prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För övrigafaktorinkomster skattas en något högre ökningstakt 1982-1983 än för lönesumman.Tillväxten i de totala faktorinkomsterna skulle därmed uppgå fill 5 3/medden lägre lönesumman och med den högre. Inkomstöverföringarna tillhushällen frän stat, kommuner och socialförsäkring kalkyleras stiga 123/413%.Till följd av bl.a. skattereformen förutses en relativt låg ökningstaktför inbetalningarna till det offentliga - drygt 43/i alt. I och i alt. II. Underskottet i hushållensbetalningar till den offenfiiga sektorn, som beräknas öka från 13 1/2 miljarderkr. 1982, skulle därmed minska till närmare 91/2resp. 1983 enligt alt. I resp. alt. II. Sammantaget gerprognoserna en ökning av hushållens disponibla inkomster i löpande priser med83/resp. . Prisstegringen underloppet av 1983 enligt konsumentprisindex (KPI) kalkyleras till 9,4 resp. 10,7%.Därav beräknas effekten av höjd mervärdeskatt till en procentenhet ocheftersläpande devalveringseffekter (inkl. automatiska effekter avmervärdeskatten) till .' Genomsnittsnivån för KPI 1983beräknas ligga 10,3 alternafivt 11,nivå. Liksom under 1982beräknas implicitprisindex för den privata konsumtionen stiga mer än KPI ellermed 11,1 alternativt 11,. Prisstegringen förväntas bli något lägre än vadsom antogs i . Bl.a. har hyreskostnadernareviderats ned på grund av att nya underhållslån ställts i utsikt. Prognosen omlägre hyreskostnader leder också till att skillnaden mellan KPI och IPIminskar. Prisökningen enligt IPI uppskattas nu bli en procentenhet lägre än vadsom fidigare antogs. Prisprognoserna för 1983innebär att de realt disponibla inkomsterna skulle falla med i detlägre lönesummealternativet och 1 1/i det högre. Hushållssektorn skullesåledes drabbas av minskad köpkraft. 1980-1982 föll derealt disponibla inkomsterna 3,samfidigt som konsumtionsvolymen förblevungefär oförändrad. För alla hushåll sammantagna hölls alltså konsumfionen uppetrots att inkomsterna sjönk. 1982 skedde detta till priset av ett kraftigt falli sparkvolen. ' Effekten påKPI-utvecklingen under loppet av 1982 av devalveringen har skattats till j 1/. Prop.1982/83:100 112 1983 blir ytteriigare med sjunkande realinkomslerär det troligt att hushållen måste dra ned konsumtionen, även om det finns ensträvan att dämpa alltför kraftiga svängningar i konsumtionsnivån. blirdetta förmånga grupper - t.ex. barnfamiljer - allt svårare. För några kategorier som t.ex. vissa pensionärer ochinkomsttagare som har fördel av den minskadeskatteprogressionen torde möjligheterna vara större. Totalt sett förefaller någon ytterligare minskning avsparkvolen sannolik. Här har kalkylerats med att sparkvolen faller 1/2procentenhet i det lägre inkomstalternativet och ett par tiondelar i dethögre. Konsumtionsminskningen 1982-1983 skulle då stanna vid 1 3/4 alternativt1 1/. NationalräkenskapsstatisUkeninnehåller inte någon redovisning av disponibel inkomst och konsumtion efterhushållstyp eller inkomstklass. Med vissaschematiska antaganden kan man emellertid ur denna statistik ta fram disponibel inkomst fördelad på inkomststagföre resp. efter det att skattendragits. En sådan överslagsmässig beräkning av real inkomst efter skatthar framlagts i rapporter. I beräkningar somhelt bygger på nationalräkenskaperna (NR) bör man vid omräkning från löpandepriser till fasta utnyttja den s.k. implicita prisindexen för privat konsumtion (IPI). I många andra sammanhang-t.ex. aktuell debatt omreallöneutvecklingen - används konsumentprisindex (KPI). Direkt användning av KPI skulle kräva stora ingrepp i NR. En viss omdefiniering och omräkning av hushållenskonsumtion och disponibla inkomster i förhållande till NR kan dock göras.Konjunkturinstitutet har utfört en alternativ kalkyl genom att tillämpa KPI vidberäkning av driftsöverskotten föregnahem. Som framgår av tablå 1 blir skillnaden mellan den omräknade implicitprisindexen och KPIbetydligt mindre. Differensen mellan NR:s IPI och KPI kan tydligen till stordel hänföras till behandlingen av egnahemsposten. Bland övriga anledningar till skillnaden kan nämnas att IPI mäterprisutvecklingen på svenska hushållens konsumtion inom och utom landet, medan KPI mäter prisutvecklingenpå den konsumtion som sker i . Vidare är vägningstalen olika. Tablå 1 Genomsnittlig procentuell förändring Alt. I Alt. II -0,8 -0,8 -0,2 -0,1 -0,2 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget I tablå 2 har realtdisponibla inkomster räknats fram dels med sedvanligt NR-material, delsmed den alternafiva kalkylen för IPI och driftsöverskott för egnahem. Tablå 2 Real disponibel inkomst Som framgår av tablån utvecklasrealinkomsten totah på samma sätt enligtbägge kalkylerna. Ändringen av IPI motverkas av omräkningen avdisponibelinkomsten i löpande priser avseende driftsöverskottet från egnahem och tilläggsposten. Löner, pensioner ochövriga inkomstöverföringar äremellertid definierade på samma sätt i bägge fallen. Förändringar i fasta priser bestäms då av vilket prisökningstal somanvänds. Största differensen beträffande utvecklingstalen uppkommer för 1980och 1982 (jfr tablå Entydigt enliglbägge beräkningsmetoderna är emellertid nedgången i reallönesummanefter skatt för 1981-1983. Sysselsättningsminskningen beräknas ha varit0,2-0,. Reallönesumman sjunker således även bortsett från sysselsättningsnedgången.Den preliminära statistiken visarpå ett ovanligt stort skatteuttag i förhållande till lönesumman. Möjligen tyderdetta på att lönesumman är något underskattad detta år. Beträffandepensionsutbetalningarna registreras en svacka 1982 beroende på övergången tillsystemet med indexjustering en gång . I övrigt har pensionerna i stortökat realt , främst beroende på att antalet ATP-pensionärer med fullt pensionsbelopp ökar.Ökningen av övriga inkomstöverföringar1983 beror på bl.a. höjda barn-, studie- och bostadsbidrag, men ocksåpå att de offentliga och privata avgifter som dras av i denna post förutses öka relativt svagt. Av tablån framgår också attsättet att definieradriftsöverskottet från egnahem (och i någon mån tilläggsposten) harstor betydelse. 8 1982/83. Prop.1982/83:100 114 Den utbetaldalönesumman för samtliga anställda ökade enligt nationalräkenskaperna med 8,1980-1981. I böijanav 1981 utbetalades retroaktivt vissalönebelopp avseende avtalslönehöjningar . Omplaceras sådanalönebelopp till kostnadsmässigl rätt period erhålls den s.k.kostnadslönesumman. Om denna reduceras med de icke nivåhöjande engångsbelopp som kommit till användning i senareårs avtalsuppgörelser, fås en s.k. nivålönesumma (se tablå 3). Kostnadslönesummanför samtliga anställda ökade 9,i förhållande till nivålönesumma.Härav beräknas avtalskomponenten till 7,, medan löneglidningen skattas fill 2,8%.Sysselsättningskomponentens bidrag uppgick till 0,. Företags ochmyndigheters kostnadslönesumma steg 8,, vilket motsvarar en timkostnadsökningexkl. sociala avgifter på9,(se tabell 6:2). Enligt statistiskacentralbyråns förtjänststatistik, som ej innefattar engångsbelopp, steg industriarbetarnastimförtjänster med 10,1980-1981.Inkluderas de engångsbelopp som utbetalades erhålls en förtjänstökning på 10,(se tabell 6:2). Häravutgörs avavtalsmässiga löneökningar varav 3,3 är att hänföra till avtal. Löneglidningen uppgick således enligt dessakalkyler till 4,. Till följd av ökadesociala avgifter beräknas fimkostnaden ha ökat med 0,utöver timlönehöjningen. Kalkyler för samfiigaanställda ger en avtalsmässig höjning på räknatutifrån nivålönesumma. I beräkningarna har antagits attprisutvecklingsgarantin avseende 1982 ger ett icke nivåhöjande engångsbelopppå 0,. Härav beräknas betalas ut och 0,2 1983.Löneglidningen skattas till 2,, medan sysselsättningen väntas ge ett negativtbidrag till lönesummeutvecklingen på0,. Enligt ovanstående kalkyl skulle kostnadslönesumman öka med 6,5%mellan 1981 och 1982 under det att dentotalt utbetalda lönesumman stiger med 6,3%.Timkostnaden beräknas 1981-1982 öka med 6,varvid 0,1 procentenheterär att hänföra till ökade sociala kostnader. Tablå 3 Löner ochlönesummor Utbetald lönesumma' Kostnadslönesumma Nivälönesumma 243 166 241446 239868 279156 279688 278 893 Total lönesumma omräknad tiU totala sysselsättning Lönekostnad (jfr. tabell 6; 2) 243 166 241446 239868 263 231 263 114 261 588 302 692 302155 302 155 ' Avser löner utbetalda avinhemska producenter, till inhemska och utländska hushåll. I tabell 6: 1 redovisaslöner till inhemska hushåll, dvs. utbetald lönesumma enligt ovan med avdrag avlöner till utländska hushåll och tillägg förlöneutbetalningar från utländska producenter till inhemska hushåll. Erhållen genom divisionav total lönesumma med lönesummevägda sysselsättningsförändringen (= sysselsättningskomponenten)frän 1980. Anm. Utbetald lönesummaför omfattar de lönebelopp som utbetalas (föreskatt) oavsett om de utgör ersättning för arbetsinsatser underperioden eller för arbetsinsatser under annan period. Kostnadstönesummanför innefattar de lönebelopp som utgör ersättning förarbetsinsatser oavsett om utbetalning sker under periodeneller ej. Med nivålönesumma avses kostnadslönesumman reducerad med sädartalöneelement om vilka det råder överenskommelse att de inte ska beaktas som ingående i beräkningsbasför nya avtalslöner. Enligt statistiskacentralbyråns månadsvisa förtjänslstatistik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, steg timförtjänsten för industriarbetare med 7,mellan detre första kvartalen 1980 och 1981. Härav svarade de avtalsmässigalöneökningarna för 3,. beräknas de avtalsmässigalöneökningarna inkl. engångsbeloppen till följd av prisutvecklingsgarantin,till 4,. Förutsatt en löneglidning på 3,skulle därmed timförtjänstökningen1981 1982 uppgå till 7,. Till följd av ökade sociala avgifter beräknastimkostnaderna sfiga utöver fimlönehöjningen. Förindustritjänstemän uppskattas arbetskraftskostnadsökningen till5,, varav avtalen svarar för och löneglidningen för 2,3procentenheter. Totalt för industrin skulle därmed arbetskraftskostnaden ökamed . Ökningen i arbetskraftskostnad för hela näringslivet beräknasfill 6 3/. Härav svarar avtalsmässiga lönehöjningar för ca 4, löneglidningenför ca 2,5 och höjda sociala avgifter för . harlönesummeberäkningarna utgått från två alternativa antaganden om UtveckUngenav avtalsmässig löneökning och löneglidning sammantaget. Räknat utifrån 1982års nivålönesumma uppgår ökningen av avtalslönehöjning och löneglidning till5,i alt. I och i alt. II. Härav utgörs av engångsbeloppsom kostnadsmässigl hänför sig till 1982. Lönehöjningarna enligt nugällande avtal beräknas till ca 2,,' varvid pris- ochförtjänstutvecklingsgarantierna uppskattas svara för höjningar på ca 1,ochöverhäng inom den offentliga sektorn för ca 1,. Förutsatt en löneglidning1983 på ca 2,skulle därmed alt. I istort sett motsvara en prolongering av avtalen. Sysselsättningskomponentenväntas i båda alternativen ge etl negativt bidrag till lönesummeutveckling på0,. Ökningen av den totaltutbetalda lönesumman skulle därmed uppgå till 4,8 resp. 7,6%.Kostnadslönesummans ökning skulle pä grund av de engångsbelopp som hänför sigtill 1982 bli något lägre 4,4 resp. 7,. Till följd av ökade sociala avgifterberäknas timkostnaden öka utöver timlönehöjningen. Tabell 6: 2Lönckostnadsutveckling 19691983 samt arbetskraftskostnader förindustriarbetare 3 = (l+2) 6=(4+5) 4,8" -0,7 10,7" 4,4' 6,1' 1-3 baserar sig på lönesummestatistik.Uppgifterna för industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig förtjänststatistik utomför och 1972. Timförtjänsten och desociala kostnaderna i indexform multiplicerade med varandra. Förtjänststatistiken visar 4,och 4,. " Inkl. effekten avinförandet av femte semesterveckan. ' Inkl. engångsbelopp somej ingår i SCB:s förtjänststatistik. ' Häri ingår ej någonlönehöjning till följd av den s.k. 8%-regeln.8%-regeln gäller LO-SAFoch PTK-SAF och innebär att ytterligare utrymme skulle ställas till parternas förfogande om löneglidningen inom egentligindustri andra kvartalet 1980-andrakvartalet 1981 och andra kvartalet 1981- uppgick till eller mer. Löneglidningen för denna tvåårsperiodhar utifrån LO-SAF:s gemensammastatistik beräknats till 7,. Dennatolkning av statistiken godtas dock ej av PTK som hävdaratt ytterligare löneelement borde räknas in ilöneglidningen. Enligt PTK:s avtalstolkning skulle löneglidningen ha uppgått till . Frågan har därefterhänskjutits till arbetsdomstolen för avgörande. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 117 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushållens disponiblainkomster ökade enligt nu föreliggande reviderade beräkningar 13,mellan 1979 och1980 och 10,1980-1981. Prisstegringen för den privata konsumtionen (enligtimplicitprisindex) uppgick till11,1979-1980 och obetydligt mer, 11,1980-1981. Realt sett steg såledesdisponibelinkomsten 2,1979-1980och sjönk därefter påföljande år. beräknas de totala faktorinkomsterna (löner,enskilda företagares inkomster, driftsöverskott från hyreshus och egnahem samt den s.k.tilläggsposten till disponibelinkomslen, se tabell 6:1) ha ökat 7 3/. I avsnitt 6.2redovisas i detalj beräkningar och prognoser för lönesumman som svarar för ca80% av faktorinkomsterna. Löner till svenska hushåll, inkl. lönerna från utlandet,beräknas ha ökat 6,. Lönesumman skulle därmed 1982 hastigit mindre än 1981på grund av lägre avtalsutfall och lägre löneglidning. De enskilda företagarnas inkomster beräknas 1981 -1982ha ökat mer än lönesumman eller . På grundval av mycket preliminär statistik uppskattasjordbrukets driftsöverskott ha ökat inemot , medan skogsinkomsterna sjunkitnågot. Inkomsterna från annan rörelse än jord- och skogsbruk utgör den störstaandelen av företagarinkomsterna, . Uppgången för denna del avrörelseinkomsterna har beräknats till 9 1/. Driftsöverskotten från hyresfastigheter ägda av hushållbestäms som en viss andel av hyresvärdet ochberäknas ha ökat 1981-1982. Även det tillräknande driftsöverskottet frånegnahem kalkyleras med utgångspunkt från hyreskostnaderna. Kalkylernatillgår på så sätt att det beräknade värdetför egnahem ökas med räntesubventionerna fill småhus och minskas med vissa kostnadsposter. Driftsöverskottetberäknas ha stigit kraffigt mellan1981 och vilket utöver höjda hyreskostnader beror på relativt stor ökning av räntesubventionerna.Tilläggsposten till disponibelinkomstenhar i nationalräkenskaperna (NR) stämts av mot finansräkenskaperna och skrivs frami takt med utvecklingen av implicitprisindex. ger de tvåalternativen för löneökningen tillsammans med en antagen nedgång i sysselsättningen enlönesummeökning med 4,8 resp. 7,. Driftsöverskottet från jordbruket väntas fortsättastiga 1983 mätt i löpande priser och även för skogsinkomsterna förutses någon uppgång.Prognosen för övriga rörelseinkomster baseras (i överensstämmelse med NR:sutfallsberäkningar) på kalkyler över kostnadsutvecklingen för löntagare och enprognos över företagarnas arbetade timmar. I de två alternativenerhålls därvid ökningstal på 5 3/4 resp. 8 3/. Sammantaget väntasföretagarinkomsterna öka 61/2 resp. 8 1/och övriga faktorinkomster 13-131/. Totalt beräknas tillväxten i faktorinkomsterna bli 5 3/med detlägre lönesummealternativet och 8 1/med det högre. Tabell 6:3 Inkomstöverföringar till hushåll fränoffentliga sektorn 1979-1983 kr., löpande priser Folkpension, kommunalt bostadstillägg Pensioner till f. d. anställda Pensioner till f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. Källor: , ,och . Inkomsiöverföringarnafrån den offentliga sektorn till hushällen beräknas ha ökat 1981-1982. I tabell 6:3redovisas inkomstöverföringarna från staten, kommunerna resp.socialförsäkringssektorn. Beträffande utbetalningarna från staten halverades ökningstakten 1982,från 121/1980-1981 tillknappt6% 1981-1982. Utbetalningarnaav folkpensioner är den störstatransfereringsutgiften för staten. Genom att basbeloppet endast höjdesen gång sjönk ökningstakten för folkpensionerna från 13 1/1980-1981 till 1981-1982. Vidaresjönk det kommunala bostadstillägget fill pensionärer (som tillstor del finansieras av staten) på grundav att det infördes en nedre hyresgräns i bidragssystemet. För delpensionerna, som ökat kraftigt sedande infördes , registrerades 1982 en minskning med till följd avsänkt kompensationsnivå och ändratbasbeloppssystem. Det kontanta arbetsmarknadsstödet och utbetalningarna från lönegarantifonden stegkraffigt. Övriga transfereringar till hushållen från staten, bortsett från pensionertill statsanställda och det helstafiiga bostadsbidraget, sjönk realtsett. Inkomstöverföringarna från kommunerna beräknas ha ökat 91/1981-1982. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 119 bostadsbidragen fortsatte att sjunka 1982. Enligt denreviderade kommun-stafistikenför 1981 sjönk utbetalningarna av bostadsbidrag detta år med 7 1/och beräknas 1982 ha sjunkit drygt 4%.Övriga transfereringar från kommunerna,vilka bl.a. innefattar socialhjälpen, beräknas ha ökat 14 1/2 15 1/både 1981 och 1982.Socialförsäkringsutbetalningarna uppskattas ha ökat meUan 1981 och 1982. Tillväxttakten för ATP minskade 1982 på samma sätt som för folkpensionerna på grund avden ändrade basbeloppsberäkningen. Ökningen av ATP-utbetalningarnaberäknas till 1982 mot 1980-1981. Ersättningarna frånarbetslöshetskassor beräk nas ha stigit närmare 1 1/2 miljardkr. Beträffande föräldra försäkringen sjönk ökningstaktenbetydligt 1982 till mot 1980-1981.Sjukförsäkringsutbetalningarna förblev i stort sett oförändra de , bl.a. på grund av lägre sjuktal. Inkomstöverföringarnaunder 1983 har för de två lönealternativen skattats med ledning av prognoser över prisutveckling m.m. samtbeslutade och föreslagna ändringar ibidragsregler. Basbeloppet för pensionsberäkningar m. m. 1983 har satts till . I övrigt baserasberäkningarna på förslagen i dens.k. löftesproposifionen (prop. 1982/83:55). Totalt förutses en ökning avinkomstöverföringarna till hushållen pä 123/4 resp. . Transfereringarna från staten till hushållen stiger ibägge alternativen för 1983 med 9 3/- betydligt mer än föregående år (5 3/4%1982). Utbetal ningarna av barnbidrag, studiebidragm.m. beräknas öka , vilket skulle innebära en viss uppgång även realt sett. Folkpensionerna beräknas öka 101/1982-1983, somde kommunala bostadstilläggen till folkpensionärer sjunker ytterligare. Delpensionsutbetalningarna antages bli ungefär lika stora 1983 som 1982.Fortsatt kraftig ökningstakt väntas för arbetsmarknadsstödet och de statligabostadsbidragen, bl.a. till följd av höjda bidragsbelopp. Även för dekommunala transfereringarna kalkyleras nu en stigande ökningstakt under1983; 11 1/i det lägre lönealternativet och i det högre (9 1/1982). Behovet av kommunala bostads bidrag förväntas bli mindre i detfall lönerna stiger mer. Socialförsäkrings- utbetalningarna beräknas efter löftespropositionen öka 16 1/i alternativ Iför 1983 och 17 1/i alternativ II mot 1981-1982.Vad gäller ATP förutses de sammanlagda utbetalningarna öka 20 1/eller 5 1/enhetermer än 1981-1982. Sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen väntasöka i alt. I och i ah. II; i bägge fallensåledes realtsett minskade utbetalningar. Beträffande ersättningen från arbetslös hetskassorna förväntas en uppgång med ytterligare drygt I 3/. Hushållensinbetalningar av skatter och avgifter till stat, kommuner och socialförsäkring (tabell 6:4) beräknas ha ökat 11 1/. Tabell 6:4 Hushållensdirekta skatter, avgifter m.m. 1979-1983 kr., löpande priser Avgår: Indirekta skatter- Övriga direkta skatter, netto Avgifter m. m. Arvs- och gåvoskatt, arvsmedel Egenavgifter och frivilliga social- Summa direkta skatter avgifter m. m. ' Influtna delen. - Allmän löneavgiL(tidigare allmän arbetsgivaravgift) och barnomsorgsavgift (egenavgifter),fastighetsskatt samt skogsvärdsavgift ochhyreshusavgift. Kvarstående skattavser inkomster , medan fyllnadsinbetalningarna ochöverskjutande skattavser inkomster ett är tidigare. , , ochstatistiska centralbyrån. Inbetalningarna avpreliminär A-skatt beräknas på grundval av tillgänglig statistik ha stigituppemot 1981-1982. Detta är en anmärkningsvärt stor ökning jämfört medtillväxten i skatteunderiaget i form av löner, pensioner och övriga beskattadeförmåner, vilken uppskattas till 7 1/. Som tidigare nämnts beräknaslönesumman endast öka . Jämfört med uppgifterna i konjunkturinsfitutetshösirapport har skattestatistiken reviderats för perioden - . Beträffande preliminär A-skatt har inbetalningar på närmare Imiljard kr. omperiodiserats från till sista kvartalet1980. Den preliminära A-skatten för har vidare räknats uppmed t ,. Vad gäller fyllnadsinbetalningarna har summan för 1981reviderats ned med 880 milj.kr. och justerats upp 415 milj.kr. Förövriga skatteslag är revideringarna mindre omfattande. Prognosen föröverskjutande skatt 1982 har emellertid räknats upp med ca 315 milj.kr. vilketmedför att slutskatteregleringen (nettot 1982 mellan hushållens fyllnadsinbetalningaroch kvarskatt ä ena sidan och återbetalningarna av överskjutande skatt å Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 121 andra sidan) endast ändras med drygt 100 milj.kr. Totaltberäknas hushållens direkta skatter ha ökat 11 1/och avgifterna 9 1/mellan 1981och 1982.Det är främst avgifterna till kommunerna för barnomsorg, pensionärsomsorg m.m.samt avgifterna till arbetslöshetskassor som har stigit. Omläggningen av den stathgainkomstskatten 1983-1985 innebär dels attmarginalskatterna sänks, dels att den skattemässiga effekten av underskottsavdragenbegränsas. Avdragsbegränsningen skall gälla alla som har inkomst över 16 basenheter. Inflationsskyddetändras genom att uppräkningen avbasenheten bestäms på förhand. Skatteomläggningen skall genomföras i tre steg för inkomståren 1983, 1984 och1985.1 Konjunkturläget hösten 1982redogörs för de beslut angående omläggningen av skatten för fysiska personer som togs avriksdagen . 1982/83:50 föreslås dessutom att skattesatsensänks med en procentenhet i inkomstskikten mellan 8 och 12 basenheter. detinförs en skattereduktion för fackföreningsavgifter (exkl. avgift till arbetslöshetskassam.m.) av erlagd avgift upp till en avgift på I . attskattereduktionen vid utdelning pä svenska börspapper slopas. attskatteredukfionen vid det s.k. skattesparandet sänks från 20 fill förbanksparandet och från 30 fill för aktiefondsparandet. Indexregleringen avskatteskalan 1983 beräknas enligt kalkyler (för alt. I)minska skatteuttaget med . jämfört med ett beräknat uttagenligt en i nominella termer oförändrad skatteskala. Den samlade effekten av övriga förändringarskattesystemet beräknas minskning med . jämfört med ett utfall enligt skatteskala. Totalt skullealltså inkomstskatten 1983 sänkasmed . jämfört med ett beräknat utfall enligt regler. av beloppet kan förastill A-skatten. Kommunerna höjerenligt preliminära beräkningar utdebiteringen med . Som tidigare nämnts synes skatteinbetalningen 1982 havarit mycket hög i förhållande tillinkomstunderlaget. har förutsatts en lägre makromarginalskattekvot bortsett från ovan beskrivnaändringar i skatteregler och kommunalutdebitering. Kalkylerna ger till resultat en ökning av den preliminäraA-skatten med 3 3/i det lägre och 71/i det högre alternativet. BeträffandeB-skatten föreslås i proposition 1982/83:53 att preliminär B-skatt för ettinkomstår enligt huvudregeln skall utgå av den slutliga skatt som denskatteskyldige debiterades föregående år. räknas därför meden kraftig höjning av inbetalningarna av preliminär B-skatt. Vad gäller slutskatteregleringentotalt sett förutses nu inte några större förändringar jämfört med ;kvarskatten väntas emellertid öka närmare 400 milj.kr. Prognoserna är dock osäkra även fördessa skattepos- Prop.1982/83:100 122 Sammantaget resulterar kalkylerna i en ökning av dedirekta skatterna med 41/i det lägre lönealternativet och 7 3/i dethögre. I bägge fallen förutses således en rätt betydande avsaktning iökningstakten jämfört medutvecklingen , vilken främst kan hänföras till A-skatten ochslutskatteregleringen Förhushållens avgifter och kapitaltransfereringar fill stat, kommuner ochsocialförsäkring kalkyleras en uppgång , vilket är ungefär lika stor ökning som 1981 -1982.