligga på den som yrkesmässigt tillverkar ellerimporterar videobandspelare. Skattskyldigheten bör inträda när bandspelaren levereraslill köpare eller första gången hyrs ut. Vid införsel lill någon som inle ärregistrerad som skatlskyldig tas skatten ul av . I fiertalet punklskallelagar gäller en obligatoriskskattskyldighet för den som yrkesmässigt tillverkar skattepliktiga varor inomlandet och en frivillig skattskyldighet för den som i viss omfattningimporterar sådana varor för 1982./83:50 14 återförsäljning.Den sistnämnda skattskyldigheten motiveras av all importörerna i likhet med deinhemska tillverkarna skall kunna hålla varorna i lager i obeskattat skick.Detsamma bör gälla den nu aktuella skatten. Gränsenför den frivilliga skattskyldigheten för importörer bör kunna sällas lillungefär 3000 bandspelare per är. Densom är registrerad som skatlskyldig bör vara skyldig atl lämna en deklarationför perioder om två kalendermånader och atl betala skatten senast den femte iandra månaden efter periodens slut. Dennya skatten bör regleras i en särskild lag. Genomhänvisningen i I § till lulltaxenummer 92.11 ges en tillfredsställandedefinition på videobandspelare. Någonsärskild föreskrift om alt byggsatser lill videobandspelare också omfattas avskallen torde inle behövas. I den män sådana byggsatser skulle förekomma pämarknaden, vilket nu inle är fallet, bör de i rällslillämpningen kunna ansessom videobandspelare. I 3§ andra stycket anges all tar ul skallen vid importtillfället närimportören inte är registrerad som skaltskyldig. Därav följer atl någon skallinle las ul vid imporilillfället i de fall importören är registrerad somskaltskyldig. Skallen skall i stället enligl 5 § betalas bl.a. när importörensäljer bandspelaren eller första gängen hyr ut den. Påsamma säll som gäller för vissa andra punktskatter inträder enligt 5 §skattskyldigheten när en videobandspelare levereras lill en köpare, som inlesjälv är registrerad som skatlskyldig. Skattskyldighet inträder ocksä när enskallskyldig lar ul en apparat, t. ex. för privat bruk. Bestämmelseni 6 § andra stycket innebär atl även den som yrkesmässigt hyr utvideobandspelare kan bli skattskyldig. Därför behövs en särskild bestämmelse i5 S om alt skattskyldigheten inträder när apparaten första gången hyrs ul. Slutligenbehövs en bestämmelse om atl skattskyldigheten inträder när en skatlskyldigavregistreras, t. ex. därför alt han inle längre skall importeravideobandspelare för yrkesmässig återförsäljning eller uthyrning. I annat fallskulle någon skatt inle behöva redovisas för de apparater som säljs eller hyrsut efter avregistreringen trots atl de har kunnat förvärvas skatie-fritl.Skattskyldigheten kommer alt omfatta de apparater som den skatlskyldigeinnehar vid avregistreringen och för vilka skattskyldighet inte harinträn. 18 § regleras avdragsrällen i enlighet med vad som normalt gäller i fråga ompunktskatter. I punkt 2 anges alt avdrag lar göras i det fall skattskyldighetenligt lagen har inträtt. Bestämmelsen avser bl. a. del fallet alt enperson som i liten omfattning har importerat videobandspelare och betalat skalllill utökar verksamheten och registreras som skatlskyldig. Genomavdragsrällen undviker man all dubbel skall redovisas för vissa apparater somhar beskattats vid införseln. Skatiebronslagen(1971:69) och lagen (1971: 1072) om förmånsberäni- Prop.1982/83:50 15 gade skatlefordringar m. m. bör göras tillämpliga påskatten pä videobandspelare. kräver ändringar i båda dessa lagar. 7 Skatt på viss elektrisk kraft Vattenfallsverkels prissättning av elektrisk kraft grundasf. n. på långsiktig marginalkostnad, vilket innebär att senast tillkomnaproduktionsanläggningar blir bestämmande för lariffnivän. Verkels prissättninghar kommit alt uppfattas som vägledande vid andra företags prissättning påelektrisk kraft. Eftersom produktionskostnaden i uppfördaelproduktionsanläggningar ligger betydligt över den i flertaletvaitenkraftstationer uppkommer härigenom stora överskoll i de förelag somhuvudsakligen producerar vattenkraft, framför allt om produktionen till stordel sker i äldre anläggningar. (B 1979:06) har haft i uppdrag alt utreda frågan om alt inordna detenérgiskatlebelagda området under mervärdeskatten och all införa en avenergipoliliska skäl betingad och samhällsekonomiskt avvägd energiskall iimport- och producentledet. I kommilténs uppdrag ingick också all belysa fråganom de stora ekonomiska överskoll som. på grund av principerna förprissättningen pä elektrisk kraft, kan uppstå hos ägare av äldrekraftanläggningar, främst vattenkraftverk. Kommittén skulle bedöma omförhållandena motiverar särskilda åtgärder inom energibeskattningens ram. Ibilaga (SOU 1982: 17) lill betänkandet Skatt pä energi har redovisats en analysav möjlighelerna att beskatta överskotten från svensk vattenkraft. Analysenvisar alt del är myckel svårl all entydigt definiera begreppet vinst beroendepå periodiserings- och mälningsproblem. Därigenom föreligger betydandesvårigheter att utforma en beskattning som direkt träffar övervinsterna ivatlenkraflföretagen. Mot bakgrund härav avstår kommittén från atl lägga framnågol förslag om en övervinsiskalt på vattenkraft. Kommittén anser alt eneventuell övervinstbeskattning ej bör ske inom energibeskattningens ram. Däresten övervinslbeskattning skall komma till sländ synes enligl kommittén enutformning enligt genererad vinst (vanlig vinsibeskalining) eller nyttjanderättbättre ligga i linje med direktivens intentioner. Förslagen har varitföremål för remissbehandling. Eftersom kommittén ej utformat någol konkretförslag lill övervinslbeskattning av vallenkraften har flertaletremissinstanser antingen lämnat frågan ulan kommentar eller tagit fasta på desvårigheter atl utforma beskattningen som kommittén pekat pä. För egen del anser jag alt det är angeläget att snabbtinföra ett system som gör all de betydande ekonomiska fördelar som erhålls videlproduktion i vattenkraftslalioner i större utsträckning kommer samhällettill del. Detta är väsentligt också för att förhindra den alltför snabbaprisutveck- Prop.1982/83:50 16 lingen vid försäljningar av andelar av äldrevaltenkraftstillgångar. Mot denna bakgrund och med hänsyn till önskvärdheten avatt förstärka budgeten bör en skall på elektrisk kraft producerad ivattenkraftslalioner införas den . Skatten bör ulgå med två öreper kWh. De restriktioner som samhället ansett nödvändiga vid utnyttjande avvattenkraft och de fördyringar av anläggningsverksamheien som har ägl rum undersenare år innebär all de ekonomiska överskollen i uppförda vattenkraftslalionerär smä. Dessa anläggningar bör därför inle omfattas av beskattningen i sammautsträckning som äldre kraftstationer. Del är även angeläget atl nytillkommandevattenkraflproduktion inte förhindras genom skallens införande. Skatten bördärför reduceras lill hälften för produktion i anläggningar som är mellan tiooch fem är gamla. För anläggningar uppförda under de senasie fem åren och förtillkommande anläggningar bör ingen skatt utgå. Delsamma bör gälla i fräga omökningar av den installerande generatoreffeklen i äldre anläggningar. Skatten bör las ul i produklionsledet. Den bör i principinle kunna vältras över pä konsumenterna genom höjda elpriser. Jag kommer inomkort alt föreslå all statens pris- och karlellnämnd fär i uppdrag att övervakaatt produktionsskatten i allt väsentligt faller på producenterna. Skattskall utgå pä den elkraft som framställs i vattenkraftverk. Skatten börerläggas av producenten. Med hänsyn härtill har denna nya skall reglerats i ensärskild lag och inle som en utvidgning av den gällande energiskatten.Utformningen av den nya lagen överensstämmer i huvudsak med vad som gäller förövriga punktskatter. Antalet skattskyldiga föresläs bli begränsat genom altskatt inte skall ulgå på elkraft som produceras i elt vattenkraftverk med eninstallerad generaloreffekl av mindre än 100 kW. Gränsen överensstämmer med dengräns som energiskallekommittén föreslagit i fräga om den generellaenergiskatten. Vidare bör undantag medges för den elkraft som framställs i eltpumpkraflverk. I annat fall skulle den där framställda kraften beskattas mer änen gäng. Skyldigheten att erlägga skall inträder när kraften framställs.Mätningen bör lämpligen ske vid produktionsspänning. Med hänsyn till önskemåletatt förkorta skatte-kredilerna bör föreskrivas all denna skatt skall deklarerasoch betalas dagar efter redovisningsperiodens utgång.Redovisningsperioderna föreslås omfalla en kalendermånad. Det skulle vara förenat med stora praktiska svårigheteratt beräkna och kontrollera skatten på den producerade kraften med ledning avvad som faktiskt har producerats i varje vattenkraftverk, särskilt när deninstallerade generatoreffekten har ändrats . Den kraft somfaller under en viss skattesats eller för vilken ingen skatt skall utgå bördärför beräknas efter en schablon. Den lämpligaste metoden är därvid enligl minuppfanning all den installerade generatoreffeklen läggs till grund för fördelningenpå följande sätt. Om en skattskyldig har vattenkraftverk som har tagits i driftföre 1973 och sådana som har tagits i drift t.ex. skall 1982/83:50 17 skallen beräknas efter ell öre för såstor del av den sammanlagda producerade kraften som svarar mot de nyarekraftverkens installerade generatoreffekt i förhållande till den installeradegeneratoreffekten i den skatlskyldiges samtliga vattenkraftverk. Om denskatlskyldige har t. ex. elt vattenkraftverk som har tagits i drift före den Ijanuari 1973 och i vilket den installerade generatoreffekten har ökats år 1980skall på motsvarande säll skallen beräknas till för säslor del av den sammanlagda producerade kraften i kraftverket som svarar molden ursprungliga installerade generatoreffeklen i förhållande lill den installeradegeneratoreffeklen efter utbyggnaden. På motsvarande säll beräknas skallen i del fall deninstallerade generatoreffeklen minskar permanent, t. ex. på grund av all eltav flera kraftverk tas ur drift. Den fördelning som sålunda behöver göras kommer alt kunnalillämpas lill dess en permanent ändring görs av den installeradegeneratoreffekten. 1 denna fråga har jag samrått med statsrådet . Skanebrotlslagen (1971:69) och lagen (1971: 1072) omförmånsberättigade skatlefordringar m.m. bör göras tillämpliga på skatten påviss elektrisk kraft. kräver ändring i de båda nu nämnda lagarna. 8 Utnyttjande och utvidgning av finansfullmakten har bemyndigat regeringen alt för budgetåret1982/83. om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter intill ellsammanlagt belopp av 2500 milj. kr. 1981/82: 150 bil. 2, FiU 1981/82:40,rskr 1981/82: 393). liksom tidigare, användas för finansieringav tidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statliga investeringar somnormalt finansieras med anslag på statsbudgelen samt för beredskapsarbeten ochför bidrag till kommunala projekt för investering och sysselsättning.Bidragsprocenten för kommunala projekt fär fastslällas av regeringen medhänsyn lill ändamålet, dock högst lill . Vidare fär finansfullmaktenanvändas för bidrag lill näringslivet och bostadssektorn. Härvid får gällandebidragssatser tillfälligt höjas till högst . Lägelpå arbetsmarknaden har under innevarande budgetår föranlett en radåtgärder i sysselsättningsbefrämjande syfte. Finansfullmaklen har såledeshittills under /83 disponerats genom beslut , den9 september, och . Genom beslul den 26 augustiutnyttjades fullmakten med 240 milj. kr. Den 9 septemberbeslöts om . för tidigareläggning av bl.a. byggande av statliga vägaroch förvaltningsbyggnader. Beslulel innebar att 100 milj. kr.disponerades för statsbidrag till kommunala aktiviteter för arbetslös ungdom.Genom beslut 2 1982/83. Prop.1982/83:50 18 anvisades 90 milj. kr. för bidrag tillungdomsplatser samt I . för tidigareläggning av bl. a. statligavägar och broar. Genom dessa fyra beslut har sammanlagt . Följaktligen återstår denna dag . avden givna finansfullmakten. Nya formerför en samlad redovisning av utnyttjandet av finansfullmaklen infördes /80 (prop. 1978/79:100 bil. FiU 1978/79:40, rskr1978/79:452). Kompletleringspropositionen bedömdes som lämplig för dennaredovisning. Hemställan om utnyttjande av finansfullmakten för delnästföljande budgetåret skulle göras vid samma tillfälle. Vidare avskaffadessyslemel med successiva påfyllningar av finansfullmaklen. Regeringen skulle istället på tilläggsbudget hemställa om utvidgad finansfullmakt omarbetsmarknadsläget kräver insatser utöver vad som kan tillgodoses genomianspråktagande av den givna finansfullmakten. Underinnevarande höst har arbetsmarknadsläget ytterligare försämrats. Nedskrivningenav kronan skapar förutsättningar för en expansion av produktionoch sysselsättning. Det investeringsprogram regeringen beslutar alllägga fram för bidrar aktivt till att vända den svenska ekonominsutveckling i rätt riktning. I del korta perspektivet har dock yllerligarearbelsmarknadspolitiska insatser bedömts nödvändiga säsom framgår av detarbetsrharknadspolitiska åtgärdsprogram som regeringen presenterade i oktoberi är och som kommer att närmare redovisas av chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Man kan dock inle utesluta all arbetsmarknadslägetkan bli besvärligt under resten av budgetåret trots dessa insatser. Det ärdärför angeläget att regeringen lill sitt förfogande har etl visst utrymme attdisponera på finansfullmakten för de eventuellt ytterligaresysselsättningsbefrämjande åtgärder som kan visa sig nödvändiga. Dessa insatserkan komma att kräva resurser som överstiger vad som f. n. återstår av den givnafinansfullmakten. Jag förordar därför atl finansfullmakten för budgetåret1982/83 höjs från 2 500 milj.kr. till 3500 milj.kr. Den utvidgade fullmaktenbör få disponeras pä oförändrade villkor. I enlighet med vad jag nu har anfört har inombudgetdepartementel upprätlals förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattdagen (1928: 370). 2. lag om ändringi lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. 3. lag om ändringi lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt. 4. lag om ändringi uppbördslagen (1953: 272). 5. lag om ändringi lagen (1958: 295) om sjömansskatt. 6. lag om ändringi lagen (1970: 172) om begränsning av skatt i vissa fall. Prop.1982/83:50 19 7. lag om ändringi skallebrollslagen (1971:69), 8. lag om ändringi lagen (1971: 1072) om förmånsberältigade skatlefordringar m. m., 9. lag om ändringi lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer, 10. lag om ändring i lagen (1980:954)om särskill invesleringsavdrag för byggnadsarbeten m.m., 11. lag om upphävande av lagen (1980:1047) om skaltereduktion för aktieutdelning, 12. lag om ändring i lagen (1981: 1099)om särskill invesleringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt, 13. lag om ändring i lagen (1982:417)om ikraftträdande av lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskall, 14. lag om ändring i lagen (1982:420)om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskall, 15. lag om hyreshusavgifl, 16. lag om skattereduktion förfackföreningsavgift, 17. lag om skall på videobandspelare, 18. lag om skall på viss elektriskkraft, 19. lag om inbetalning på särskilt invesleringskonlo. Förslagen bör fogas till protokollet i della ärende som bilaga 2.2. Lagrådels yllrande har inhämtats över förslagen under I och 15. hänsyn lilllagstiftningsärendets brådskande natur och då huvuddelen av förslagen är av denbeskaffenheten all lagrådels hörande skulle sakna betydelse anser jag allyllrande inle bör inhämtas över övriga förslag. Jag hemställer atl regeringen föreslär dets alt antaga förslagen dels att bemyndiga regeringen atl under budgetåret1982/83, om arbetsmarknadsläget kräver del, besluta om utgifter i enlighet medvad jag förordat intill ett sammanlagt belopp av . 1982/83:50 20 Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådetDelin, justitierådet . Enligl protokoll vid regeringssammanträde den 28 oktober1982 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen för budgeldeparlementetFeldt beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag lill 1. lag omhyreshusavgift, 2. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928: 370). Förslagen har inför lagrådet föredragils avkammarrättsassessorn . Föredragningeninför lagrådet har påbörjats då lagförslagen ännu inleerhållit slutlig utformning. Vissa inom lagrådet framförda jämkningsförslag avlagleknisk och redaktionell natur har därför kunnat beaktas i de förslag somgenom remissen överlämnats till lagrådet. Förslagen föranleder följande yllrande av lagrådet: Förslaget till lag om hyreshusavgift