prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Den hittillsvarande ökningen av det statliga presstödet geranledning till oro, i synnerhet motbakgrund av de begränsade ekonomiska resurser som i fortsättningen kan bedömasstå till förfogande för detta ändamål. Det är, menar jag, nödvändigt atttidningsbranschen själv vidtar kraft- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 161 fulla åtgärder för att vända den negativakostnadsutvecklingen, t.ex. genom att utnyttja olika möjligheter till teknisk rationalisering och prövasamverkan i olika led. Det statliga presstödet bör enligt min mening ge uttryckför det önskvärda i ett vidgat samarbete och stödreglerna bör tjäna dettasyfte. I enlighet med denna deklarerade ståndpunkt aviserade jag vid minanmälan till tilläggsbudget I atl jag skulle föreslå regeringen att tillkallaen utredning med uppdrag att undersöka presstödets ändamålsenlighet för attfrämja samverkan. Med utgångspunkt i en sådan utrednings ställningstagandenoch förslag avser jag att överväga eventuella åtgärder för att inom ramen fördet statliga presstödet stimulera tidningsföretagen till vidgad samverkan. har tillföljd av ett uttalande från och på uppdrag av regeringen undersökteventuella behov av ytterligare regler i stödförordningen för att dämpa s. k.tröskeleffekter. Utöver det förslag om ett tillägg på produktionsbidraget förflerdagarstidning som passerar i hushållstäckning som redan har legat tillgrund för beslut av , behandlar nämnden ytteriigare några fall därtröskeleffekter kan förekomma. Nämnden noterar alt entidning med en upplaga på mindre än 10000 exemplar och högst ihushållstäckning får fullt produktionsbidrag enligt 11 § förordningen(1981:409) om statligt stöd till dagstidningar. Om täckningstalet är över 50men högst 60 utgår reducerat bidrag. Regeln har införts med hänsyn till småtidningars relativt sett stora exemplarkostnader och starka beroende avannonsintäkter. En tidning som har bedömts enligt denna paragraf erhåller ettlägre produktionsbidrag, eller inget alls, om tidningen ökar sin upplaga tillmer än 10000 exemplar eller sin hushållstäckning till högre än , ellerbådadera. Det är enligt nämnden svårt att bedöma om tidningens intäkter underen sådan i och för sig positiv utvecklingsfas kan uppväga den förlusttidningen gör på stödsidan genom atl samlidigt tilldelas ett lägreproduktionsbidrag. Nämnden anför som enmöjlighet att lindra tröskeleffekten att den övre upplagegränsen för berördatidningar skulle kunna bedömas utifrån ett treårsgenomsnitt, analogt medbedömningen av en tidnings hushållstäckningstal. Därigenom skulle enexpanderande tidning ges för omställningen till ett lägre bidrag.Ändringen skulle dock även innebära att en tidning vars upplaga sjunker frånett högre tal till ner under 10000 exemplar får vänta innan fulltproduktionsbidrag utgår. Nämnden föreslår att någon regeländring inte nugenomförs. Jag ansluter mig tillnämndens bedömning i denna del. Det statliga presstödet bör enligt min mening iförsta hand stödja tidningar i svårigheter. En regeländring som innebär attupplagetalet 10000 bedöms utifrån ett treårsgenomsnitt skulle kunna missgynnasmå tidningar med vikande upplagor. får det förutsättas attlikvärdiga tidningar som har framgång med upplaga och/eller hushållstäckning iväsentlig mån bör kunna 11 1982/83 1 saml. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 162 avbalansera ett lägre produktionsbidrag genomframryckningen på marknaden. Presstödsnämndendiskuterar också upplagegränsen 10000 exemplar för rikstidningar. Enligtbilagan till stödförordningen definieras rikstidning som en dagstidning som haren abonnerad upplaga på minst 10000 exemplar och som avsätter huvuddelen avsin upplaga i minst hälften av blockregionerna utanför utgivningsregionen ochi olika delar av landet. Enligt nämndens tillämpning skall avupplagan vara spridd med minst 50 exemplar i 35 av totalt 70 blockregioner ochvara fördelad på olika delar av landet. Nämnden framhåller att omkravet på 10000 exemplar skall lindras kommer rikstidningsbegreppet attupprätthållas endast genom kravet på spridning utanför utgivningsregionen. Detnuvarande kravet på 50 exemplar i 35 regioner är enligt nämnden lågt. Införsen trappa nedåt för de 10000 abonnerade exemplaren måste kravet på spridningskärpas. En sådan skärpning behöver i och för sig inte gå längre än till 200exemplar i minst 35 regioner för att den totala upplagan - inkl. spridningen påutgivningsorten - skall hamna i närheten av gällande 10000 exemplar. Enligt min uppfattningbör en tidning inte bara ha elt visst spridningsfält utan också spridas itillräckligt många exemplar inom detta för att rimligen kunna betraktas som enrikstidning i vedertagen bemärkelse. Jag anser i likhet med presstödsnämndenatt gällande krav på spridning utanför utgivningsorten är lågt. Skärptaspridningskrav skulle dock kunna göra det svårare för tidningar att etablerasig som rikstidningar. Om spridningsvillkoren är generösa bör däremot upplaganvara tillräckligt stor. Jag anser därför att kravet på en abonnerad upplaga omminst 10000 exemplar bör kvarstå och gällande definition av rikstidningbehållas.. Med hänvisning till vadjag har anfört och i övrigt till sammanställningen förordarjag att anslagetförs upp med 440 900 000-kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Slöd Itu dagspressenför /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 10 163 1981/82 Utgift 2500000 Reservafion 36576978 1982/83 Anslag 25000000 1983/84 Förslag 25 000000 Från anslagetutbetalas lån enligt förordningen (1981:409) om statligt slöd tili dagstidningar (ändrad1982:498). Under /82 har sextidningar beviljats sammanlagt 11 100000kr. i lån ur pressens lånefond, varav . har betalats ul. , Nämnden begär för /84 15 milj. kr. Regeringen har tillföljd av ett uttalande från (KU 1981/82:25 s. 14) genom beslut den 13maj 1982 uppdragit åt presstödsnämnden att närmare undersöka och för regeringen redovisa konsekvenserna av atl utvidga tillgången till pressens lånefond till andra än tidningsföretag.Med anledning av uppdraget harpresstödsnämnden överlämnat en rapport tillregeringen. Enligt 46 §förordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar kan ett tidningsföretagsom ger ut dagstidning få lån ur pressens lånefond. Lån får även beviljasförelag som ägs gemensamt av två eller fiera tidningsföretag som svarar försådan produktion av dagstidningar som sker i samverkan mellan två eller fleratidningsföretag. påpekar att om pressens lånefond öppnas även föricke-tidningsföretag som trycker dagstidningar finns i själva verket intesärskilt många potentiella låntagare, i synnerhet inte om lånemöjligheteninskränks till företag som trycker fierdagarstidningar som har produktionsbidrag ocholika ägare. Samverkan kan genom en sådan lånemöjlighet underlättas, men vissasvårigheter kan också uppstå i frågaom möjligheterna att begränsa låneeffekterna till låntagarens tidningsverksamhet. En medsubventionerade lån anskaffad utrustning kan också komma att användas för annangrafisk verksamhet. Lån ur pressenslånefond skall enligt stödförordningen företrädesvis ges för projekt som syftartill kostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidningsföretag. Jag har tidigare i samband medmin behandling av anslaget Stöd till dagspressen understrukit vikten av attdagspressen i större utsträckning än f.n. samarbetar för att nedbringa sina kostnader. Om etl tidningsförelag samverkar med ett icke-tidningsägtföretag för t.ex. säl-teri- och/eller tryckeriproduktion kantidningsförelaget på motsvarande sättgöra kostnadsbesparingar genom att undgå egna investeringar i kapi- 1982/83:100 Bilaga 10 164 Jag anser att fördelarna med ensådan möjlighet till lägre produktionskostnader för tidningsföretag klartöverväger i jämförelse med eventuella svårigheter att begränsa låneeffekterna.För att minska risken av oönskat utnyttjande bör dock en sådan lånemöjlighetinskränkas till företag vars dagstidningsproduktion är uppenbartomfattande. Jag föreslår därför attlån ur pressens lånefond även får beviljas icke-tidningsföretag som trycker minst två flerdagarstidningar somhar produktionsbidrag och olika ägare. Presstödsnämndenhar föreslagit en neddragning av anslaget med 10 milj. kr. med hänsyn tillatt behållningen från under anslaget var särskilt stor.Jag har tidigare påpekat att lån ur pressens lånefondföreträdesvis skall ges för projekt som syftar till kostnadsbesparingar genom samverkan mellanfidningsföretag. Jag har också framhållit betydelsen av ökad samverkan inom branschen och meddelat min avsikt att föreslå regeringen att tillkalla en utredningmed uppdrag att undersöka presstödetsändamålsenlighet för att främja samverkan. I avvaktan på en sådan utredningsöverväganden och förslag anser jag att nuvarande anslagsnivå bör behållas. Medhänsyn härtill och med beaktande av den beräknade belastningen under nästabudgetår är del däremot enligt min meningbefogat att 25 milj. kr. av den nämnda behållningen förs bort från anslagetsåsom besparing. Mot bakgmnd av vadjag har anfört finner jag att lånefonden bör tillföras 25 milj. kr. för /84. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. godkännade av mig förordade ändringarna i grunderna för lån till dagspressen, 2. tillLån tUt dagspressen för /84 anvisa ett reser vationsanslag av . 1981/82 Utgift 46732955 1982/83 Anslag 37800000 1983/84 Förslag 38600000 Från anslaget utgårstöd enligt förordningen (1977:607) om stöd till organisationstidskrifter(ändrad senast 1980:147, 1981:411, 1278 och 1982:500). Statligt stöd kanutgå till organisationstidskrifl som i huvudsak distribuerasinom och till annan organislionstidskrift om den utges av svensk organisation, är skriven på svenska ochdistribueras från svensk postanstalt till medlemmar utomlands. 1982/83:100 Bilaga 10 165 Medorganisationstidskrifl förstås dels en tidskrift som utges av en organisationför sina medlemmar (medlemstidskrift), dels en tidskrift som är organ förorganisation med huvudsakligt syfte att verka för ett religiöst, nykterhetsfrämjande,politiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål elleratl företräda handikappade eller arbetshindrade, dels slutligen en tidskrift som haridemässig anknytning till politisk organisation. Stödet består aven fast och en rörlig del. Om omfattande stöd till en eller flera organisationstidskrifter skulleleda till en allvarlig snedvridningav konkurrensförhållandet mellan olika likartade tidskrifter kan presstödsnämnden, enligt förordningen 7§, efteransökan bevilja slöd till annars inte stödberättigad tidskrift. Sådantstöd kan inte utgå med högre beloppän vad som för samma kalenderår har beviljats en organisationstidskrift med likartat innehåll och inriktning. Under budgetåret1981/82 har 443 tidskrifter beviljats stöd för tillett sammanlagt belopp av . Anvisat belopp och beräknat utfall för /83 är lägreän /82 på grund av nya regler för tidskriftsstödet. Nämnden beräknaratt stödet ökar beroende på upplage-och periodicitetsökningarsamt på nytillkommande tidskrifter. Nämnden begär 38,6 milj. kr. för budgetåret1983/84 (. Anslagetbör i överenstämmelse med presstödsnämndens förslag för nästa budgetår förasupp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSlöd titt organisationstidskrifter för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82 Utgift 8264000 Reservation 7633 1982/83 Anslag 9338000 1983/84 Förslag 9618000 Från anslaget utgärstöd enligt förordningen (1977:393) om statligt stöd till kulturtidskrifter(ändrad 1981:441 och 1982:501). Medlen fördelas av . Bidragkan beviljas för utgivning av svenska kulturtidskrifter eller avbarntidskrifter på invandrarspråk. Om det finns synnerliga skäl, kanstöd även utgå som lagerstöd. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 166 Med kulturtidskrift avsestidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publikmed samhällsinformation eller med ekonomisk, social eller kulturell debatteller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom de skildakonstarternas områden. Villkor för att bidrag skall kunna beviljas är bl. a.att tidskriftens intäkter ej beräknas täcka kostnaderna samt att lillräckligtstöd från annat håll inte ges eller kan påräknas. För /82beviljades stöd till 198 tidskrifter med bidragsbelopp om mellan . Av innevarande budgetårs anslag har bidrag beviljats till 204 tidskrifter. ärmycket viktiga för en bred debatt och för en fördjupad information. ärdet nödvändigt att vidta åtgärder för att underiätta tidskrifternasdistribution, förbättra deras spridning och öka kunskapen om dem. Kulturrådetavser att återkomma med förslag härom. a. den snabbakostnadsökningen inom den grafiska branschen gör det nödvändigt med enkostnadskompensation om för /84 (. Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med280000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Slöd för /84 anvisa ett reservationsanslag av9618000 kr. Stöd till tidningar på andra språk änsvenska 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget utgår stödenligt förordningen (1977:523) om stöd till tidningar på andra språk än svenska(ändrad 1981:410, 1277 och 1982:499). Stödet beviljas av statens invandrarverk() efter samråd med press-stödsnämnden. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Beräknad ändring 1983/84 Slöd till allmännanyhetstidningar Stöd till medlemstidningar Stödtill övriga tidningar Stöd till medieverksamhet 4 700000 350000 297 000 Statskontorets översyn avstödet till tidningar på andra språk än svenska Regeringen uppdrog genombeslut åt statskontoret att dels utvärdera den hittillsvarandetillämpningen av stödet lill tidningar på andra språk än svenska, dels utredaalternativa former för stödets framtida konstruktion och handläggning.Statskontoret skulle därvid beakta vad som anfördes i en inomutbildningsdepartementet upprättad promemoria. Statskontoret har den 1november 1982 överlämnat rapporten av stödet fill tidningar på andraspråk än svenska. En sammanfattning av rapporten bör fogas lill protokollet idetta ärende som bilaga 10.12. Statskontoret har ävenredovisat av verket inhämtade samrådsyttranden över rapporten frånpresslödsnämnden och liksom yttranden från ochinvandrarpolitiska kommittén (A 1980:04, IPOK). En sammanställning avyttrandena bör fogas till protokollet i della ärende som bilaga 10.13. Förår 1982 har beviljats bidrag för sju allmännanyhetstidningar med sammanlagt 3 2340(X) kr., en minskning jämfört medföregående år till följd av att en finskspråkig flerdagarstidning efterkonkurs övergick till endagsutgivning. har beviljats stöd medsammanlagt . Av det stora antalettidningar som inte uppfyller villkoren för stöd till allmänna nyhetstidningar och medlemstidningar har drygt 20 tidningar beviljats behovsprövat bidrag med sammanlagt . Etable ringsstöd har beviljats två tidningar med totalt . anser attstödets grundbidrag och rörliga bidragbör höjas för alt kompensera tidningarna för ökade kostnader. Verket föreslår alt detinom förordningen skapas möjlighet att ge ett behovsprövat extra bidrag tilltidningar som tvingas utkomma på flera språk. Stödbör även ges till svenska organisationers tidningar påandra språkän svenska med hänsyn lill det stora behovel av information 1982/83:100 Bilaga 10 168 omarbetsmarknadsfrågor och fackliga frågor. Bidrag bör beviljas inom ramen för stödet till (svenska) organisationstidskrifter. I en särskildskrivelse föreslår invandrarverket att anslaget höjs med . företablerings- och verksamhetsstöd till medieverksamhet, framför allt närradioverksamhel, bland språkgrupper som saknar andramedier av betydelse inom sitt bosättningsområde i . på andra språk än svenska inrättades i sin nuvarande form ochmotiverades med såväl presspolitiska som invandrar-och minoriletspolifiskasyften (prop. 1976/77:99, KU 1976/77:42, rskr 1976/77:260). Den utvärdering avstödet som statskontoret på regeringens uppdrag har genomfört visar alt stödet har stor betydelseför invandrar-och minoritetstidningarnasekonomi. Detta stöd i förening med de andra formerna av statligt press- och tidskriflsstöd når flertaletinvandrargmp-per. Det är vidareenligt statskontoret obestridligt att de stödmottagande tidningarna medverkar till att föra ut viktig samhällsinformation och att deförbättrar de språkligaminoriteternas möjlighet lill tidningsverksamhet på det egna språket. Stödets fördelningpå olika språkgrupper och kategorier av tidningar uppvisar emellertidpåtagliga skillnader som inte har varit avsedda. För att anpassa stödet tillde skilda ekonomiska och organisatoriska förutsättningar som gäller för olika minoritetsgrupper krävsenligt statskontoret väsentligaingrepp i de författningsmässiga villkoren för stödet. Utvecklingen mot ettbättre fungerande stöd tillinvandrartidningar föreslås ske i en tvåstegs-process. I det första steget genomförs vissa angivna förändringar i dennu gällande förordningen (1977:523)och i handläggningen av stödet i syfte att på kort sikt erhålla ett smidigare fungerande och bättre kontrolleratpresstöd. 1 ett andra steg skulle därefter genomföras en samlad översyn av samtliga former av statligt stöd som berörinvandrartidningar. Eftersom invandrarpolitiskakommittén (A 1980:04, IPOK) inom ramen för sitt uppdrag bl.a. kommer attstudera informationsfrågor och tidningsverksamhet för invandrare föreslår statskontoret att kommittén företardenna samlade översyn. En sådanuppläggning stöds av de fyra instanser som har yttrat sig överrapporten. För egen del anserjag att den av statskontoret föreslagna inriktningen av ett fortsattöversynsarbete väl stämmer överens med de intentioner som ligger tillgmnd för lPOK:s uppdrag. Enligt min mening bör översynen ha till syfte att inomramen för totalt sett oförändrade resurser skapa ett bättre samordnatstödsystem till tidningsverksamhetför invandrare och etniska minoriteter. Sambanden och gränserna mellan stödettill tidningar på andra språk änsvenska å ena sidan och stöden tilldagstidningar, organisations- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 169 tidskrifter och kulturtidskrifter å andra sidanbör därför ses över. Dessa frågor har i sin tur ett nära samband med andrafrågor rörande informa-tionsversamhet som ingår i lPOK:s uppdrag. () har i en särskild skrivelse till regeringen påtalat behovet avkontinuerligt stöd till vissa språkgruppers arbete med nya medier, bl.a.närradio. Verket föreslär att det statliga stödet till invandrartidningarutvidgas till att under vissa villkor även kunna gälla andra medier äntidningar samt att för /84 ett belopp av . anvisas fördetta ändamål. Jag är f. n. inte beredd att förorda en förändring av stödetenligt SlV:s förslag. IPOK bör emellertid vara oförhindrad att behandla ävendenna fråga i sin översyn. Jag har i nu berördafrägor samrått med statsrådet . Hon avser att i regeringen ta upp fråganom tilläggsdirektiv till IPOK. Jag övergår nu till detkortsiktiga perspektivet och förslaget till förändringar i förordningen. Statskontoret har närmareundersökt hur de olika krav som i förordningen stadgas som villkor för stödethar fungerat stödet har funnits. Två av de fyra s. k. generellakrav, som ställs på tidningarna inom samtliga stödkategorier, har intebefunnits vålla nägra problem vid tillämpningen, nämligen kravet attpublikationen vänder sig till invandrare och språkliga minoriteter i Sverigeoch kravet att publikationen har sin huvudredaktion i . Kravet att publikationensinnehåll till övervägande del berörförhållanden i uppfattas även det som naturligt med tanke på degrundläggande intentionerna med stödet, nämligen att bl.a. föra ut angelägensamhällsinformation. Tillämpningen av detta villkor har emellertid konstateratsvålla stora svårigheter, även efter den regeländring som beslöt om(KU 1980/81: 19 och 23, rskr 1980/81:289) i anslutning till förslagen ipropositionen 1980/81: 137 om stödet till dagspressen. Regeländringen innebäratt kravet mildrades från "i huvudsak" till "till övervägandedel", vilket i nämnda proposition tolkades så att i stället för somtidigare av publikationens innehåll förutsattes beröra förhållanden iSverige. Som statskontoret visar är det förenat med stora problem attkontrollera efterlevnaden av ett sådant krav, framför allt om det uttrycks somen andel av publikationens hela innehåll. För egen del anser jagdet vara ett berättigat krav på tidningarna i fräga att de skall ge en fylliginformation om det svenska samhället. Ett syfte med stödet är nämligen attmöjliggöra för invandrare att följa samhällsdebatten i . Det finnsemellertid enligt min mening ett starkt behov hos invandrare och minoriteteratt i sina tidningar också spegla ursprungslandets skeenden och kulturellahändelser. Denna uppgift blir ofta mer angelägen för de grupper av invandraresom har vistats i och som vill förmedla ursprungslandelskultur till nästa generation. Stödet till tidningar på andra språk än svenskahar från början tagit 1982/83:100 Bilaga 10 170 hänsyn till denna dubbla funktion för dessa tidningar.Frågan om vilka krav som därvid skallställas på tidningars utrymme är av sådan principiell art att den bör behandlas av IPOK utifrån dessövergripande uppdrag att preciserariktlinjerna för invandrar- och minoritetspoliliken. De praktiska svårigheter med tillämpningen och kontrollen avnuvarande regel i stödförordningensom statskontoret har redovisat motiverar emellertid enligt min mening att en modifiering av bestämmelsengenomförs . Statskontorets förslag i det avseendet, att enövervägande del av minimiantalet sidorenligt förordningen, dvs. f. n. mer än sex av minst tolv sidor tabloid-format, skall beröra förhållanden i ,finner jag ändamålsenligt. En sådan utformning av bestämmelsen gör detmöjligt för tidningarna att utöka eltnummer med utländskt material utan att för den skull äventyra detstatliga stödet. Statskontoret föreslår vidare attförordningens krav på en högsta annonsandel- i genomsnitt under ett kalenderår - mildras för de allmänna nyhetstidningar som uppfyller villkorenför statligt stöd till dagstidningar. För dessa föreslås samma gräns som gällerför svenska fådagarstidningar enligt förordningen (1981:409) om statligt stödtill dagstidningar. Därmedunderlättas enligt statskontoret de största tidningarnas strävan till egenfinansiering. För egen del ansluter jag migtill statskontorets förslag. anser attsamhällsinformation från myndigheter och Uknande på betald annonsplats itidningarna inte borde räknas som annonser i förordningens mening. Jagär inte beredd att nu förorda en sådan bestämmelse av flera skäl. Delskan det vara ytterst svårt att dra en entydig gräns mellan kommersiellaannonser och samhällsinformation i annonsform, dels är tanken bakomförordningens bestämmelse att tidningar med en hög annonsandel inte äri behov av statligt stöd. Därvid är det ovidkommande om annonsintäkternahärstammar från affärsföretag eller samhällsinstitutioner. Ett specielltbidragsvillkor för allmänna nyhetstidningar och medlemstidningar är ett spaltutrymme i varjenummer motsvarande minst tolv sidor, räknatefter tabloidformat. Statskontoret har redovisat svårigheter för tidningar att leva upp till detta krav, framför allt då tillgång till och behov av aktuellt material är begränsat.Statskontoret finner det förenligt med stödets intention att kravet modifierastill att gälla ett genomsnitt över året. Ett spaltutrymmeom minst åtta sidor tabloidformat per nummer bör enligt statskontoret dock i såfall föreskrivas. Jag finnerförslaget välmotiverat. Det föreslagna minimikravet för material om svenska förhållanden uppgående till sex sidor bör på motsvarande sätt avse ett genomsnitt per nummer under ett kalenderår, varvid etl åtta-sidigt nummer minst bör innehållafyra sidor om förhållanden i . har upprepadegånger föreslagit att tilläggsstöd borde utgå till tidningar som på gmnd avflerspråkighet inom samma etniska grupp utkom- 1982/83:100 Bilaga 10 171 mer på flera språk. F. n. rör det sig om tre tidningar.Kostnaden för ett sådant tilläggsbidrag beräknas uppgå till ca . Statskontoret intygar isin rapport behovet av ett särskilt stöd och föreslår att ändamålet tillgodosesinom medelsramen för det behovsprövade produktionsbidragel till s.k. övriga tidningar.