prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Information till handikappade harägnats ökad uppmärksamhet. Tidningen och Rön har bibehållit sin position bland läsarna. Tidningen har ca 200 000prenumeranter och beräknas läsas av ca 400 000 personer. Pris-och löneomräkningen för programmet uppgår till . Konsumentverketbegär medel motsvarande ett pris- och löneomräknal anslag. Huvudförslagetskulle innebära att anslaget minskas med 274000kr. Verksamheten inomprogrammet påverkas i hög grad av utrednings-, informations- och förhandlingsarbetetinom programmet marknadsinriktadeaktiviteter. Verksamheten ärockså i hög grad beroende av att intäkterna för verkets informationsmaterialkommer att bibehållas på nuvarande nivå. Programmet Varuprovningar m. m. på uppdragProgrammet omfattar varuprovningar m.m. som verket mot betalning åtar sig alt utföra. Under /82 var verksamhetens ekonomiskaomslutning Verksamhetens omfattning blev därmed 33 %större än under Under anslagetredovisas intäkter huvudsakligen från försäljning av publikationer. Konsumentverketberäknar atl intäkterna under /84 kommer att uppgå till . Den statligakonsumentpolitiken har genomgått en stark reformering under framföralltförra delen av . Under senare delen av decenniet har inga större förändringar ägtrum. En viss utbyggnad av lagstift- Prop.1982/83:100 Bilaga 9 74 ningen har dock skett. har emellertidanslagen för delar av verksamheten minskats. Förutsättningarna för konsumentpolitiken harförändrats kraftigt . Inflationen har skjutit en betydande fartoch hushållens realinkomster har stagnerat. Konsumenterna har härigenom blivitmer utsatta. Ett utökat varuutbyte med utlandet, introduktionen av nyareklammedia och marknadsföring över gränserna påverkar också konsumenternassituation. En effektiv konsumentpolitik är mot den här bakgrunden av centralbetydelse. För att fä en så effektiv konsumentpolitik sommöjligt, under de förändrade förutsättningar som gäller, har regeringenfunnit att en viss översyn av konsumentpolitikens roll och uppgifter i dagenssamhälle behövs. Regeringen kommer att tiUsätta en kommitté för uppgiften. Idet här sammanhanget vill jag nämna att en utgångspunkt för kommittén blir attden statliga organisationen på konsumenlområdet med bl.a. elt konsumentverksom en central förvaltningsmyndighet skall ligga fast. Jag vill redan nu anmäla en reform inomkonsumentpolitiken som inle bör vänta på arbetet i den aktuella utredningen.Konsumentverket hade tidigare särskilda medel för undersökningsverksamhet m.m.Genom etl beslut av den dåvarande riksdagsmajoriteten /82 avveckladesmedlen. har i sin anslagsframställning för /84anmält att avvecklingen av medlen har lett lill att den kvalificeradeforskningen på konsumenlområdet allvarligt har försvagats. Konsumentverketanger ocksä att myndigheten därigenom fält svårigheter att finna kompetentakonsulter för utredande verksamhet. Forskning som ger fördjupad kunskap omhushållens situation och om effekterna av olika konsumentpolitiska åtgärder ärangelägen. För egen del anser jag alt bör ha resurser för attstödja sådan forskning. Verket har också behov av att kunna stödja frivilligainsatser av bl.a. sludieförbunden i syfte att förstärka konsumentpolitiken påfältet. Jag har därför beräknat . under anslag försådan verksamhet. Medelsanvisningen har gjorts möjlig genom besparingar underandra anslag. anslag iövrigt har beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget. När del gäller intäkterm.m. av publikalionsverksamhet har jag i huvudsak utgålt från konsumentverketsförslag. Med hänvisning tUl vadjag har anfört och till sammanställningen hemställer jag alt regeringenföreslär att lill Konsumentverketför /84 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 9 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 7 445 000 7 782 000 inrättades på försök . Fr.o.m. ärnämnden, från att fidigare ha varit knuten till , en frislåendemyndighet (prop. 1979/80:114, NU 1979/80:55, rskr 1979/80:409). Verksamhetenblev därmed ocksä permanent. Nämnden har till uppgiftatt på begäran av enskild konsument pröva tvister mellan konsument ochnäringsidkare rörande vara eller tjänst samt rekommendera hur tvisten börlösas. Nämnden skall dessutom på begäran av domstol avge yttrande enligt lagen(1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden. Chef för nämnden är en heltidsanställdordförande. Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader Lokalkostnader (6 051000) ( + 209 000) (+188 000) Under /82kom 7 509 ärenden in till nämnden. Detta innebär en minskning med drygt 100ärenden () jämfört med föregående budgetär. Minskningen avser framför alltmotorärenden och ärenden till den allmänna avdelningen. Antalet ärenden tilltextil- och försäkringsavdelningen har ökat. Till den nyinrättadefastighetsavdelningen kom 460 anmälningar. Av dessa avvisades 25 %p.g.a. att nämnden inle var behörig. Ärendena rörde främst snickeriarbeten samtköp eller avtal om uppförande av hus. Av de ärenden som togs upp tillbehandling rörde de flesta VVS-arbeten. Antalet nämndbeslut harunder 1981/82 uppgått till 3 739, vilket i förhållande till föregåendebudgetår innebär en minskning . Antalet ärenden avskrivna påkansliplanet har under det gångna budgetåret varit 3 331. Vid utgången /82 var ärendebalansen 2 226 jäm- 1982/83:100 Bilaga 9 76 fört med 1 787 ärenden vid utgången av föregåendebudgetär. Handläggningstidernahar minskat på de flesta avdelningarna. Antalet telefonförfrågningar i ej registrerade ärendenhar det senaste budgetåret varit ungefär 13 000. Antalet samtal i registrerade ärenden beräknas vara ungefär lika många. Pris- och löneomräkning m.m. + 370 500kr. En begränsning avanslaget (-.) skulle innebära ökade ärendebalanser och längrehandläggningstider. Ett anslag enligt huvudförslaget skulle sänka ambitionsnivån förverksamheten väsentligt. Det gångna åretsverksamhel inom området arbete på fast egendom visar enligt nämnden atl etl stortbehov föreligger av ett reklamationsorgan för tvister om snickeriarbeten. Nämnden föreslår därfören utvidgning av verksamhetsområdet till atl omfatta snickeriarbeten (+ . ).Nämnden yrkar också särskilda medelför information till invandrare och för höjning av ordförandearvodenm.m. Jag har beräknatallmänna reklamationsnämndens anslag med utgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 9 77 VISSA CENTRALA MYNDIGHETER M. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om anskaffning av lokaler förstatliga myndigheter och förvaltning av statliga fastigheter. I verkets uppgift ingår främst att förvalta defastigheter som är upptagna i styrelsens förmögenhetsredovisning, att anskaffalokaler för statsmyndigheterna och utreda behovet av statliga byggnadsprojekti den män dessa uppgifter inte ankommer på annan myndighet, att efter uppdragprojektera, utföra och inreda byggnadsprojekt för statens räkning samt attgenom utvecklings- och normeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingari fräga om byggande och fastighetsförvaltning för statens räkning. Verket leds av en styrelse. Chef för verket ären generaldirektör som också är ordförande i styrelsen. Den centralaförvaltningen är uppdelad pä åtta byråer, nämligen en utredningsbyrå, enprojekteringsbyrå, en byggnadsbyrå, en utrikesbyrå, en intendentsbyrä, enteknisk byrå, en ekonomi-byrå samt en administrativ byrå. Härtill kommer ettplanerings- och budgetsekretariat, en fastighetssektion, en jnredningssektion,en personaladministrativ sektion samt ett revisionskontor. Vidare finns femregionala byggnadsförvaltningar, nämligen i , , , Uppsalaoch . Byggnadsförvaltningarna i , och har enheter förbyggnadsverksamhet i egen regi. Inom styrelsen fanns vid utgången av budgetåret1981/82 sammanlagt 2 151 anställda, varav I 460 i den regionala organisationen.Av dessa var 789 sysselsatta med fastighetsdrift och 418 medbyggnadsverksamhet i egen regi. Omfattningen av administrationfastställs av regeringen. 1 bokslutet för budgetåret fördelasadministrationskostnaderna mellan de olika drift- ochinvesteringsverksamheterna. I statsbudgeten förs endast upp ett formellt anslagav . Fr.o.m. /83redovisar sin verksamhet uppdelad på huvudområdena:Lokalhållning, . Anskaffning, Egen regi. Inredning samtÖvrig verksamhet. Härtill kommer för verksamheten gemensamma funktioner.Kostnaderna för verksamhet har indelats i dels direktakostnader, dels indirekta kostnader. Med indirekta kostnader avsesadministrationskostnader som slutligt fördelas pä de nämnda huvudområdena. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 78 Kostnaderna finansieraspå följande sätt: Lokalhållning från hyresintäkter. frånhyresintäkter och anslag för energibesparande åtgärder m.m.. Anskaffning fränanslag till byggnadsverksamhet, uppdragsintäkler m.m.. Inredning fråninredningsanslag och uppdragsintäkter. Övrig verksamhet med uppdragsintäkter,parkeringsavgifter m.m. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgifter - fastighetsförvaltning och lokalanskaffning - styrs avutvecklingen inom de statliga verksamhetsgrenar för vilka styrelsen är ansvarigför lokalhållningen. Detta innebär att uppgifterna inom dessa områden inteprimärt kan styras genom förslag från . Styrelsen anför attelt minskat ekonomiskt utrymme för den offentliga sektorn med en minskning avden statliga verksamheten får konsekvenser för omfattning och inriktning förbäde anskaffning och förvaltning av statliga fastigheter och lokaler. Förbyggnadsverksamheten leder ett minskat ekono.tiiskt utrymme till ökade behov avombyggnader för att utnyttja lokalerna mer effektivt samt till behov av attavgränsa störte projekt för genomförande i takt med i fiden tillgängligtinvesteringsutrymme. Inom befintligt lokalbestånd mäste åtgärder vidtas föratt undvika hyresförluster m.m. genom tomma lokaler. Det är särskilt viktigtatt vidta åtgärder för atl använda befintligt lokalbestånd på ett effektivaresätt och måste därvid biträda myndigheterna att genomföraverksamhetsförändringar inom ramen för befintliga lokaler. Detta för med sigändrade former för styrelsens lokalförsörjningsplanering. Sektorskunnandet hosstyrelsen och kostnadsmedvetandet hos lokalbrukarna mäste förbättras.Byggnadsstyrelsen fortsätter arbetet med att effektivisera och hålla nerekostnaderna för fastighetsdrift och fastighetsunderhåll, bl.a. genom ökad samordningav den statliga fastighetsdriften, ytterligare åtgärder för att begränsaenergiförbrukningen samt utveckling av system för planering pä avfastighetsunderhåll. är regeringens centralaexpertorgan för bl.a. lokalförsörjning för civila statliga myndigheter. Inomstyrelsen finns kunskap om lokalfrågor för i stort sett hela den civilastatsförvaltningen. Styrelsen har överblick över det statliga lokalbeständetoch hyresmarknaden, kompetens beträffande produktion och förvaltning avstatliga lokaler samt omfattande erfarenhet av hyresavtal och andrahyresfrågor. Ansvar för fastighetsförvaltning och anskaffning av lokaler förstatlig verksamhet har i ökad utsträckning lagts påbyggnadsstyrelsen. Enligt styrelsens uppfattning bör denna utveckling fortsättai syfte att tillvarata styrelsens kunskaper och erfarenheter inomverksamhetsområdet. Myndigheterna bör uppmärksammas på styrelsens kunskaperoch erfarenheter inom lokalförsörjningsområdet. Pris- och löneomräkningför administrationskostnader beräknar styrelsen tillsammanlagt . Med tillämpning av huvudalternativet beräknas för nästabudgetår förvaltningskostnaderna, exkl. lokalkostnader, fill ,varav för löner . 1982/83:100 Bilaga 9 79 detta belopp ingår medel för en ny tjänst somöverförs från p.g.a. atl styrelsen övertagitlokalprogrammering för kultursektorn. Lokalkostnader beräknas till 27120000 kr.Sammanlagt beräknas administrationskostnaderna uppgå till . I denföljande redovisningen ingår dessa kostnader i resp. '-åde ienlighet med följande tabell (1 OOO-tal kr.). Utöver administrationskostnadernaberäknas en nettoförbrukning under nästa budgetår av . förutredningar rörande byggnadsföretag m.m. Verksamhetsområde Avbyggnadsstyrelsen beräknat för Lokalhållning omfattarlokalförsörjningsplanering, behovsprövning samt inhyrning av lokaler. Enliglbyggnadsstyrelsen innebär ett minskat utrymme för investeringar i nybi'ggnaderatt betydelsen av en fortlöpande angelägenhetsgradering av aktuella projektökar. Etappindelningar måste prövas i större utsträckning än tidigare.Befintliga lokaler måste utnyttjas mer effektivt. Lokalstandarden varierar dockkraftigt mellan olika områden. Det är enligt styrelsen angeläget att derestriktioner som blir aktuella inte drabbar bmkare med låg lokalstandard.Detta kräver ett mer intensivt planeringsarbete i styrelsen. Den lokalstandard somtillämpas bör enligt styrelsen diskuteras på nytt. Standard och kostnadermåste vägas mot övriga kostnader för verksamheterna. I första hand måstegrundläggande arbetsmiljökrav tillgodoses. I övrigt måste syftet vara att detotala kostnaderna för lokalbrukarnas verksamhet blir så låga som möjligl. Den av byggnadsstyrelsenförvaltade lokalarean uppgick vid utgången av /82 tiU ca 8,1miljoner m varav ca 5,8 miljoner m' utgjorde statsägda lokaler. Detta innebären ökning under budgetåret med ca 500000 m-, varav ca 400000 m statsägdalokaler. Ökningen beror på att efter beslut av regeringenfr.o.m. den IjuU 1981 övertagit lokalförsörjningsansvaret förlänsarbetsnämndernas kanslier, arbetsför-medlingskontoren ocharbetsmarknadsinstituten. Enligt regeringensanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar för /84skall civila statliga myndigheter med vissa undantag redovisa i vilkenomfattning och som begränsningar i lokalinnehavetberäknas kunna genomföras under de närmaste följande fem budgetåren. Redovisningarnaskall genomföras i samråd med bygg- Prop.1982/83:100 Bilaga 9 Ca 120 myndigheter har redovisat ettförsta förslag eller synpunkter på möjlighetema till lokalbesparingarunder femårsperioden. Av detredovisade materialet framgår enligt preliminärabedömningar att den disponerade lokalarean skulle kunna minskas med ca 30000m-, varav ca 10000 m under /84. För alt åstadkomma reellalokalbesparingar kommer styrelsen alt samräda med berörda myndigheter och utreda hur de lokaler som lämnasskall kunna användas för annan verksamhet. omfattar ekonomiskoch teknisk förvaltning av fastigheter. Den ekonomiskafastighetsförvaltningen avser uthyrning av lokaler samt ekonomiska och juridiska frågor somsammanhänger med fastighetsägande. Den tekniska fastighetsförvaltningen omfattar fastighetsdriftsamt fastighetsunderhåll och ombyggnader. Förvaltningens primära ändamål är atltillgodose de statliga myndigheternas lokalbehov. Den skall bedrivas sä attfastigheternas värde och tekniska funktion vidmakthålls. Den skall vidare ge ettgodtagbart ekonomiski resultat vid en marknadsanpassadhyressättning. Resultatbudget för fastigheter som förvaltas avbyggnadsstyrelsen: Av beräknad ändring 1983/84 ning i statsägda lokaler b) ränta på kapitalel Prop.1982/83:100 Bilaga 9 81 Prognoserna överresultatutvecklingen visar på ett relativt sämre resultat . Dettasammanhänger med ökade räntekostnader för det statsägda beståndet, ökadeförluster för det inhyrda beståndet samt hyror som inte täcker kostnaderna idet nybyggda beståndet. En bidragande orsak till resultatförsämringenbudgetåren 1981/82 och 1982/83 är att underhälls- och ombyggnadsarbetenlidigarelagts av sysselsättningsskäl. Förändringarna av räntanpåverkar räntekostnaderna för hela det disponerade kapitalet varvid enräntehöjning medför ökade kapitalkostnader med närmare 100 milj. kr.Reglerna för hyresdebiteringen medför att hyresnivån i verkets lokaleranpassas till marknadsnivän med viss eftersläpning. Hyresökningarna har därförinte motsvarat kapitalkostnadsökningarna, detta trots att marknadshyrornastigit i minst motsvarande takt. Det förbättrade resultat som prognostiseratsför /84 beror till stor del pä beslutade ökningar av de hyrorsom aviserats myndigheterna för detta budgetår. Marknadshyrorna förnybyggda lokaler är normalt lägre än kostnaderna för lokalerna under de förstatre till fem åren. Därefter lämnar lokalerna ett överskott. Utvecklingen hargått mot att den inledande förlustperioden blivit något längre och förlusternaunder blivit något större . De nya delarna av detstatsägda beståndet påverkar därför resultatet negativt i större utsträckningän tidigare. Resultatet som sådantvisar på lönsamheten för statsverket av att äga fastigheter. Enligtbyggnadsstyrelsen beräknas statens kostnader för de statsägda lokalerna till ca80 % av kostnaderna för förhyrning av motsvarande lokaler på marknaden. Statensparar sålunda mycket stora belopp på att äga de fastigheter som behövsför lokalförsörjningen. Lönsamhetsbedömningen bör dessutom kompletteras medatt fastigheternas värdestegring tillfaller staten. Regeringen föreskriveratt bokslut skall innehålla förslag till disposition avöverskottet för fastighetsförvaltning. Överskottet för inrikesfastighetsförvaltning för /82 uppgick till cä 143 milj. kr. av detta överskott har uppkommit genom realisationsvinster vidfastighetsförsäljning, nämligen 8,8 milj. kr. föreslår attsådana medel i fortsättningen fär disponeras av styrelsen utan att ingå i denegentliga budgetprocessen och användas till fastighetsunderhåll och ombyggnadoch därmed jämförliga åtgärder. Under utgifterna förfastighetsförvaltningen har beräknat sammanlagt ca 1063milj. för teknisk fastighetsförvaltning i statsägda lokaler. Av beloppetavser ca 726 milj. kr. fastighetsdrift, vilket innebär en ökning om ca 118milj. som huvudsakligen beror på ökade värmekostnader. De höjdavärmekostnaderna har dock kunnat begränsas genom olika energisparåtgärder. Förfastighetsunderhåll samt ombyggnad och komplettering beräknar byggnadsstyrelsensammanlagt ca 319 milj. kr., varav ca 19 milj. kr. avser slottsbyggnader m.m.och ca 19 milj. kr. 6 Rikidagen 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 9 82 Detta innebär en ökning för deninrikes fasfighetsför-valtningen med ca 37 milj. kr. - varav förslottsbyggnader ca 1 milj. kr. -och för utrikes fasfigheter med ca 2 milj. kr.Byggnadsstyrelsens administrationskostnaderför programmet beräknas till ca 73 milj. kr., dvs. en ökning med ca 1 milj. kr. Förräntning av det av byggnadsstyrelsenförvaltade kapitalet och avskrivningar beräknas öka med ca 170 milj. kr. resp.ca 17 milj. kr. Överskottet avfastighetsförvaltningen beräknas öka med ca 76 milj. kr. Anskaffning omfattar delprogrammen Byggproduktion och Köp och försäljning av fastigheter.Delprogrammet Byggproduktion omfattar projektering och byggande. Förprojekteringen anlitas utomstående kon sulter. Projektledning utförs av projekteringsbyrän och i viss utsträckning av de regionalabyggnadsförvaltningarna. Byggnadsförvaltningarna svarar även för byggledning, kontroll ochbesiktning. För utförandet anlitas entre prenörer eller de treegenregienheterna i , och . Inombyggproduktionen leder enligt styrelsen ett fortsatt begränsat investeringsutrymme tillatt frågorna om bl.a. angelägenhetsgradering av enskilda byggnadsprojekt tydligare än måste vidareutvecklas genom hela planeringsprocessen från utredningsfasensbörjan. Med utgångspunkt i bl.a. ensädan angelägenhetsgradering för inrikes byggande har styrelsen redovisat att en /84 för projekt inom styrelsens lokalhållningsansvar av ca 560milj. är nödvändig för attföreliggande behov skall kunna tillgodoses hjälpligt. I förhållande tillmotsvarande beräkningar för innevarande budgetär är detta en reducering med ca 130 milj. kr. Styrelsen räknar vidare meden investeringsnivå budgetåret1983/84 för projekt inom styrelsens uppdragsverksamhet av ca 470 milj. kr.Sammantaget beräknas investeringsnivån därmed till ca 1050 milj. kr., vilket motsvarar en reducering om 250milj. i förhållande till beräkningarnaför /83. Styrelsen redovisar att byggnadsprojekt med en beräknad /84 av ca 400 milj. kr. därutöver kan påbörjas. För fastighetsköpuppgick förbrukningen under /82 till ca 51 milj. kr. Förbudgetåren 1982/83 och 1983/84 beräknar styrelsen medelsförbrukningentill ca 132 resp. ca 60 milj. kr. Kostnaderna förbyggproduktion och för fastighetsköp bestrids slutligt från anslag tillbyggnadsverksamhet m.m. samt från uppdragsmedel. administrationskostnader förprogrammet beräknas för innevarandebudgetår tiU 87 milj. kr. Eftersom verksamheten är beroende avinvesteringsvolymen kan resursbehovet för /84 inte slutgiltigtbedömas förrän vid ingången av budgetåret. Byggverksamheteni egen regiomsätter sammanlagt ca 220 milj. kr. Bäde ny- och ombyggnadsarbeteninom styrelsens bygg produktion och arbeten inomförvaltningsprogrammet utförs i egen regi. har verksamheten i ökad utsträckning inriktats mol under- 1982/83:100 Bilaga 9 83 håll- och ombyggnad där det kan vara svårt attupphandla arbeten till fast pris. Genom egenregiverksamheten fårbyggnadsstyrelsen insyn i byggbranschen och detaljkunskap om kostnader ochproduktionsteknik. Erfa-renhetsåterföringen från verksamheten stärkerstyrelsens kompetens som beställare och byggherre. Inredning omfattar planering ochupphandling av inredning för lokaler inom utbildnings- och jordbruksdepartementens verksamhetsområ den och i övrigt efter regeringens särskilda beslut. Sålunda har verket fått ansvaret för planering och anskaffning av inredning för de myndigheter som omlokaliseras från samt för lokalerna för rege ringskansliet i . Härtill kommer sådana projekt, där lokalbru karna uppdrar åt styrelsen att planera och upphandla inredning och ställer erforderliga medel lill styrelsens förfogande. Utomlands svarar styrelsen för projektering, förvaltning och anskaffning av inredning för utrikesrepresentalionens kanslilokaler, chefsbostädernas representations delar samt vissa andra bostäder m.m. Kostnaderna för inredningsverksam heten beräknas till ca 94 milj. kr. innevarande budgetår och ca 115 milj. kr. för /84. Administrationskostnadernaberäknas till ca 9,3 resp. ca 9,4 milj. kr. budgetåren 1982/83 resp. 1983/84. Övrig verksamhetomfattar samordning av parkeringsverksam heten vid vissa statliga myndigheter, effektivisering och rationalisering inom städningsomrädet samt övrig uppdragsverksamhet som rådgivning i transportfrågor, slutande av avtal för sädana transporter av bohag för statsanställda som bekostas av staten i egenskap av arbetsgivare samt försäljning m.m. av den inredning som lämnas kvar av omlokaliserings- myndigheter i de lokaler som utryms. Kostnaderna för drift avparkeringsanläggningar /83 beräknas tUl 7,9 milj. kr. Dessakostnader täcks helt av parkeringsavgifter. För /84 beräknaspreliminärt inkomsterna överstiga utgifterna med ca 4 milj. kr. harpåbörjat försök med extem konsultverksamhet med internationell inriktning. Till de gemensamma funktionerna räknas utvecklingsarbete, teknisk service,kalkylering, upphandling och besiktning, ekonomi och administration samt dengemensamma kontorsdriften och reprocentralen för myndigheterna inom kv.Garnisonen. Under budgetåren 1981/82och 1982/83 har utvecklat ett nytt ekonomisktredovisningssystem. Systemet avses införas per . Styrelsen avseratt driva det nya systemet inom den sammanlagda besparing av styrelsensadministration som regeringens anvisningar för budgetarbetet förutsätter. De sammanlagdakostnaderna för förvaltningskontoret Garnisonen beräknas uppgå till ca 28,2milj. för /84. 1982/83:100 Bilaga 9 84 finansieras genom ett kontorsdriftpälägg somdebiteras lokalbrukarna i förhällande tUl disponerad area. Bidraget /82 till /m- och beräknas för /83 till 269kr/m och för /84 lill /m". ärregeringens centrala expertorgan för bl.a. lokalförsörjning för civilastatliga myndigheter. Ansvar för fastighetsförvaltning och anskaffning avlokaler för statlig verksamhet har i ökad utsträckning lagts pästyrelsen. Bl.a. har lokalförsörjningsansvaret för länsarbetsnämnderna,arbetsförmedlingarna, arbetsmarknadsinstituten och arbetsmarknadsutbildningenöverförts till styrelsen. Vidare har regeringen uppdragit åt styrelsen attbistå och försäkringskassorna i lokalfrågor.