prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringen har i huvudsaklig överensstämmelse med kommitténsförslag genom ändring av instmktion organisatoriskt inordnatLFG i . LFG kommerfrän /83 atl vara en särskild sektion inom sjöfartsinspektionen. I sjöfartsverkelsinstrukfion avskärmas dock verkets möjligheter atl påverka LFG:s sakligahantering av ärenden som rör landtransporterav fariigt gods. Sektionen avviker ocksä från andra sektioner inom verket genom att regeringen utser chefen förLFG. Till LFG är också knutna en särskild beslutande delegation och enrådgivande nämnd med företrädare för olika myndigheter ochorganisationer. hartagit upp ca 1,3 milj. kr. pä säväl kostnads- och intäklssidan för LFG. Somjagnärmare kommer att motivera under anslå- 1982/83:100 Bilaga 8 95 getE5 har jag räknat ner såväl kostnader som intäkter för LFG med . Efter samråd med chefen förjordbmksdepartemenlet har jag beräknat bidraget från nionde huvudtiteln lill . Beträffande den föreslagna ändringen avprogramindelningen har jag inte någonerinran mot verkets förslag i sak. Ändringarna är som framgått föranledda av atl LFG inordnats i verkelsorganisation och alt sjömansnämnden avvecklats. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt lUlFartygsverksamhet för /84 anvisa ett förslagsanslag på . Sjöfartsmateriel m. m. 1981/82 1982/83 1983/84 verket 93 600 53 400* 58540 35900 107 800** varav 7,7 milj. kr. varav 4,6 milj. kr. avser marginal för fartyg somlevereras . Från anslagetbetalas utgifterna för investeringar i fartyg, båtar, fyrar, fyr-och telemateriel samt farleder m. m. Räntor och avskrivningar påinvesterat kapital påverkar kostnaderna för farledsverksamheten. Medel för altbestrida de årliga kapitalkostnaderna ingår i anslagen för farleds- och fartygsverksamheten. Till gmnd försjöfartsverkets investeringar ligger en till verksamhetsplanen koppladfemårig investeringsplan som revideras . framhåller attdet blir alltmer nödvändigt atl koncentrera resurserna till de mest lönsamma investeringarna ochalt noga pröva behovet och nyttan avbefintliga fillgångar. Verket har mol den bakgrunden infört nya mtiner för prioritering av investeringar. Enförnyad genomgång av behovet avlolsdistriktsfartyg och lotsbätar har genomförts och resulterat bl. a. i alt eltfemtontal lotsbåtar kunnat avyttras. Vidare har under /82 en gasningsjakt, ett störrelolsdistriktsfartyg och elt byggnadsfartyg lämnats till försäljning. 1982/83:100 Biiaga 8 96 Sjöfartsverkelsbedömning av investeringsbehoven /84-1987/88 visar på enmedelsförbmkning som genomsnittligt ligger på ca 66 mUj. Fartyg ochbålar dominerar investeringarna beloppsmässigt budgetåren 1984/85 och 1985/86. Detgäller bl.a. två mindre sjömätningsfartyg på tillsammans ca 35milj. och 17 lotsbätar för ca 46milj. De s.ikerhetshöjande åtgärder som inrymts i investeringsplanen avser i första hand ny- ochombyggnad av fyrar (ca 40 milj. ),anskaffning av fyr- och telemateriel (ca 65 milj. och särskilda farledsförbätlrande åtgärder i Göteborgsområdetoch (1,2 resp. 20,0 milj. För nästa budgetärräknar med en medelsförbrukning på ca 55,8 milj. kr.Med hänsyn till en beräknad ingående reservation på 0,1 milj. kr. och enmarginal på föreslår verket ett anslag pä ca 58,5 milj. kr. I förslageltill medelsförbrukning ingår 7,8 milj. kr. för ny- och ombyggnad av fyrar och12,9 milj. kr. för återanskaffning av fyr- och telemateriel. På fyrsidan ingår5 milj. kr. för en av tvä planerade fyrar i . Åtgärderna pä svensksida för förbättrad säkerhet i är enligt verket koordinerademed sjöfarts:;tyrelsens i planer pä att anlägga en faried för 15meter djupgående fartyg genom till finska bottenhavshamnar. Verket lar vidare upp 9,1 milj. kr. en lotsbåt och en större prickbåt och för viss materielanskaffning. För investeringarinom sjökartläggningen begär verket 12,2 milj. kr., varav 10,0 milj.kr. avser en s.k. självgående ram. Fördelen med en självgäende farledsram är enligt verket att manvid ramningsarbeten slipper attutnyttja särskilda förläggningsfartyg. För normal återanskaffning av teknisk utrustning på isbrytarna tar verket upp5,0 milj. kr. För farledsåtgärderingår i medelsförbrukninge:[i bl. 1,2 milj. kr. för muddringsarbeten i RivöQorden i , vilket ytterligareskulle förbättra sjösäkerheten i infartslederna till . För investeringar isjöfartsmateriel beräknar jag en medelsförbmkning på 37 milj. kr. Denanslagsmässiga belastningen uppgår till 35,9 milj. kr. Inom den föreslagna medelsramcn har jag beräknat 28,8 milj. kr. för objeklgmppen sjösäkerhet avseende bl.a.investeringar i fyr- och telematerieloch anskaffning av lotsbåt, materiel och för motorbyten. Jag har däremot inle inkluderat medel för uppförande avfyrar i . Jag anser att den typen av investeringar lämpligentidsmässigt kan samordnas medeventuella sysselsättningsfrämjande åtgärder. Jag vill i sammanhanget erinra omall under /82 och under innevarande budgetår anvisats sammanlagt 13,7 milj. kr. medstöd av finansfullmakten för olikabyggnadsobjekt exkl. fartyg, bl. a. fyren utanför . Jag anser även all den farledsram som sjöfartsverkettagit upp medel för 1982/83:100 Bilaga 8 97 bör kunna beställas när del bedöms lämpligt fränsysselsättningssynpunkt. I mitt förslag lUl medelsförbmkning för nästa budgetärhar jag därför endast tagit upp medel för sjömätningsutmstning 1,0 milj. kr. och0,9 milj. kr. för mälbåtar till det mindre sjömätningsfartyg som levererasinnevarande budgetår. När det gäller investeringar i materiel förstatsisbrylarna och farledsåtgärderna i i delar jagverkets förslag. Jag anser den senare åtgärden vara ell väsentligt komplementtill tidigare genomförda farledsälgärder i . Med hänsyn till omfattningen och karaktären avsjöfartsverkets investeringsverksamhet förordar jag alt verket pä samma sättsom ges ett beställningsbemyndigande på högst 5 milj. kr. förleveranser av sjöfartsmateriel under /86. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenalt 1. medgeatt lämnas ell beställningsbemyndigande på högst . förleveranser av sjöfartsmateriel under /86, 2. lill Sjöfartsmateriel m.m. för /84 anvisa ett reservationsanslag på . 1981/82 Utgift 4397000 1982/83 Anslag 26294000 1983/84 Förslag 26984000 Från anslaget betalasutgifterna för viss radiotjänst ät sjöfarten, vissa kostnader försjöfartsverkets omlokalisering, åtgärder mot vattenförorening från fartyg,särskild vid sjöolyckor, bemanning av fyrar avregionalpolitiska skäl. Vidare finansieras vissa kostnader för internationelllsamarbete på sjöfartsområdet, frilidsbättrafikens andel av sjöfartsverketskostnader för farledsverksamheten samt enheten för landtransporter av farligtgods. För /84beräknar bruttokostnaden för Övrig verksamhel tiU 28,1 milj.kr. Efter avdrag för intäkter som utgörs av bidrag från olika intressenter förvissa bemanningskostnader, uppgår anslagsbelastningen i sjöfartsverkelsförslag till ca 27,6 milj. kr. Förutom kompensation för inträffade pris- ochlönekostnadsökningar som uppgår liU ca 1,2 milj. kr. har verket räknat uppkostnaden för den nya enheten för landtransporter av farligt gods med ca 1,1milj. Jämfört med anslaget för innevarande budgetår bortfaller ettengångsanvisat bidrag till chefen för marinen för vissa radarinstallafioner iÖresund pä 1 milj. kr. 7 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 8 98 För nästa budgetårberäknar jag bruttokostnaden under anslaget till ca 27,4 milj. kr.Efter avdrag för intäkter under anslaget blir anslagsbelastningen ca 27,0 milj. kr. Mitt förskig anslutersig i huvudsak fill sjöfartsverketsberäkningar. Jag har emellertid beträffande delprogrammenomlokaliseringskostnader och bidrag lill vissa internationella organisationerräknat med nägot lägre kostnadsökningar än verket. För LFG:s del är jag inteberedd att tillstyrka den volymökning på drygt 0,3 milj. kr. som verket förordat. Inom den ram som omfördelatsfrån ochindustriverket på sammanlagt ca 0.9 milj. kr. har fyra handläggartjänsterställts lill LFG:s föribgande, fömtom de kansliresurser som LFG kan disponeragemensamt med sjöfartsinspektion. Det finns enligt min mening skäl att avvakta med en ytterligareresursuppbyggnad inom LFG.Erfarenheterna från den verksamhet som startar frän /83bör först värderas. Jag anser också att det bör finnas vissa samarbetsmöjligheter med berörda enheter inom som kanha betydelse för bedömningen av resursbehovet. Mitt förslagfördelat på delprogram framgår av följande sammanställning. Beräknat 1983/84 r\.l 1 v 1 atli Bemanning av fyrar av Bidrag till vissa in- fioner m. m. Summa utfall/anslag Avser kvarvarande delprogram. 1982/83:100 Bilaga 8 99 Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Övrig verksamhelför /84 anvisa elt förslagsanslag på . 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Handelsflottanspensionsanstalt (HPA) handlägger ärenden om pensionering av sjömän enligtkungörelsen (1972:412) om sjömanspension (ändrad senast 1980:432). Enligt lagen (1961:300)om avgtft för sjöfolks pensionering (ändrad senast 1979:660) skall redarebetala avgift för beredande av pension åt sjömän, vUka som manskap varitanställda på svenskt handelsfartyg i utrikes fart. Kostnaderna förpensionsanslaltens administration betalas med dessa avgifter. Av dessa medellas elt sä stort belopp i anspräk fill pensionsanstalten, som motsvarar summanav anstaltens avlöningar och omkostnader med avdrag för . Sistnämndabelopp utgör den anslagsmässiga nettoutgiften. Pensionsanslalten haryrkat att anslaget räknas upp med . vilket ungefär motsvararlönekostnadspålägg för anstaltens personal. Som skäl anförs att anstaltensfonder minskar vilket pensionsanstalten anser är olyckligt eftersom fondernaändå är för små för att helt täcka pensionsåtagandena för sjöfolket. Beräknad ändring 1983/84 1982/83:100 Bilaga 8 100 Jag anser inte att detfinns skäl atl finansiera kostnaderna för anstaltens lönekostnadspålägg påannat sätt än övriga kostnader eller att nu ändra rådande finansieringsform avpensionsanstaltens verksamhel som är föremål för överläggning mellan berördaavtalsparter. Summan av posterna tillavlöningar, arvoden och omkostnader blir . vilket är 49000 kr.mindre än anvisade medel för innevarande är. Några besparingar utöver de somanstalten föreslagit synes inte vara möjliga för /84. Tilluppbörd under anslaget skall således tas . Medelsanvisningen påstatsbudgelen skall ske med oförändrat . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Handelsflottanspensionsanstall för /84 anvisa ett anslag på . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Handelsflottans kultur-och fritidsråd (HKF) planlägger, samordnar och genomför kultur- ochfritidsverksamhet för sjöfolk. Rådets verksamhet inriktas på kulturell servicesom avses ge en bild av det svenska kultumt-budet genom distribution av TVkassetter, ljudband, tidningar, litteratur och film samt biblioteksverksamhet.Rådet ordnar även bl.a. idrottsarrangemang. Rådet har ett omfattande samarbetemed bl.a. motsvarande nordiska organisationer och med i utlandetsamt - när det , gäller idrottsfrågor - med kommuner och idrottsorganisationer. Från den 1 juli 1976gäller de riktlinjer för den inriktning, organisation och finansiering inomhandelsflottan som godkänts av efter förslag i prop. 1975/76:73 (TU1975/76:10, rskr 1975/76:89) och vidare de anvisningar för verksamheten sornlämnats i regleringsbrev för verksamheten under /83. Rådets verksamhetfinansieras via handelsflottans kultur- och frifids-fond, som tillförs en vissdel, f n. 7 milj. kr. dock högst 9,, av nettobeloppet av erlagda statligafyravgifter. Filmverksamhelen skall dock finansieras med filmhyror. Över statsbudgeten anvisas ett formellt beloppav . Kultur- och fritidsrådetberäknar utgifterna inkl. film verksamheten till ca 12 milj. kr. ochinkomsterna till ca 11,5 milj. kr. varav 9,5 milj. kr. Detberäknade underskottet, ca 0,5 milj. kr., föreslås utgä ur 1982/83:100 Bilaga 8 101 handelsflottans kultur- och frilidsfond.Handelsflottans kultur- och fritidsfond visade ett överskottpå ca 8,5 milj. kr. Av överskottet avses ca 2,7 milj. kr. användas för täckandeav utgifter under innevarande budgetår. I sinanslagsframställning har HKF bl.a. beräknat resekostnader till . ochkonferens- och informationsverksamhet till . Beräknat 1983/84 Beräknat underskott att utgåur handelsflottans kultur- och friudsfond Utöver de besparingar sområdet föreslagit bör ytterligare besparingar kunna ske främst av resekostnaderoch inom konferens- och informationsverksamheten. fill bokverksamhe-len inklusive tidskrifter. Till denna verksamhet,som fär anses vara betydelsefull, föreslår jag all det avsätts . Denextra höjningen utöver sedvanUg prisomräkning uppvägs av besparingar på andrakostnadsposter. Den nuvarande självfinansieringen avfilmverksamheten bör bibehållas. Handelsflottans kultur- och fritidsfond tillkomi samband med omorganisationen av handelsflottans välfärdsråd och ersatte dendå närmast helt förbrukade välfärdsfonden. Behovet avden nya fonden motiveradesav att konjunkturberoende nedgångar i den medelstillströmning som skall finansieravälfärdsverksamheten kan inträffa, medan verksamhetens kostnader till stor delbetraktades som fasta samt av alt del kan uppslå förhåUandevisstora utgifter av engångsnatur vilka ansågs hellre böra bestridas av fondmedelän genom tillfälliga avgiftshöjningar. Fonden ansågs böra motsvara ungefär eltårs löpande utgifter. Beslul har däreftertagits atl successivt minska fonden lill ca en tredjedel av rådets årligalöpande utgtfler med hänvisning lill att det ansågs olämpligt att binda ettonödigt stort kapital i fonden. 1982/83:100 Bilaga 8 102 På samma sätt somdet accepteras atl exempelvis inkomsler är konjunkturberoende bör del även accepteras attHKF's inkomster kan bli konjunkturberoende.Då del inle heller förväntas investeringsbehovinom överskådlig lid som kan mofivera alt fonderade medel reserveras för sådant ändamål bör de fonderademedlen i sin helhet kunna las i anspråk för rådels löpande verksamhelinom anvisade ramar. Jag föreslär därför enfortsalt successiv minskning av fonden. För /84 föreslås att fonden tillförs 6000000 kr.från fyravgifterna vilket kommer atlmedföra en beräknad minskning av fonden med ca . hari sin anslagsframställning yrkat att HKF:s verksamhet inle skallfinansieras genom fy ravgifler. Jag har tidigare redovisat min syn på frågan om sjöfartenskostnadsansvar. Beträffande HKF anser jag atldet bör undersökas i vilken utsträckning ell mer formaliserat samarbete med olika befintliga organ kan medförarationaliseringsvinster inom rådets verksamhetsområdeutan att en berättigad servicenivå påverkas negativt. Om det i del sammanhanget komrner fram förslag omändringar av verksamhetensfinansiering bör förslagen bli föremål för närmare överväganden. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna de av mig föreslagna riktlinjerna för finansieringav , 2. tillHandelsflottans kultur- och friFidsråd för /84 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till viss kanaltraflk m. m. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Frän anslagetkompenseras TroUhätte kanalverk, seglationsslyrelse ochStockholms hamn i enlighet med statsmakternas beslut om att slopa de särskildapassageavgifterna för Väner- och Mälartrafiken (prop. 1978/79:24, TU1978/79:6, rskr 1978/79:61). Vidare avses kostnaderna för vissa fyrar i och för ispatmUeringen i täckas från anslaget. Dessakostnader redovisas för innevarande budgetår under anslaget 118. Kostnaderna för statsbidraget till vissahamnar för mottagning av miljöskadligl avfall enligt förslag i tilläggsbudget Iför /83 (prop. 1982/83:25) avses också täckas frånanslaget. Kostnaderna under anslaget avräknas från inkomsterna avfarledsvamavgUlen. Över statsbudgeten anvisas ett formellt belopp på . 1982/83:100 Bilaga 8 103 Jag beräknar attavräkningen från inkomsttiteln , farledsvamavgifter /84 kommer att uppgå till ca 37 milj. kr. Jag har då räknat med 29,5 milj. kr. i ersätlning tillTroUhätte kanalverk och med drygt 5milj. i ersättning till seglationsslyrelse. Beträffande ersätiningen tiU seglationsslyrelseär den gmndad på de principer som redovisades i prop. 1978/79:24 om slopande avsärskildapassageavgifter för Väner- och Mälartrafiken. Enligt dessa principer är det inkomsternafrån farledsvaruavgiftens distanstillägg av trafiken på som utgörgrunden för ersättningen till seglationsslyrelse. Den fakliska ersättningen bestäms sedan avregeringen. utgårersättning med två gånger det belopp som härrör från inkomsterna av Vänertrafikens distanstillägg. I olika skrivelser tiU har företrädare för Vänersjöfartenbegärt alt särskilda åtgärder vidtasför att mUdra effekterna av avgiftshöjningarna i fråga om farledsva-mavgiftens distanstillägg. Del gäller dels denbeslutade höjningen från den 1januari 1982 dels den i sjöfartsverkels anslagsframställning aviserade avgtftshöjningen /83. och har bl.a. pekat på att samtliga Vänerhamnar är inplaceradei högsta distansklass (klass 14) ochatt laxehöjningar mot den bakgrunden missgynnar Vänerhamnarna jämfört medvästkusthamnarna. För att bibehålla den regionalpolitiska tanken bakomsatsningen på Vänersjöfarten har iskrivelserna begärts dels att distanstiliäggen inte höjs dels att hamnarna i Vänernplaceras in i en lägre dislansklass. När statsmakternagenomförde det nu fillämpade avgiftssystemet för Vänersjöfarten var utgångspunkten attinordna Väner- och Mälarsjöfarten i det för övriga farleder och hamnartillämpade avgiftssystemet. Därigenom kunde de avgifter som tidigare belastade t.ex.Vänersjöfarten -kanalavgifter ochseglalionsavgifler elimineras. Den subvention som på detta sätt kommer Vänersjöfarten till delkan för innevarande budgetår beräknas lill ca 25 milj. kr. De avgiftshöjningarsom genomförts sedan taxeomläggningenhar drabbat Vänersjöfarten i samma proportion som annan sjöfart. Om nuvarande avgiftssystem ochkostnadsansvar för handelssjöfartenskall kunna bibehållas kan inte farledsvamavgiftens distanstilläggundantas frän framtida avgiftshöjningar. När det däremotgäller inplacering av Vänerhamnarna i distansklass 14 återspeglar deltaåtminstone mer ett önskemål om anpassning meUan nuvarande ochtidigare avgiftssystem än den verklighet som gäller för trafiken. Istatsmakternas beslut fömtsättes all samtliga hamnar i skulleplaceras i samma distansklass och baseras på sträckan kostnadssynpunkt motsvarade detta den segla-lionsavgift på . som tidigare logsut av trafiken på . Eftersom den genomsnittliga lotsningssträckan på uppgårtill ca 60 nautiska mU motnuvarande laxeavsländ anser jag att lotsnings- 1982/83:100 Bilaga 8 llCommunikationsdepartementet 104 sträckan också bör kunna ligga fill grund föravgiftsuttaget. En sådan anpassning skulle innebära att samtliga hamnarinplacerades i distansklass 12 vilket skuUe ge en samtidig sänkning avavgiftsnivån med . Mina förslag i övrigt innebär att kostnadernaför ispalrulleringen i och för vissa fyrar i och deli prop. 1982/83:25 föreslagna statsbidraget till vissa hamnar för mottagning avmiljöskadligl avfall finansieras frän anslaget. Det är enligt min mening enfördel med en samlad behandling under ett anslag av sådana kostnader somavräknas frän farledsvaruavgiften på statsbudgetens inkomstsida. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagenatt 1. godkänna vad jaganfört i fråga om Vänerhamnarnas inplacering i dislansklass, 2. till Ersättning tiUviss kanaUraftk m.m. för ,/84 anvisa etl förslagsanslag på . Lån till den mindre skeppsfarten 1981/82 Utgift 45540000 Reservation 12200000 1982/83 Anslag 40000000 1983/84 Förslag 40000000 Anslaget för lån till denmindre skeppsfarten har fill syfte att främja en från allmän synpunkt önskvärdförnyelse av landets bestånd av mindre fartyg. Lån kan enligt förordningen(1971:324) om lån tUl den mindre skeppsfarten (omtryckt 1980:462) beviljassvenskt redertföretag för förvärv, ombyggnad eller reparafion av mindrefartyg. Företräde till lån skall ges mindre rederier. Lån beviljas av mindre skeppsfarten. Under /82bevilj.ade lånenämnden 7 lån på sammanlagt 45,5 milj. kr., varav 4 län påsammanlagt 19,3 milj. kr. avsåg modernisering av fartyg och övriga inköp av tretorrlastfartyg byggda . har underbudgetåret avslagit ansökningar om lån på sammanlagt 3 milj. kr. avvisat länesökande som sökt lån för fartyg som varit äldre än fem år.Amorteringstiden skulle i sädana fall blivit mindre än och därigenomleda fill alltför betungande amorteringar sett mol bedömdainljäningsmöjligheler. erinrar om desvårigheter som svensk sjöfart möter. Som komplement till det sjöfartspolitiskastöd beslutat om föreslär länenämnden ytterligare åtgärder medspeciell inriktning på den mindre skeppsfarten. föreslår dels ensänkning av nämndens utläningsränta dels en förlängning av tiden förslutbetalning av fartyg. 1982/83:100 Bilaga 8 105 Beträffande räntanföreslår lånenämnden att för län som beviljats under de tre senastebudgetåren och fortsättningsvis av räntan inteöverstiger , vilket överensstämmer med statens avkaslningsränla. Nämndenpekar på alt räntan för lån för inköp av andrahandstonnage f. n. ligger på ca15% och mer medan lån för nybyggen förräntas efter 9,ränta. Länenämndenframhåller att den föreslagna räntesänkningen, beräknat på befintlig utlåning, skulle kosta ca1 milj. kr. i minskade ränteinkomster för staten. De samlade ränteinkomsternaför /82uppgick tUl 14,5 milj. kr. bedömer att utlåningen även fortsältningsvislill övervägande del kommer att vara inriktad på att lämna län för inköp av andrahandstonnage.Detta torde enligt nämnden vara det naturligaste sättet att successivtmodemisera den mindre skeppsfarten med hänsyn till nuvarande inljäningsmöjligheler. Mot den bakgrundenföreslår nämnden atl fidpunklen för slutbetalning av lån ändras på sätt atl elt fartyg intebehöver vara slutbetall förrän fartygetuppnått mol f.n. 15 är. Lånetiden skall emellertid enligtförslaget fortsalt vara högst . För utlåning /83 stär till nämndens disposition dels ettreservationsanslag på 40 milj. kr. dels en ingående behållning från föregående budgetårpå 12,2 milj. kr. begär för /84 ett anslagpå 50 milj. kr. Enligt nämndens bedömning kommer efterfrågan på lån även de närmasteåren alt i huvudsak gälla moderniseringoch inköp av andrahandstonnage. Lånenämndendisponerar för innevarande budgetår 52,2 milj. kr. för sin utlåning, varav 12,2milj. utgör en ingående behållning från föregående budgetår. Den svåra marknadssituation somf. n. råder inom sjöfartsnäringen harenligt vad jag erfarit minskat efterfrågan på lån. En bedömning ger inte anledning tro atttillgängliga medel kommer atl utnyttjasfullt ut under budgetåret. Det ekonomiska stöd som beslutat om kanemellertid öka utlåningen. En förbättrad sjöfartskonjunktur kan också snabbtöka efterfrågan på kapital. Jag vill dessutom peka på atl de priser som numeragäller vid förvärv eUer ombyggnad av fartyg gör att lånebehovet per objekt ökar. Det genomsnittliga lånebeloppet per objekt 1980/81 låg t.ex. på 3,2 milj. kr. mot 6,5 milj. kr. budgetåret1981/82. Trots den osäkerhet som f.n. råder om lånenämndens utlånings volym under såväl innevarande som nästa budgetår förordar jag elt anslag /84 på 40 milj. kr. Det kapitalöverskott som kan uppstå under innevarande budgetår bör enligt min meningkunna regleras . När det gäller lånenämndens förslag om en räntesänkningtill vill jag först erinra om alt räntenivån vid nybeställning och vid slörreombygg- 1982/83:100 Bilaga 8 106 nåder av fartyg f. n. ligger . Detmindre tonnaget kan härigenom erbjudas samma räntevillkor sorn vid övrigfartygsfinansiering. Jag är däremot inle beredd att tillstyrka en räntesänkninglUI den nivä som länenämnden förordar i fråga om lån till andrahandstonnage. Enräntesänkning enligt den modell lånenämnden föreslär skulle enligt min meninginte kunna genomföras ulan konsekvenser ocksä för denövrigafartygskre-ditmarknaden. För att klara de akuta problemen inom branschenhar regeringen i stället, på förslag från sjöarbetsmarknadens parter, som framgårav tilläggsbudget I till innevarande statsbudget för den mindre skeppsfartenföreslagit en konjunkluranpassning av del tidigare beslutade stödet lillsvenska rederier.