prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Delar av exportnäringen utvecklas också positivt.Även industriproduktionen pekar på en viss stabilisering och att botten irecessionen därmed skulle vara nådd. Det ökade förtroendet hämtar också styrkaur de positiva signalerna från , sjunkande oljepriser, sänktaräntor samt den stabilisering av det politiska läget som inträtt efter marsvalet till förbundsdagen. Den ekonomiska politiken som signaleras av dentillträdande regeringskoalitionen karakteriseras av en allmänt stramflnanspolitik kombinerad med en försiktig sflmulans åt näringslivetsutveckling. Budgetpolitiken inriktas på att få ned underskottet fråninnevarande års beräknade underskott pä DEM 41,5 miljarder (av BNP) tillunder DEM 40 miljarder . Eftersom skatte- och avgiftshöjningaravvisas, utom den redan beslutade momshöjningen till 14%från den , innebär detta kraftiga krav på nedskärningar i budgetenmed drygt DEM 6 miljarder. Det drabbar främst transfereringarna till enskildaoch hushåll. Till detta skall läggas en nästan lika stor nedskärning i socialaförmåner och andra offentliga utgifter som beslöts . I riktlinjerna för den ekonomiska politiken framhävs detprivata näringslivets roll som motor för flllväxten, vilket medför attutrymmet för stimulans åt ekonomin reserveras för näringslivets behov. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 27 räntesänkningen,där diskontot sänktes från till , väntas bidrag flllåterhämtningen för framöver vara begränsad. Målet för penningmängdenstillväxt är oförändrat och ligger i målintervallet4-7%. har penningmängden hållit sig i den övre delen av intervalletoch även överskridit detta. Allt talar för att denna flexibla inställningkommer att fortsätta för att därigenom ge ett visst bidrag till stimulans åtekonomin. Viden bedömning av utsikterna får man ta med i beräkningen den starkanedgången i ekonomin i Qol dä BNP minskade med 2,iårstakt. Det kommer därför att krävas en stark återhämtning under loppet avåret för att inte 1983 skall bli det tredje året i följd med utebliventillväxt. Förhoppningarna knyts främst till den inhemska efterfrågan, där denprivata konsumtionen spelar en avgörande roll, eftersom den utgör av BNP.Efter en långvarig minskning av privatkonsumtionen finns tecken som tyder päen försiktig återhämtning; sparkvoten har börjat minska, inflationen sjunkerstadigt, räntorna har kommit ned och olje- och bensinpriserna kan sjunkaytterligare. Mot detta står en rekordhög arbetslöshet pä 2,5 miljoner samt kännbaraminskningar i sociala transfereringar och en momshöjning från halvårsskiftet.Utgångsläget för nyinvesteringar synes dystert med tanke på att detgenomsnittliga kapacitetsutnyttjandet är lågt. Däremot bör investeringarna förersättnings- och rationaliseringsändamål kunna dra nytta av bl.a. denföreslagna sänkningen av företagens skatter och avgifter som flnansieras avmomshöjningen. Likaså bör byggaktiviteten fortsätta att vara livlig efterregeringens stimulanspaket för denna sektor. Den externa balansen förbättrasytteriigare till följd av fortsatt förbättring i terms-of-trade,men kan knappast ge annat än ett mindre stöd åt tillväxten. Tyngdpunkten i uppgångsfasenligger , men bör akflvitetsnivånmärkbart ha förbättrats. Förändringi volym, procent -1,2 -2 1/4 -3,8 -1,2 -0,2 Förändringi % av föregående års BNP. Dentidigare förda expansiva ekonomiska politiken lades i Qolom i åtstramande riktning i syfte att nedbringa handelsbalansun- 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 28 derskottet,budgetunderskottet och prisökningarna. Ytterligare åtgärder har senarevidtagits för att ge industrin tillväxtimpulser på konsumtionens bekostnad. Denprivata konsumtionen hölls uppe genom neddragningav sparandet. Andra siffror pekar på viss framgång i strävanden att fä bukt medbalansproblemen efter omläggningen av den ekonomiska politiken. Den ekonomiskatillväxten blev i relation till omvärlden hyggliga 1 1/. Obalansen iden inhemska ekonomin och otakten med den ekonomiska utvecklingen bland landetshandelspartners (främst ) ledde till allt större tryck motfrancen som resulterade i den tredje devalveringen av francen sedan senhösten1981 i samband med en större kursjustering inom det europeiska valutasamarbetetEMS. En förnyad ekonomisk åtstramning presenterades strax efter devalveringen. Regeringensätstramningspaket följer i grova drag inriktningen av de åtgärder somangavs . Således skall budgetunderskottet strikt begränsas tillhögst av BNP för åren 19831984, vilket innebär besparingar på FRF 20miljarder i innevarande års budget. Budgeten förstärks med en höjning avoljeskatten . Underskotten i socialförsäkringarna skallbalanseras med hjälp av en enprocentig höjning av inkomstskatten. Majoritetenav inkomsttagare tvingas dessutom låna ut sammanlagt ca FRF 14 miljarder tillstaten pä . Penningmängdens tillväxt begränsas 1983 till 9-10%jämfört med13% 1982. Utgångspunkten för programmet har varit att eliminera detstmkturella underskottet i statens flnanser utan att driva på inflationen.Beträffande den externa balansen hoppas regeringen kunna avveckla underskottet(FRF 93 miljarder ) på tvä år med hjälp av bl.a. konkurrensförstärkningensom blev resultatet av kursjusteringarna inom EMS. Investeringarnahar hämmats av osäkerhet om den ekonomiska poliflkens inriktning, lågtkapacitetsutnyttjande och höga finansieringskostnader. Regeringen har vidtagiten rad åtgärder för att stärka investeringsklimatet. Ett omfattandeinvesteringsprogram för de nationaliserade företagen är under genomförande.Reformering av kreditväsendet och sänkningar av företagens finansieringskostnaderär några andra exempel på investeringsstimulanser. Prognosenför 1983 tyder pä en likartad trend vad avser den inhemska efterfrågan såsomden utvecklats , dvs. i årstakt för 1983.Första halvåret blir svagt bl.a. till följd av hushållens försvagade köpkraft.Ett uppsving är att förvänta till följd av ökad export iförening med ökade investeringar i både statliga och privata företag. Lägrelönekostnader och en mer realistisk växelkurs bör stabilisera företagenskonkurrenskraft. minskar importen till följd av lägre inhemskefterfrågan, varför den reala handelsbalansen bör ge ett mindre bidrag tillBNP. Målsättningen att få ned inflaflonstakten till kan bli svåratt uppnå efter de senast beslutade höjningarna i punkt- 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 29 skatter och avgifter för samhälleliga nyttigheter. Efterett tillfälligt uppsving bör emellertid prisstegringstakten avta detsista halvåret under förutsättning att den härda pris- och löneövervakningenförblir effektiv. Förändring i volym, procent 3 1/4 2 1/2 -2,8 - 3/4 -1,8 - 1/2 -1 2/3 1 1/2 ' Förändring i % av föregående års BNP. De senaste årens strama flnans- och penningpolitik harlyckats med att pressa ned såväl budgetunderskottets andel av BNP sominflationstakten. Den ekonomiska politikens kostnader i form av arbetslöshetoch utslagning av industriell kapacitet har emellertid varit höga. Ej hellerhar politiken genererat den tillväxt som avsägs. Den utlandskonkurrerande industrinhar dessutom pressats av ogynnsam kostnads- och valutakursutveckling, dock harexporten hävdat sig bättre än den importkonkurrerande sektorn. Tecken på en annalkande konjunkturuppgång har varitmärkbar . Industriproduktionen, som varit nere i den lägstanivån pä 15 är, är inne i en återhämtningsfas som troligen reflekterar enomsvängning i lagercykeln samt ljusare exportutsikter. Den privatakonsumtionen har tack vare förbättrad köpkraft stigit markant sedan förrahösten. Investeringarna ökar något framför allt inombyggnadsindustrin och i servicesektorn. Trots positiva tongångar och ökatförtroende saknas inte osäkerhetsmoment som främst har sin grund ioljeprisutvecklingen. Sänkningen av priset pä nordsjöoljan och utsikter flllfortsatt prisfall har medverkat till att pressa ned pundkursen med närmare 15%sedan november. Den ekonomiska politiken, såsom den presenterats i dennyligen offentliggjorda budgeten /84, kan sägas peka pä försiktigexpansion även om de grundläggande linjerna från de gångna åren ligger fast.Det innebär att inflationsbekämpningen ges högsta prioritet. Underskottet ibudgeten skall förbli oförändrat räknat som andel av BNP (2,). Därmed skapasenligt regeringen utrymme för efterfrägestimulerande åtgärder på GBP 2,25miljarder. I detta paket ingår inkomstskattelättnader till allmänheten,sänkning av företagens sociala kostnader med 1/till samt stöd till 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 30 barnfamiljer och småföretag. Penningpolitiken inriktas påatt stödja återhämtningen i ekonomin. Målet för penningmängdsutvecklingensänks visserligen något - från till på årsbasis - men har å andrasidan hållit sig inom målintervallet och överstiger klartinflationen. Allmänt sett tycks den brittiska regeringen numera betonapenningmängdsutvecklingen mindre . De ekonomiska utsikterna bedöms som något ljusareän för sedan. Det är främst de förbättrade exportutsikternasom ger denna bedömning.Den inhemska efterfrågan ser däremot mer svårbedömbarut än vid tidigare prognostillfällen. Exportbedömningen har sin grund iförväntat högre världshandelsvolymer och marknadstillväxt för brittiskaprodukter genom pundets depreciering. Av de inhemska faktorerna är det främstden privata efterfrågan som genom att fortsätta att vara väl hävdad bidrar tillökningen av BNP. En del av den ökade konsumtionen kan förväntas riktas motimporterade varor, varför exporttillväxten riskerar att elimineras ihandelsbalansen. Trots en kraftig uppgång i de offentliga investeringarna under1983 blir den totala investeringsvolymen klart lägre än Qolärsnivån. Den hårtansatta tillverkningsindustrin bör återhämta sig med möjlighet tillökad investeringsaktivitet . Det finns flera osäkerhetsmoment förknippade med enprognos . Skulle deprecieringen av pundet ta fart får man förmoda attregeringen för en aktivare valutapolitik. Skälet härför är deinflationsimpulser som skulle uppkomma genom ett kraftigt fall för pundet.Regeringen förmodas att i ett sådant läge prioritera prisstabilitet även omdetta kan hämma den begynnande konjunkturåterhämtningen något. Utvecklingen avpriset för nordsjöoljan kan få konsekvenser både för pundkursen ochstatsfinanserna. Regeringen har lovat att återkomma i en tilläggsbudget omoljepriserna radikalt skulle sjunka. Förändring i volym, procent 1 3/4 -8,2 2 1/2 -0,3 -0,6 -1 1/4 - 1/2 -2,2 ' Förändring i % av föregående års BNP. Tillväxttakten i den danska ekonomin pä 2 %hör till en av de högsta inom OECD-området. Förutom investeringar i olje- ochgassektorn bars den ekonomiska aktiviteten upp av ökad privat och offentlig Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 31 konsumtion.Trots den förbättrade konkurrensförmågan ökade exporten endastmåttligt som en följd av den vikande utländska efterfrågan. Bytesbalansensunderskott ökade kraftigt från DKK 12,5 miljarder till DKK 20,2 miljarder1982, varav räntebetalningar på utlandsskulden utgjorde DKK 18 miljarder.Arbetslösheten avtog under den tidigare delen av Ijolåret, men med den därpåföljande svagare utvecklingen började antalet arbetslösa äter att öka ochuppgick i årsgenomsnitt till av arbetskraften. Konsumentprisernasökningstakt minskade till 10,från 11,i genomsnitt 1981. Motbakgrund av en förväntad ökning om av det statliga budgetunderskottet tillnärmare DKK 70 miljarder kommer en fortsatt stram finanspolitik att föras.Regeringen väntas lägga fram ett nytt sparpaket på mellan DKK 10och 15 miljarder. uttalade målsättning om en sänkning av räntelägethar kunnat infrias. Diskontot sänktes med 1 1/flll 8,efteratt årets avtalsrörelse hade slutförts och växelkursanpassningen inom ramen förEMS hade genomförts . Också den långa räntan har sjunkit kraftigt. Avtalsrörelsenresulterade i ärliga löneökningar om i överensstämmelsemed regeringens rekommendation. De borttagna löneindexeringarna,och en beräknad genomsnittlig löneökningstakt om 1983 bidrar tillsammansmed fallande oljepriser och lägre räntenivå till att konsumentprisernasökningstakt kan komma att minska frän 1982 till i genomsnitt i är. Underhösten vidtagna ekonomisk-poliflska åtgärder torde medföra att den privatakonsumtionen stagnerar 1983. Ökningstakten i den offentliga sektorn drassamtidigt kraftigt ner. Åtstramningen av den inhemska efterfrågan leder tillatt arbetslösheten ökar ytterligare, upp till av arbetskraften. Densvaga inhemska efterfrågan leder också sannolikt till attinvesteringsverksamheten stagnerar, då stimulansen från en lägre räntenivåinte kan väntas få ett genomslag. Utsikterna för investeringsverksamhetentorde emellertid ljusna gradvis . Exporten antas växa i takt med enlångsam aktivitetsuppgång på exportmarknaderna, medan den strama inhemskaefterfrågan tillsammans med ökad inhemsk produktion av olja och gas leder tillstagnerande import. Bytesbalansens underskott skulle därmed kunna begränsastill runt DKK 17 miljarder. Den svaga inhemska såväl som externa bilden tordeinnebära att totalproduktionen stagnerar med en viss klimatförbättring underårets lopp. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 32 Förändring i volym, procent 1 1/2 3 1/2 1 1/2 -16,3 - 1/2 - 1/2 ' Förändring i % av föregående års BNP. Tillväxttakten i den finska ekonomin avtog något underfjolåret. Ökningen i totalproduktionen stannade vid . Den privatakonsumtionen steg , då hushällen i högre grad finansierade ökande inköpav varaktiga konsumtionsvaror genom krediter. Den offentligakonsumtionsökningen uppgick till , vilket till stor del kan hänföras tillkommunala utgiftsökningar. Slutförandet av en rad stora projekt bidrog flllatl privata fasta investeringar sjönk med ett par procent. Exporten ökadesvagare än väntat. De senaste årens starka exporttillväxt till Sovjetunionenstagnerade under loppet av 1982 som handeln pä västmarknadernaförblev svag. Importvolymen ökade med en procent. I totalbilden ryms en minskandeimportvolym för energi och investeringsvaror medan låga priser lockade tillökad råvamimport. I budgetförslaget förutsågs finanspolitiken ha enneutral verkan under detta år. Med de ekonomisk-politiska åtgärder som vidtogsi samband med höstens devalveringar och senare det sysselsättningsstödjandepaketet beräknas emellertid finanspolitikens effekt bli expansiv. Bidraget tillden ekonomiska tillväxten beräknas till av BNP. Nedgången i östexporten väntas fortsätta i är. Med denförbättrade konkurrenskraft som blev en följd av devalveringarna, efterföljandeekonomisk-politiska åtgärder samt det måttliga löneavtalet bör de flnska exportörernaså småningom kunna dra nytta av den förväntade återhämtningen påvästmarknaderna. Också utsikterna för investeringsverksamheten bör gradvisljusna och den tidigare förväntade kraftiga nedgången begränsas till ett fallom . De disponibla realinkomsterna väntas liksom den privata konsumtionenbli i stort oförändrade, medan den offentliga konsumtionens ökningstakt drasner till 3 1/. Den svaga produktionsuppgången, som väntas inträffa underårets andra hälft, räcker inte till för att minska arbetslösheten, vilken kankomma att öka till av arbetskraften i är. Devalveringarna har samtidigtdragit upp inflationsprognosen. Konsumentpriserna ökade med i genomsnitt 9,3%1982 och kan antas uppgå till i är. Sammantaget väntastotalproduktionen öka med 1 1/1983. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 33 Förändringi volym, procent 3 1/2 -1 1/2 -2,9 - 1/2 1 1/2 'Förändring i % av föregående års BNP. Enhög tillväxttakt i den norska ekonomin har avlösts av enstagnationsfas, till vilken inte endast den långdragna internationellarecessionen har varit bidragande utan också en försämrad norsk konkurrenskraft.Arbetslösheten steg därmed under loppet av Qolåret till en hög nivå med norskamått mätt (Qärde kvartalet 1982 3,av arbetskraften) och bytesbalansensöverskott gentemot utlandet minskade med NOK 8 miljarder till NOK 5,3miljarder. Konsumentprisernas ökningstakt dämpades , men lågmed en genomsnittlig ökningstakt pä 11,betydligt över OECD-ländernasgenomsnitt. Meden svag exportefterfrågan och den efterfrägedämpande inriktningen på deninhemska ekonomiska politiken förstärktes aktivitetsminskningen under åretslopp med avtagande industriproduktion och lageruppbyggnad som följd. Bådeindustrins och den offentliga sektorns investeringar minskade kraftigt ,medan investeringsefterfrågan från oljeverksamheten begränsade fallet i totalainvesteringar till 2,. Valutakursjusteringarna i de nordiska länderna underhösten 1982 innebar att den norska kronan deprecierades med . Effekternaav valutakursändringarna varierar givetvis från bransch till bransch. För deföretag vars konkurrenskraft försämrades gentemot svenska och finskakonkurrenter vidtogs stödåtgärder. Enligtden norska regeringens budgetförslag skulle finanspolitikenstramas ät något . Men ändringar under budgetbehandlingen innebär eni stort oförändrad inriktning jämfört med . En fortsatt försiktiguppmjukning av kreditpolitiken genomförs. Detförväntade uppsvinget i utlandsefterfrågan väntas bidra till enmåttlig förstärkning av aktivitetsnivån. Den senare tidens lageruppbyggnadbromsar också genomslaget på produktionsnivån. Det försämradearbetsmarknadsläget talar för att prisökningslakten kan dämpas ytterligare iår. Utfallet av löneavtalen är givetvis betydelsefulla i detta sammanhang.Troligt är dock att lönekostnaderna ökar med mer än de som vore förenligamed en oförändrad konkurrenskraft. Den privata konsumtionen väntas öka med 11/och den offentliga konsumtionen med drygt 3 1982/83. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 34 2%.Osäkra tillväxtutsikter och lågt kapacitetsutnyttjande väntas medföra enfortsatt stark nedgång i industriinvesteringarna. Däremot kan investeringar iutvinning av olja och gas komma att öka med . Detta bidrar flll attimporten ökar . Med en exportökning om I % blir den externa balansensbidrag till totalproduktionen fortsatt negativ. Bytesbalansens överskott kankomma att vända till ett underskott. Storleksordningen på denna influeras ihög grad av den framflda oljeprisutvecklingen. Sammantaget väntas en ekonomisktillväxt i hela ekonomin om O-1 %. Med dessa utsikter torde arbetslöshetenkomma att fortsätta att öka. Förändringi volym, procent 1 1/2 2 1/4 -8 1/4 4 1/4 -1 1/2 BNP exkl. olja och sjöfart 1 1/4 'Förändring i % av föregående års BNP. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 35 Dentotala svenska varuexporten ökade med 4,' , huvudsakligensom en följd av den relativt starka exportökningen . Underloppet av 1982 utvecklades nämligen exporten ganska svagt. Frän andra halvåret1981 ökade sålunda exportvolymen med endast 1/,medan ökningen uppgick till 1,. Importenav bearbetade varor till utvecklades betydligtgynnsammare än den totala världshandeln. Medan världshandeln med samtligavaror minskade med och världshandeln med bearbetade varor sjönk med 11/ökade de för export viktigaste importen avbearbetade varor med 3,1981-1982. Den för del gynnsammaländersammansättningen accentuerades ytterligare genom kraftiga ökningar avimportefterfrägan till viktiga exportmarknader som (-), (-1-61/) och (-). Den svenska exporten av bearbetadevaror till de viktigaste ökade 5,1981-1982, vilket innebarmarknadsandelsvinster på ca 1,. De svenska exportmarknadsandelarna ökademarkant i och medan de sjönk i viktiga länder somStorbritannien, och . Utvecklingenunder loppet av 1982 visar en tämligen kraftig marknadsandelsökning (ca 4,)vilken dock till en del kan hänföras tillexportleveranser av extraordinär karaktär. Den 1-procentiga andelsförlustenandra kan därför delvis ses som en "teknisk rekyl" fränden uppdrivna nivån . Vid analys av marknadsandelsförändringenför kortare perioder kompliceras bedömningen dels av att marknadsandelen mätssom svensk export i relation till andra länders import, vilket medför attleveranstiden är av betydelse, dels av ett kraftigt säsongmönster. Enjämförelse mellan fjärde kvartalet 1982 och fjärde kvartalet 1981 geremellertid vid handen all marknadsandelar i de viktigasteOECD-länderna ökat med . Det förefaller inte troligt att devalveringenden hunnit påverka marknadsandelarna nämnvärt redan under fjärdekvartalet 1982, men den kraftiga aviappning-en av färdigvarulagren kaneventuellt tolkas som en av relativprissänkning- 'Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetod är motsvarande ökningstakt ca31/. För närmare beskrivning av denna beräkningsmetod, se inledning tillkapitel 3 i reviderad nationalbudget 1981. Importtillväxten sammanvägd medländernas andelar i svensk export. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priser förSveriges export av bearbetade varor till 1971-1983 105 100 95 90 85 80 75 sande), ariser \ y y\ 1971 1972 1973 1974 1975 1978 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 A((//(i; Se tabell 3:1. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 37 Tabell 3:1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till OECD-området" 1975-1983 Löpandepriser, Skr. -4,5 -1,5 -3,5 -2,5 -7,5 -4,5 -0,5 -3,5 -5,5 -6,5 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. Utom , , , , ,, och . ' Exportvärdet i löpande priser deflaterat med hybridindextyp Paasche. ' " Enligt hybridindex typ Paasche. Begreppet "marknad" avserimportförändringen för de olika länderna sammanvägda med deras andelar iSveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånligaeffekter av exportens strukturella ländersammansättning. Procenttalen äravrundade till närmaste hel- eller halvtal. Källor: FN, utrikeshandelsstatistikfrån , nationella statistikproducenter, samt beräkningaroch bedömningar inom . en orsakad "köpmsh" efter svenska varor. Allmäntsett innebar fjärde kvartalet 1982 en återhämtning av den internationellahandeln med färdigvaror efter ett påtagligt bakslag tredje kvartalet. Relativpriset för export av bearbetade varorsjönk fjärde kvartalet 1982, dvs. med drygt 2/3 av de somdevalveringen uppgick till. Relativprissänkningen Qärde kvartalet följde pä tresuccessiva kvartal med höjningar. Tredje kvartalet 1982 återstod därmed 4 1/2procentenheter av den ursprungliga relaflvprissänkningen om efter I98I årsdevalvering. Ett liknande mönster kan väntas även devalvering.För vissa produkter - företrädesvis med låg bearbetningsgrad - kan endevalvering emellertid medföra marknadsandelsvinster utan att någonrelaflvprissänkning kommit flll stånd, nämligen om den höjda vinstmarginalenmedför att företagen börjar exportera tidigare olönsamma produkter. Exporten av råvaror ökade genomsnitfligt med ca 7 3/ivolym 1981 -1982. Härvid ökade exporten av trävaror med medan exportenav t. ex. järnmalm och pappersmassa minskade avsevärt. Bland råvarorna är detockså huvudsakligen för exporten av trävaror som de svenska leverantörernakunnat sänka priset relativt de utländska konkurrenterna. Utsikter för varuexporten 1983 Den totala världshandeln med bearbetade varor fömtses ökasvagt för att sedan stiga något snabbare under andrahalv- 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 38 Tabell 3:2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till olika länderområden 19751983 -0,6 -1,2 -0,9 Därav: Osteuropa och -16,2 -9,9 -2,8 -9,1 -10,2 -3,9 -6,6 -10,0 -0,1 enligt SNI-definitionen'' -0,4 ' SITC5-8, exkl. 68, 793. Utom , , , , ,, och . ' , , , ,, , . "Jfr tabell 3:4. Källor: samt beräkningar ochbedömningar inom . Genomsnittligt beräknas flllväxten bli 1982-1983.Marknadstillväxten för export av bearbetade varor till OECD-områdetbedöms bli . Importen till OPEC-länderna väntas stagnera på grund av dekraftigt fallande oljepriserna (prisfallet beräknas flll i genomsnitt 1982-1983)och förbli pä samma nivå som 1982. Även statshandelsländer-nas import förutsesbli i stort sett oförändrad, medan importen till de flnansiellt mycket utsattaicke-oljeproducerande beräknas fortsätta att sjunka med ett parprocent. Totalt skulle därmed marknadsutrymmet för export avbearbetade varor öka med 1982-1983. Världsmarknadsprisemas ökningstakt har successivt minskatunder loppet av 1982 och förväntas bli fortsatt låg .