prop · G6032 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är en logiskföljd av elappsyslemet, eftersom detta bygger på att kursdeltagare skallpåbörja och avsluta sina komvux-studier i olika etapper, aUtefter sinapersonliga förkunskaper och studiebehov. Det är enligt min mening också självklartatt behandla varje etapp som en kurs för sig med hänsyn atl en rationellkursplanering är nödvändig för atl hushålla med tillgängliga resurser. Någonabsolut garanfi för att en studerande skall få genomföra samtliga etapper i ettämne inom komvux på hemorten kan enligt min mening inte uppställas. I vissa faUkan studiema i stäUet få slutföras som självstudier med hjälp av vissstudiehandledning på hemorten, genom att delta i en komvux-kurs i ennärliggande kommun eller inom den statliga vuxenutbildningen, som skall utgöraett komplement till komvux. 2.5Uppdelning i grunddel och fördjupningsdel Inomförsöksverksamheten med elappindelning uppdelas kurserna i en granddel och enfördjupningsdel. Gmnddelen är gemensam för alla kursdeltagare. Inomfördjupningsdelen väljer deltagarna arbetsuppgifter, vilket innebär att deprioriterar en del av kursen på bekostnad av andra delar. I detta avseende gavförsöksverksamheten så posifiva erfarenheter att , efter förslag ipropositionen om läroplan för den kommunala vuxenutbildningen, beslöt att gmndskolkurserna(etapp 1) skall uppdelas i gmnddel och fördjupningsdel fr. o.m. läsåret1982/83 (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 1981/82:46). 1982/83:2 12 Enligtmin mening innebär denna uppdelning av kurserna möjligheter till en ökadvuxenanpassning. Jag förordar därför all uppdelningen i en grunddel och enfördjupningsdel i princip genomförs i alla kurser i komvux, oavsett om de ingåri etappsystemet eller ej. Att genomföra detta helt konsekvent är dock intemöjligt. I yrkesämnen kan deltagarna t.ex. inte fillåtas att prioritera någondel av en kurs så lågt alt ett godtagbart yrkeskunnande i vissa avseenden inteuppnås. Gmnddelen i yrkesämnen bör ges så stort utrymme atl kursdeltagarna kanuppnå godtagbart yrkeskunnande. Återstående fid bör efter individuell bedömninganvändas för arbete med specialiserings- och fördjupningsuppgifter. Det ärheller inte alltid lämpligt att dela upp kurser med mycket lågt antalundervisningstimmar i en grunddel och en fördjupningsdel. Jag avser därför attsenare föreslå regeringen att föreskriva att SÖ skall utfärda erforderligaföreskrifter och att ge råd i dessa frågor i kommenlarmalerial till Lvux 82. Komvux-utredningenföreslår att ämnet arbetsUvsorientering upphör som separat ämne och integrerasmed samhällskunskap lill elt ämne. I ett kursplaneförslag, som kommittén harlåtit utarbeta, redovisas hur integreringen av de båda ämnena kan göras. Komvux-utredningenanför att förslaget ligger i linje med gymnasieutredningens förslag att arbelslivsorienteringskaU upphöra som separal ämne i gymnasieskolan. LO avstyrker attarbetslivsorientering integreras med samhällskunskap till ett enda ämne. Iövrigt har ingen remissinstans haft något att erinra mot den föreslagnaintegreringen. Jag förordar att den genomförs. Jag ser emellertid allvarligt påde farhågor som framförs av LO, bl.a. atl arbets-Uvsorienteringen inle skuHeges samma vikt som andra ämnen när det gäller krav på studieprestalion. Jagkommer senare att föreslå att SÖ får i uppdrag att fastställa kursplaner enligtetappsystemet. Det är enligt min mening väsentligt att SÖ i dettakursplanearbete fäster stort avseende vid att arbelslivsorientering inte bliren ytlig och abstrakt del av ämnet utan får etl konkret och meningsfulltkunskapsinnehåll. I det följande kommer jag också alt föreslå att ämnetsamhällskunskap/arbetslivsorientering skall ingå som obligatoriskt ämne iavgångsbetyg från komvux. Jag vUl aktualisera ytterUgarenågra frågor beträffande utbildningsprogrammet på gymnasieskolnivån i komvux. Av komvux-utredningensförslag till mål och riktlinjer för gymnasieskolkurser och särskildayrkesinriktade kurser framgår bl. a. att avsikten är att gymnasieskolkurser i C-språk(nybörjarspråk) skall få anordnas i följande språk, nämligen tyska, franska,ryska, spanska, italienska, portugisiska, finska och hemspråk. Jag vill erinraom att nybörjamndervisning kan anordnas på grundskolnivå i tyska och franska(etapp I). 1 dessa språk bör inte ytterligare en kurs på nybörjarnivåfå anordnas inom komvux. 1982/83:2 13 villstudera tyska eller franska för att ha med betyget som C-språk i ett avgångsbetygfrån gymnasieskolnivån i komvux bör hänvisas till att delta i undervisning ietapp 1 i ämnet. Däremot bör givetvis kurser i etapp 3 få anordnas i tyska ochfranska. Jag kommer senare att ta upp betygs- och kompetensfrågor ochåterkommer då till dessa C-språk. Beträffande övriga C-språk förordar jag att gymnasieskolkurser(etapp 2-3) får anordnas som hittiUs, nämligen i ryska och spanska samt, efter SÖ:smedgivande, i italienska, portugisiska och finska. Gymnasieskolkurser ihemspråk bör inte införas. Något beslut av krävs därför intebeträffande C-språken. Av förslaget till mål ochriktlinjer för gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurser framgårvidare att kommitténs avsikt är atl kurser i musik, teckning, konst- ochmusikhistoria och musik/teckning samt leck-ning/musik/dramatik - estetiskspecialisering skall få anordnas efter medgivande av SÖ i varje särskilt faU. Jagerinrar om att har beslutat att teckning inle längre skall förekommapå gmndskolnivån (etapp 1) inom komvux och att ämnet bild, som ersatt teckningi grandskolan, inte heUer skall införas som separat ämne i komvux (prop.1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 1981/82:46). Jag förordar att gymnasieskolkurseri musik, teckning, konst- och musikhistoria och musik/teckning samtteckning/musik/dramatik - estetisk specialisering inte längre skall kunnaanordnas inom komvux. Inte heller på gymnasieskolnivån bör ämnet bild, som igymnasieskolan kommer atl ersätta teckning, införas inom komvux. Mittförslag bör ses mot bakgrand av att vuxenutbildning inom det estetiska områdetär en slor och vikfig del av den verksamhet som bedrivs av studieförbunden.Även vissa folkhögskolor har omfattande verksamhet inom detta område. Deförändringar av utbildningsprogrammet i komvux som jag har förordat bör gäUaäven i den statliga vuxenutbUdningen. 2.7Timplaner och kursplaner. Somjag inledningsvis redogjorde för är det SÖ som fastställer timplaner ochkursplaner för komvux. SÖ fastställer därvid antalet lekfioner för kursernaenligt riktlinjer som regeringen meddelar. SÖ har också fastställthögsta antalet lektioner för de olika etapperna inom försöksverksamheten medetappindelning. För de tekniska ämnena gäller ett system med ramtimplaner inomförsöksverksamheten. För varje etapp i ett tekniskt ämne finns en timram ochsumman av dessa elappramar utgör totalramen för ämnet. Underförsöksverksamheten med etappindelning har det inte funnUs några särskildakursplaner för de etappindelade kurserna. Mål och huvudmoment i resp. ämneenligt läroplan för gmndskolan (Lgr 69) och läroplan 1982/83:2 14 förgymnasieskolan (Lgy 70) har av SÖ fördelats på de olika etappema (etapp 14). Riksdagensbeslut om införandet av en särskUd läroplan för komvux innebär bl. a. att nyatimplaner och kursplaner för grandskolkurser, dvs. etapp 1, skaU gäUa fr. o. /83. Komvux-utredningenföreslår alt SÖ får i uppdrag att fastställa timplan för etapper i samtligaallmänna ämnen på gymnasieskolnivå. Härvid bör enligt kommitténs uppfattning iprincip den timplan som gällt kunna tiUämpas. Om SÖ vidsin översyn finner att andra riktlinjer för timplanearbetet behövs, anserkommittén att SÖ bör inge förslag härom tUl regeringen. Komvux-utredningenhar låtit en arbetsgrapp utarbeta förslag tUl kursplaner för gymnasieskoletappemai svenska, engelska, matematik och samhällskunskap/arbetslivsorientering. Idessa förslag har ämnesinnehållet delats upp i etapper utifrån ämnenas egen strakturoch inte i första hand i anslutning tiU gymnasieskolans linjer. Förslagen ärenligt komvux-utredningen att betrakta som modeller för hur kursplaner för gymnasieskoletappemakan utformas. I dessa modeller har erfarenheterna från försöksverksamhetenbeaktats. Komvux-utredningenföreslär att SÖ får i uppdrag att fastställa kursplaner i svenska, engelska, matemafikoch samhäUskunskap/arbelslivsorien-tering i huvudsak i överensstämmelse medkommitténs kursplaneförslag samt att SÖ får i uppdrag atl utarbeta ochfastställa kursplaner i övriga etappindelade ämnen. Närdet gäller tekniska ämnen tycks, som jag tidigare nämnt, kommittén föratsättafortsatt försöksverksamhet med elappindelning. Kommittén föreslår att SÖ får iuppdrag att följa försöksverksamheten och fastställa ramtimplan och kursplanerför etappindelning av de tekniska ämnena. Komvux-utredningenföreslår också att SÖ skall få i uppdrag att utarbeta kommentarmaterial för gymnasieskoletappema. SÖinstämmer i att de timplaner som använts under försöket bör gälla, men angeratt mindre förskjutningar kan behöva göras mellan etapperna i några ämnen.Ingen remissinstans har heller haft några erinringar mot kommitténs förslag vadgäller kursplaner och fastställande av sådana. Ommina förslag beträffande fortsatt etappindelning av kurser inom komvux godkänns,kommer jag att föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag att fastställa timplanerför de etappindelade gymnasieskolkurserna (etapp 24). Elappsyslemet bygger påen uppdelning av ämnesinnehållet efter ämnets straktur, inte eftergymnasieskolans nuvarande linjer. Det blir därför nödvändigt att revideraregeringens riktlinjer för fastställandet av timplanerna. Jag räknar med attdetta kan ske ulan att på något principiellt sätt förändra omfattningen av denreduktion som görs av timtalet i förhåUande tUl motsvarande timtal igymnasieskolan. 1982/83:2 15 SÖbör också få i uppdrag att fastställa kursplaner enligt elappsyslemet. Komvux-utredningenskursplaneförslag bör överlämnas till SÖ. som regeringen har meddelat ankommer det på SÖ att faststäUakommentarmaterial till Lvux 82. Vadjag har anfört i detta avsnitt (2.7) kräver inte något beslut av . Förbetygsättningen i gymnasieskolkurser inom komvux gäller samma principer som igymnasieskolan. Betyg enligt den femgradiga betygskalan sätts efter avslutadkurs. I särskilda yrkesinriktade kurser kan betyg enligl den femgradiga skalanersättas med uppgiften Deltagit, om SÖ beslutar det. Det framgår i så fall avkursplanen. Kursdeltagare i komvux utgör ingen egen referensgrapp vid betygsältningenligt den femgradiga skalan, men de ingår inte heller i referensgmppen förbetygsättningen i gymnasieskolan och påverkar således inte användandet av deolika betygsgradema. Betygen i komvux relateras till prestationerna hosmotsvarande elevgrapp i gymnasieskolan. Komvux-utredningenerinrar om att gymnasieutredningen i sitt principbetänkande En reformeradgymnasieskola (SOU 1981:96) diskuterar alternativa möjligheter fill utformningav ett nytt betygsystem för gymnasieskolan. Komvux-utredningenanser att betygsältningen i gymnasieskolkurser inom komvux nu och i framtidenskall följa samma principer som betygsättningen i gymnasieskolan. Remissinstansemadelar denna uppfattning med undantag av SOSVUX, som i stället viU ha etlbetygsystem med godkänd/deltagit, där alla ges verkUg möjlighet att uppnågodkänd. Jagdelar komvux-utredningens uppfattning alt samma syslem för betygsättning börtillämpas i gymnasieskolan och i motsvarande utbildning inom och stafiigvuxenutbildning. Särskilda yrkesinriktade kurser i vuxenutbildningen har ingenmotsvarighet i gymnasieskolan och berörs inle av de nu aktuella förslagen tilletappindelning. I dessa kurser bör även i fortsättningen uppgiften Deltagitkunna ersätta graderade betyg, om SÖ föreskriver detta i kursplanen. Komvux-utredningenpåpekar att utvärderingen av försöksverksamheten med etappindelning bl.a. visarpå svårigheter vid betygsättningen på grand av oklarhet om vilkareferensgrupper de komvux-studerandes prestationer skaU jämföras med. Enindelning i etapper, som inte har sina direkta motsvarigheter i gymnasieskolanslinjer och årskurser, innebär att kursdeltagama inte utan vidare kan jämförasmed någon motsvarande elevgrapp i gymnasieskolan. framhålleralt utbildningen i de etappindelade kurserna skall vara av samma kvalitet som 1982/83:2 16 utbUdningeni gymnasieskolan utan att innehållet är identiskt. Betygen skall därförmotsvara prestationer, som ligger på samma nivå som prestationerna hosgymnasieskolans elever. föreslår atl SÖ skall få i uppdragatt utfärda närmare föreskrifter för betygsättningen i gymnasieskolkurser i komvux. SÖ uttalar i sitt yttrandeatt dellagarna i komvux bör utgöra en egen referensgmpp. Underförsöksverksamheten med etappindelning har just anknytningen tiU gymnasieskolanslinjesystem inneburit stora problem vid betygsättningen. Jaghar förordat att allmänna ämnen inom komvux skall etappindelas och attdet skall göras utifrån resp. ämnes egen karaktär och straktur. Mitt förslagatt varje etapp skall utgöra en fristående kurs innebär att betyg skaU sättasefter varje etapp. De olika etapperna kommer emellertid inte att ha sin direktamotsvarighet inom gymnasieskolan även om nivån och kvaliteten skall varadensamma. Jag förordar därför att deltagarna i och stafiigvuxenutbildning betraktas som en egen referensgrapp. Det bör ankomma på SÖ attutfärda de föreskrifter och allmänna råd som behövs kring betygsättningen. Komvux-utredningenkonstaterar också atl kraven för allmän och särskild behörighet tillhögskolestudier bör anges även enligl elappsyslemet. kommittén föreslår atl UHÄfår i uppdrag att se över behörighetsreglerna och anpassa dem tUletappindelningen. Enligthögskoleförordningen (1977:263) har SÖ och UHÄ att i samråd meddela föreskrtfterom behörighet till högskolestudier. Om beslutar i enlighet med minaförslag att etappindelningen skall genomföras, ankommer det på de bådamyndigheterna att meddela de föreskrifter som krävs för att anpassabehörighetsreglerna efter elappsyslemet. Inomkomvux gäller i princip samma regler för slutbetyg och avgångsbetyg som i gmndskolanresp. Avgångsbetyg utfärdas inom komvux tiU den som harslutfört utbildning som motsvarar en fullständig studiekurs i gymnasieskolaneller årskurserna 1-3 av fyraårig teknisk Unje. Dessutom får avgångsbetygutfärdas inom komvux efter utbildning som motsvarar fyraårig teknisk linje medundanlag av ämnena B-språk, C-språk, historia, religionskunskap och samhällskunskap.Betyg i musik, konst- och musikhistoria, teckning, slöjd, dramatik, gymnastikeller jämförbart ämne fordras inte för avgångsbetyg från komvux. Avgångsbetyg utfärdasockså efter slutförd särskild yrkesinriktad utbildning. Riksdagentog senast ställning till vad som skall ingå i slutbetyg från gmndskolaninom ramen för och stallig vuxenutbildning (prop. 1980/81:203, UbU1981/82:1, rskr 1981/82:46). Vuxna,som är och har arbetslivserfarenhet, har allmän behörighet förhögskoleutbildning. Övriga vuxna måste kunna dokumentera den allmännabehörigheten med ett avgångsbetyg. framhåller att ävenvuxna, som i och för sig uppfyller kraven för allmän 1982/83:2 17 behörighetpå gmnd av sin ålder och yrkeserfarenhet, kan vilja skaffa sig avgångsbetyg somgör del möjligt för dem atl bli bedömda i kvolgmpp 1 eUer 2 vid ansökan tillhögskoleutbildning. Ett avgångsbetyg kan också utgöra merit vid ansökan omarbete. Komvux-utredningenkonstaterar att del, med en etappindelning av ämnena i komvux, blir nödvändigtatt utforma avgångsbetygen i komvux på ett något annorlunda sätt än igymnasieskolan. Kommittén ställer följande krav på de särskilda avgångsbetygsom skaU utfärdas inom komvux: - de skall utgöra dokument överen utbildning, sjom är av samma kvaUtet som utbildningen i gymnasieskolan, - de skaU innehåUa utbildning isvenska och engelska, som motsvarar minst två årskurser i gymnasieskolan, - de skall kunna innehålla bådeallmänna ämnen och yrkesinriktade ämnen, - de skall ge de vuxenstuderandeviss frihet att själva välja ämnen som skall ingå i avgångsbetyget, - avgångsbetyg skall kunnautfärdas på två nivåer, dels motsvarande en tvåårig UlbUdning, dels motsvarandeen treårig utbildning i gymnasieskolan. Dessutom skall avgångsbetygmotsvarande årskurs 4 av fyraårig teknisk linje kunna utfärdas även inom komvux. Motdenna principiella bakgrand föreslär komvux-utredningen tvä olika behörighetsgivandeavgångsbetyg i komvux. Avgångsbetyg 2 (motsvarande en tvåårig utbildning igymnasieskolan) utfärdas när följande villkor är uppfyllda: Dentotala utbildningsvolymen enligt timplanerna för komvux uppgår till antingen 1 100 - i huvudsakligen allmänna ämnen eller lägst 1400 undervisningsfimmar i huvudsakligen yrkesinrikta de ämnen. Betyg i följande obligatoriskaämnen ingår, nämligen svenska etapp 2, engelska etapp 2, matematik etapp 2 och samhällskunskap/arbetslivsori-enieringetapp 2. Betyg i vissa angivnakaraktärsämnen inom ekonomisk, humanistisk-samhäUsvetenskaplig,naturvetenskaplig eller teknisk sektor ingår. Alternativt kan betyg frånyrkesinriktade kurser ingå med en volym motsvarande lägst 800undervisningstimmar enligt timplanema för komvux. Betyg i fritt valda ämnen inomramen för den i punkt I angivna totala utbildningsvolymen ingår. Betyg frånetapp I kan inte ingå i avgångsbetyg 2. Avgångsbetyg3 (motsvarande en treårig ulbUdning i gymnasieskolan) utfärdas när följandevillkor är uppfyllda: Dentotala utbUdningsvolymen enligt timplanema för komvux uppgår tUl 1500 - 1100 undervisningsfimmar. Betygi samma obligatoriska ämnen som för avgångsbetyg 2 ingår, i svenska dock etapp 3. 2 1982/83. Prop.1982/83:2 18 Betyg i vissa angivnakaraktärsämnen inom ekonomisk, humanistisk-samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig eller teknisk sektor ingår. Betyg i fritt valda ämnen inomramen för den i punkt 1 angivna totala utbildningsvolymen ingår. I den totalautbildningsvolymen för avgångsbetyg 3 inräknas utbUdning som ingår i avgångsbetyg2. Komvux-utredningenföreslår också atl avgångsbetyg motsvarande årskurs 4 av fyraårig teknisklinje skaU kunna utfärdas inom komvux enligt nuvarande regler. Komvux-utredningenfömlsälter vidare att avgångsbetyg motsvarande gymnasieskolans tvåårigayrkesinriktade hnjer också i fortsättningen skall kunna utfärdas inom komvux.Inte heUer föreslås någon förändring, när det gäller avgångsbetyg eftersärskilda yrkesinriktade kurser. SÖfinner förslaget till avgångsbetyg 2 väl anpassat till vuxnas behov, menantyder viss tvekan lill behovet av avgångsbetyg 3. Om avgångsbetyg 3 skallfinnas bör dock enligt SÖ:s uppfattning även yrkesinriktade ämnen avpåbyggnadskaraktär kunna ingå. SÖ framhåller också viklen av alt man klartmarkerar innebörden av avgångsbetyg från komvux. Även UHÅ påpekar atl del är avstörsta vikt att avgångsbetygen utformas så all del klart framgår vaddokumentet avser. Eftersom de vuxenstuderande föreslås få stor frihet attsjälva bestämma vilka ämnen som skall ingå i avgångsbetygen, kommer personalenvid byrån för central antagning vid UHÄ inte längre att kunna kontrollera, attbetyg finns i samtliga ämnen som krävs för ett behörighetsgivande avgångsbetyg,om det inte framgår av själva dokumentet. UHÄ anser därför alt högskoleförordningenbör ändras så att endast fullständiga avgångsbetyg ger behörighet i kvotgrapp Ioch 2. SOSVUXtycker att komvux-utredningen lyckats kombinera behovet av gmndläggandekunskaper och speciella seklorskunskaper väl med vuxnas egna behov av att kunnaanpassa sin utbildning tiU just det yrke eller den vidare utbUdning de siktarpå. Deavgångsbetyg 2 och 3 som föreslås av komvux-utredningen uppfyller enligt minmening högt stäUda krav på vuxenanpassning. Samfidigt motsvarar den kvalitetoch den volym som krävs väl vad som krävs för närmast motsvarande avgångsbetygi gymnasieskolan. Jag förordar därför att avgångsbetyg som motsvarar dels entvåårig utbildning i gymnasieskolan (avgångsbetyg 2), dels en treårig(avgångsbetyg 3) införs i komvux. Det bör ankomma på regeringen atl fastställavilka närmare villkor som bör gälla för utfärdande av dessa avgångsbetyg. Dettabör samordnas med arbetet med de nya timplanema och kursplanerna. Jag räknarmed att villkoren för resp. avgångsbetyg i stort sett bör kunna fastställas ienlighet med de framlagda förslagen. Det innebär alt ämnena svenska, engelska, matematikoch samhällskunskap/arbetslivsorientering bör ingå som obligatoriska ämnen,alt vissa karaktärsämnen bör ingå från antingen ekonomisk, humanistisk-samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig eller teknisk sektor, att dessutom fritt valda ämnen bör ingåupp tiU en total utbildnings- 1982/83:2 19 volymsom anges i antal undervisningsfimmar enligt timplanerna för komvux.Avgångsbetyg 2 bör också få utfärdas inom yrkesinriktad sektor, näryrkesinriktade ämnen ingår som karaktärsämnen. I avgångsbetyg 3 bör yrkesinriktadeämnen givetvis få ingå bland fritt valda ämnen. Endastbetyg från gymnasieskolnivän bör få ingå i avgångsbetyg 2 och 3, beträffande etappindeladeämnen alltså endast betyg från etapperna 2-4. Ett undantag från denna regel bördock göras. Med anledning av mitt förslag att etapp 1 skall vara den enda formav nybörjarundervisning som förekommer inom komvux i ämnena tyska och franska,bör betyg från etapp I i dessa ämnen (C-språk) få ingå även i avgångsbetyg 2och 3. Jag har förordat att gymnasieskolkurser i hemspråk inte skaUinföras. Betyg i hemspråk bör givetvis, trots att kurser inte finns, liksom hittUlsfå ingå i StäUet för C-språksbetyg i avgångsbetyg 2 och 3. Avgångsbetygfrån årskurs 4 av fyraårig teknisk linje bör även i fortsättningen kunnautfärdas i komvux. Från fyraårig teknisk linje får avgångsbetyg nu utfärdas i komvuxäven utan betyg i B-språk, C-språk, historia, religionskunskap ochsamhällskunskap. Motsvarande möjlighet bör finnas kvar genom att avgångsbetygfrån årskurs 4 får utfärdas ulan att fritt valda ämnen ingår. SomUHÄ påpekat kommer friheten atl välja ämnen, som skall ingå i ett avgångsbetyg,att kunna medföra vissa svårigheter för utomstående atl avgöra, om betyg överslutförda komvux-kurser uppfyUer villkoren för avgångsbetyg eller ej, såvida detinte framgår av själva betygsdokumenlet. Att betyg från etapp 2 i svenska ochengelska är den lägsta kompetens i dessa ämnen som kan erhållas genom studier ikomvux och därmed ingå i avgångsbetyg 2 och 3 från komvux, innebär atl samtligadessa avgångsbetyg ger allmän behörighet för högskolestudier. Detta bör klartframgå av själva betygsdokumentet. Ommina angivna förslag godkänns, kommer jag att föreslå regeringenatt ändra högskoleförordningen i den riktning som UHÄ har förordat, nämligen såatt endast fullständiga avgångsbetyg 2 och 3 ger behörighet i kvotgmpperna 1och 2. Detär f n. möjligt att utfärda avgångsbetyg i komvux även enligt ford-ringama förgymnasieskolans tvååriga yrkesinriktade linjer. Det är emellertid relativtovanligt att det görs utom från distributions- och kontorslinjen. Huvudskälet härtUItorde vara att komvux endast i begränsad omfattning kan ge utbildning i arbelsleknik.Vissa vuxenstuderande kan trots detta uppfylla fordringarna för ettavgångsbetyg från en tvåårig yrkesinriktad linje genom att på annat sättdokumentera de kunskaper i arbelsleknik som krävs. Trots att det sannoliktkommer att vara ovanligt även , är det för dessa vuxenstuderandeväsentligt att möjUgheten finns för komvux alt utfärda avgångsbetyg, somdokumenterar deras yrkeskompetens. Jag har förordat all avgångsbetyg 2,som motsvarar en tvåårig utbildning i gymnasieskolan, skall få utfärdas inom komvuxfrån yrkesin- 1982/83:2 20 Uppbyggnaden av etappindelningen innebär, som jag redovisat, atldessa avgångsbetyg ger aUmän behörighet för högskoleutbildning. I den mån somvuxenstuderande har valt att studera ämnen eller på annat sätt kunnatdokumentera kunskaper, som motsvarar den yrkeskompetens som ges inom ramen förnågon tvåårig yrkesinriktad linje i gymnasieskolan, bör detta få ingå iavgångsbetyg 2 enligl föreslagen modell. Sådana avgångsbetyg kommer då, fillskillnad från vad som gäller avgångsbetyg från vissa av de tvååriga linjernainom gymnasieskolan, både att dokumentera yrkeskompetens och att ge allmänbehörighet för högskolestudier. Del är viktigt att detta framgår av betygsdokumenlet.