prop · G603119 · 1982-12-31 00:00:00 — Typstödsmedlen miste betraktas som iansprlktagnadå de främst är till för att fångaupp sådana osäkerheter som man vid system av denna höga tekniska niyl erfarenhetsmässigt kan bedömakommer att uppträda. Resterande del av de 5 000 milj.kr., alltså 2 900 milj.kr., ärreserver som skall vara till för att möta tekniska problem eller andra svårigheter under projektets gång fram till Ir 2000. Den enda uppgift som med någon säkerhet kanbetraktas som fast är kostnader för motorutprovning om ca 300 milj.kr. Dessa kostnaderbör därför i den fortsatta redovisningen frånräknasreserven om 2 900 milj.kr. som således blir 2600 milj.kr. Enligt leveransplanen skall levereras 140 flygplan JAS. Detta innebär en genomsnittlig leveranstakt av ca 20 flygplanper år, som dock under de första årens inkörning äravsevärt lägre. En minskning av leveranstakten från en planerad takt ger inte en total kostnadsminskning i direktproportion till det minskade antalet flygplan, emedan en Prop.1982/83:119 44 del av flygolanoriset ärfasta crqanisationsberoende kostnader. I flygplanet ingående materiel och utrustningar til 1 verkasoch-levereras till flygplanets sammanbyggnad långt innan flygplanet levereras. Endast om beslutet om en taktminskningtages i mycket god tid -har man möjlighetatt räkna med en god återbäring ikostnader. Eftersom en del av det fören division beräknade flygplanantalet är ersättningsreservför att medge en krigsorganiserad divisionunder materielens hela operativa livstid behöverdivisionen inte från början förses med fullt antal flygplan. Nuvarandeplanering medger enligt överbefälhavaren en marginell sänkning av leveranstakten utan någon krigsorganisatorisk förändring, överbefälhavarenförordar dock att nuvarande planeringbibehålls. En minskning av leveransernamed 10 - 12 flygplan kan bedömas innebäraca . 8.2.3 Minskning av ambitionsnivå.i i operativt, taktiskt och tekniskt avseende JAS-systemets utformning och innehåll har tillkommit genom att omfattande studier bedrivitsav de uppgifter systemet skall kunna fullgörai krigsorganisationen. Detta har sedan resulterat i en kravspecifikation, somhar analyserats och justerats med avseende pl tekniska, industriella och kostnadsmässiga möjligheter.Denna har i sin tur bildat grund fördet tekniskt definierade system som JAS-kontraktet omfattar. Med hänsyn till JAS-systemets långa operativa livslängd är hänsyn tagen till möjligheter att anpassa flygsystemettill framtida nu ej kända hotmiljöer. Detta innebäratt den interna uppbyggnaden med utnyttjande av modern teknologi skall kunna ändras med stor flexibilitet om så skulle motiveras av ändrade krav. Detta förui:sätter att man inte ändrar den tekniska grunduppbyggnaden av systemet. Den ekonomiskavinsten i att låta någon funktion utgl i grundflygplanet är svirkvantifierbar. Ävenom systemets grunduppbyggnad inte ändraskan om operativa hänsyn medger det t.ex. viss beväpning utgl eller senareläggas, likasåannan yttre hängd utrustning. I har medräknats anskaffning av en särskildskolversion. Den numera effektiva utbildningen i simulator och att flygplanet kan Prop.1982/83:119 45 förutses bli lättfluget kan föranledaomprövning avbehovet av en tvåsitsig skolversion. De här redovisade alternativen tillbesparingar kan konkretiseras i ekonomiska termer. En operativ taktiskambitionsförändring genom att låta vissa avnu inplanerade attackvapen utgå innebär en besparing fram pl ca 700 milj.kr. Beslut om anskaffning måste ske försti slutet av . En inriktning mot att ej utveckla och anskaffa ca 25 skolflygplanJAS () innebär en total besparing 1 utvecklingoch seriekostnad för 25 stycken på ca 505 milj.kr. En option om beställning att utveckla är inlagd med beställningstidpunktv?iren 1984. Av i befintliga optioner om ca 300 milj.kr. skulle enminskning av ambitionsnivån kunna medge en ytterligarebesparing om ca 100 milj.kr. Generella tekniskt/taktiska ambitionssänkningar pådelsystem av typ motmedel, spaningsutrustningar m.m. går att genomföraom man tvingas till detta av ekonomiska skäl.Några preciserade belopp kan inte nuges utan det måste bli föremål för en särskildanalys. Andra åtgärder kan vara att tillåta en sämre tillgänglighetoch en sämre beredskapsnivå genom en anskaffning av färre reservdelar. En sänkning av nivån av reservdelar skulle kunnainnebära en besparing på ca 150 milj.kr. De här nämnda typerna av ambitionssänkningar bördock vara föremål för en noggrann analys si attkortsiktiga vinster inte fir betalas igen med kostnader inom andra områden exempelvis underhilIssidan eller med tilläggsutrustningar som efter hand miste införas. Sammanfattningsvis kan man alltsl konstatera attrisktagningen i att förändra grundflygsystemet JAS med sina inbyggda möjligheter att uppträda i jakt-, attack- och spaningsroller kan vara stor. JAS-systemets flexibilitetinför en osäker framtid börkvarstå. Däremot kan man genom successiva beslut om att JAS operativt ochtaktiskt inte skall kunna bekämpa vissatyper av mål göra direkta besparingar om såerfordras. De exempel som redovisats ger möjligheteratt möta kostnadsfördyringar inom pl ca 1,5 miljarder kr.där ca tvi tredjedelar av medlenfaller på perioden /91 - 1999/2000 ochen tredjedel på perioden /35 - 1989/90. Prop.1982/83:119 46 3.3 Möjligheteratt inom flygvcipnets ram möta kostnadsfördyringar hos Beräkningar av möjligheten att inom flygvapnets ram möta eventuella kostnadsfördyringar i som ej kan fångas upp av i punkten 3.2 redovisade reserver hargjorts vid ett flertal tillfällen. Frågan har återaktualiserats beroende på den ramsänkninq förförsvarsmakten om 200 milj.kr. somgenomförs /34. Möjligheterna att möta eventuella kostnadsfördyringar hos genom en omplaneringinom flygvapnets ram kan för perioden /92 erhållas ur den analys som genomfördes i anslutning till ovan nämnd ramsänkningom 200 milj.kr. för /84. Beroende pl den avvägning som kommer att ske mellan de olikahuvudprogrammen inom försvarsmakten kan detta få olika genomslag i flygvapnets ram. Översiktligt kan det anges till en reducering pl ca100 milj.kr. Därutöver måste emellertid hänsyn tas till att devalveringen slår igenom ävenpå andra utgifter inom flygvapnetinte minst pl drivmedelskostnaderna till en nivå som inte fullt ut kompenseras av NPI-andelen av FPI, samt till enmomshöjning som ocksl plverkarkostnaderna men ej NPI. Vidare uppståri flygvapnets planering ett ovanligt stort behov av att skjuta betalningsmedel frIn1982/83 till 1983/84 pl grund av devalveringseffekten pl genomförandelrets verksamhet. Totalt torde därför flygvapnetvid nästa års planering för den återstående fyraårsperioden av försvarsbeslutet1982/87 tvingas omplanera verksamhet med ca 250 milj. kr. per budgetår eller ca 1 000 milj.kr. I budgetpropositionen (prop. 1982/83:100 bil. 6) föreslås att den 12:ejaktdivisionen utgår. Detta ger en total besparing omca 150 milj.kr. /84 - 1986/87 (och därefter ca 30 milj.kr. per budgetår). Ätgärden innebären reducering av luftförsvaret i närtid i förhållanden till försvarsbeslut. Därutöver förutsätts att om-och utbyggnaden av stridslednings- och basorganisationen senareläggs. En 10 - 20-procentig senareläggning skulle med motsvarande förändringarinom byggsektorn ge en "besparing" pl 300 - 600 milj.kr. Prop.1982/83:119 47 Ett utgående aveller senareläggning av smärre materielobjekt därutöver skulle kunna ge en"besparing" på ca 200 milj.kr. Åtgärderna främst inom stridslednings- ochbasorganisationen, innebär att en viss obalans uppstår från1980-talets senare del mellan Viggen-systemens flygande delar och deras stridslednings-och bassystem, vilket kan leda till sämreeffekt och okad sårbarhet ochin . Beroende på den fortsattaekonomiska utvecklingen kan därutöver också ettval behöva ske mellan att förbättra 9:e - ll:ejaktdivisionernas (Draken) prestanda respektive delar av programmet att förse med nya tunga vapen för att bekämpamarkmål. Dessa förhållanden innebärsllunda att avkall måste göras vad gäller försvarseffekt /85 - 1994/95, för att inom den reducerade totala flygvapenramen bibehålla den nuvarande JAS-ramen. Ytterligarebesparingar som rent tekniskt kan genomförasär viss senareläggning av anskaffningen av nytt skolflygplan. Dessabesparingar kan dock uppsti först underperioden /94 - 1994/95. Möjliga rationaliseringsltgärder inom flygvapnets fredsorganisation fram utövervad försvarsbeslutet redan förutsätter är små. För perioden efter år1992 kommer olika åtgärder att prövas för att söka ytterligare rationaliseringarinom flygvapnets ram. Storleken pl dessa kan endast bedömas utifrånhypotetiska grunder då rationaliseringsmöjligheterna ärstarkt knutna till de krav som statsmakterna och överbefälhavaren ställer pl flygstridskrafternas beredskap m.m. under1990-talet. Exempel på en besparingsmöjlighet ärdock de minskade drivmedel skostnaderna förflygplan JAS /93 - 1999/2000 jämfört med vad nuvarande AJ 37-systemetkostar. En översiktlig beräkning ger ca 100 - 150 milj.kr. De ovan redovisade besparingarna för perioden /34 - 1991/92 har helt uttagits inomandra delsystem än JAS-systemet. Mot denna bakgrundbör i en frIn /84 prolongerad nominell ram inte räknas med att JAS-systemet före Ir 1992 kan tillföras medel utöver de nu avdelade. 1982/83:119 48 -ör oerioden saknas f"rnärvara.i.i,-? -eellt planeringsunderlag,överbefälhavaren har dock i sitt översiktliga underlag för flygvapnets planering (bilaga 2) /94 - 1999/2000 angettatt det vid en nominellt prolongerad försvnrs..M'örsvarsbeslut inom flygvapnet finnsett 3-5 'ännuej bundet av Dlneringen, pl ca 4 200 milj,kr. I detta underlag har dock overbe=fälhavaren inte tagit hänsyn till möjligarationaliseringar inom flygvapnets fredsorganisation under iierioden /93 -1999/2000. Exempel på s.ådana har ovan redovisats. Överbefälhavaren har vidare utgått från en högre nominell ram änden som gäller för budgetåret1183/34. Som tidigare framhållits (avsnitt7.5) reduceras denna "reserv" till 3 500 milj. kr. om rapisänkningen 1933/34 består . Från denna reserv skall eventuella förskott förleverans av ochprisreserver betalas. De 1 föregående avsnitt redovisade exemplen på besoaringar visar att möjligheterna att tillföra JAS-prqjektet medel frånandra flygvapenaktiviteter inte föreliggerutan att betydande obalanser upp-s1;år.Under perioden 1992/93 - 1999/2000 kan ytterligare möjlighet till rationaliseringar inom flygvapnsts ramprövas. Eventuella kostnadsfördyringar måstei varje fall såledesmötas inom ram. En i ekonomiska termer gjord sammanfattning av den gjordabedömningen av möjligheterna att mötaeventuella kostnadsfördyringar av kan göras på följande sätt.I redovisningen har förutsatts att avdelade medel för typstödsverksamhetencm 2 100 milj.kr. inte ianspråktas som enreserv i egentlig mening. Härvid bör dock uppmärksammasatt detta innebär att betydande belopp har planeratsför teknisk verksamhet, ett förhållande som isin tur påverkar bedömningen av övrigareserver. Bedömda reserver och besparingsmöjligheter blir således följande (milj.kr. 1982/83 - 1991/92-1999/2000 1982/83 -1999/2000 Ekonomiska osäkerheteroch möjligheter att möta dessa I kapitel 7 har en känslighetsanalys för genomförts. I kapitel 8 har möjligheterna att möta eventuella kostnadsfördyringar bedömts. I det följande redovisas en sammanställning av dessa förhållanden (milj.kr.). 1982/83 - 1987/88 - 1992/93 - 1932/83 - (+ 1 266) (+ 2 424) (+ 4 560) Av denna sammanställningframgår att möjligheter föreliggersåväl totalt som tidsmässigt at-t möta den ekonomiska osäkerheten. Perioden /83 -1986/87 har den största osäkerhetenrelativt möjligheten att möta den. 4 1982/83. 1982/83:119 50 Med hänsyn till att ambitionsändringar och förändring av leveranstakten bör övervägas först sedanreserverna är utnyttjade bör i första handden ekonomiska osäkerheten mötas mtjd avdelade reserver. Av reserverna kanprisreserverna långsiktigt behöva tas i anspråkför att mota skillnaden mellan NPIoch JAS-kontraktets index. Resterande reserver om . kan således behövaanvändas för att inötaden ekonomiska osäkerheten. Eftersom huvuddelen avdenna hänför sig till valutakursosäkerhet innebär detta att en del av denna reserv t.v. bör kunna avdelas som finansieringsreserv. Prop.1982/83:119 51 Analys av valutakursförändringars inverkan på ekonomi Enligt det underlag som lämnats av FMV via överbefälhavaren har den direkta och indirekta importandelenav hela projektkostnaden fram till Ir 2000 beräknats till sammanlagt . Denna beräkning bygger på en växelkurs för dollarn om . samt på hypoteser beträffandeden kommande fördelningen mellan svenska och utländska leverantörer.Denna fördelning komraer att påverkas av framtida konkurrensvillkor, som i sin tur bl.a.kommer att bero på växelkursernas utveckling samt pl pris- och löneutvecklingen i och utomlands. En försvagning av den svenska kronans växelkurs, vilken Inträffat, leder direkt till en ökad importandel genom att kostnaderna för importerade varor och tjänster blir dyrare och därigenom tar en störreandel av de totala kostnaderna i anspråk.Indirekt kan emellertid importandelen påsikt återigen minskas bl.a. genom att deförbättrade konkurrensförhållandena försvenska varor och tjänster som växelkursförändringen medförleder till en omfördelning från utländska till svenska leverantörer (och underleverantörer). Utglende från enImportandel om vid en dollarkurs om . redovisas i diagram 1 hur förändringar idollarkursen direkt skulle påverka de totalaJAS-kostnaderna fram samt för perioden /83 - 1987/88. De streckade linjerna i diagrammet visar kostnadsförändringarnavid en ökning respektive minskning av denvalutaberoende andelen 1 förhållande till den som för närvarandeplaneras. Oessa förändringar 1 valutaberoendet ärrena räkneexempel. Att öka eller minska valutaandelen kan inte göras med kort varsel och långsiktiga avvägningarmellan svenskt och utländskt deltagande måste göras med hänsyn till mångaolika faktorer. Det direkta sambandet mellan JAS-kostnader ochvalutakurser (Prisläge febr -82) -ör ett projekfsom sträcker sig överlång tid och för vilket de årsvisabetalningarna.räknas upp enligt särskilt överenskomnaprisklausuler är den i diagrammet utnyttjadeansatsen klart otillräcklig. Anledningen härtill äratt det torde finnas ett inte oväsentligt långsiktigt samband mellan växelkurser och prisutveckling. En försvagad kronkurs är-i många fall ett uttryck för att oriserna i stiger eller stigitsnabbare än hos våra viktigaste handelsoartners. En sänkning av kronans yttre värde kan i ett sådantläge kompensera ett annars försämratkonkurrensförhållande gentemot utlandet. leder detta till högre imoort-priser som i sin tur ytterligare ökar den svenska prisnivån. i ett längreperspektiv påverkas alltså relativpriserna mellan och utlandet såväl avrespektive lands prisutveckling som av växelkursernasutveckling. Stigande kurser för utländska valutor kan exempelvis innebära att priserna påutländska varor och tjänster stiger långsammareän priserna på motsvarande svenska varor och tjänster. Att de kostnadsökningarsom enligt diagram 1 ovan kan härledasfrån en växelkursförändring pl sikt kan kompenseras av en relativt sett långsammare prisökningstaktutomlands bör givetvis beaktas såväl vid enanalys av de totala projektkostnaderna som inför beslut om att välja mellan svensk eller utländsk anskaffning av olika delsystem. Därtill kommer att försvarets finansiering av delvis baseras på nettoprisindex (NPI), vars utveckling direkt ochindirekt påverkas av förändringar i växelkurserna. Ävenom det kan hävdas att kostnadseffekterna avstigande valutakurser med stor sannolikhet motverkas av långsammare prisökningstakteri respektive länder finns det ingen garanti ellernågon större sannolikhet föratt dessa bägge faktorer skall balanseravarandra över tiden eller än mindre vid varje given tidpunkt. Anledningen härtill äratt växelkurserna påverkas av mycket annat än relativprisernas utveckling sisom exempelvis deinternationella kapitalrörelserna som i sin tur plverkas avräntevillkoren i respektive länder. Enligt en undersökningsom. i viras utfördes vid försvarsdepartementet förelåg det ettganska tydligt samband mellan dollarkursen åena sidan samt den relativa pris- och ränteutvecklingeni och å den andra. Prop.1982/83:119 54 dollarkursen pl ett sättsom inte kunde förklaras av förändringarna irelativa priser eller räntor. Andra faktorer måste la inverkat påden kursutveckling som senare ytterligare förstärktes genom den svenska devalveringen i oktober1982. .Möjligen har högt uppskruvade förväntningar pl en fortsatt stigande dollarkurs medfört en onormalt högefterfrågan oå dollar. Om och nar den restriktiva amerikanska ekonomiska politikenförändras i en mera expansionistisk riktning med ty åtföljande räntesänkningar ochprisökningar kan det ocksl leda tillkraftigt ändrade förväntningar omdollarkursens fortsatta utveckling och därmedtill en starkt minskad efterfrågan pl dollaroch sålunda till en snabbt sjunkande dollarkurs.Detta är ingen förutsägelse men eneventualitet som illustrerar den osäkerhetmed vilken man måste bedöma den långsiktigakostnadsutveckling för de delar av som är valutaberoende. Med hänsyn till dollarkursens exceptionellaökningstakt under 1981 och 1982torde flertalet ekonomiska bedömare vara överens om att dollarn för närvarandeligger pl en onormalt hög nivå och att den kan förväntas falla igen inom något av de närmaste . I ett längre perspektiv torde det förefalla mera sannolikt med en klart lägre genomsnittlig dollarkurs än den kurs som råder. För att i någon månkonkretisera det ovan förda resonemanget om en koppling mellanvalutakurser och prisutveckling redovisas i diagrammen 2-4 hur löner och priser i , och USAsamt pund- och dollarkurserna utvecklats frIn februari 1981 till augusti 1982.Medan lönerna utvecklats relativt likartat1 alla tre länderna har materialpriserna dockstigit avsevärt smabbare 1 än i och nigot snabbare 1 förhållande tillpriserna i . Detta motsvaras av en i huvudsak oförändrad kurs för det engelska pundet och en markant stigandedollarkurs. Sifferunderlaget till diagram 4 återfinns1 under-bilaga 1.1. I kontraktet med IG JAS omfattar prisklausulerna ett stortantal prisin-dexserier for såväl löner sompriser 1 och andra länder, främst . Införrullningen av överbefälhavarens programplan har JAS-kostnaderna räknats om frånprisläge februari 1981 till februari 1982med hjSlp av samtliga i prisklausulerna inalende prisindex. Oetta har resulterat i en uppräkning enligt en vägd prisindex . < c/1 Z Z) CL Prop.1982/83:119 58 har emellertid ocksåmåst läggas fördyringen till följd av valutakursförändringarna, vilket gjort att denuppräkning av JAS-ramen om 10,46 ', vilketmotsvarar NPI-ökningen , ej visatsig tillräcklig. Oetta skulle den ha varitmed en dollarkurs om . Ett försök har gjorts att räkna frän JAS-kostnaderna till ett så aktuellt prislägesom möjligt, nämligen (som, när detta skrevs, var den sista nånad för vilken rslevantpris- och lönestatistik förelåg). För attförenkla omräkningen har ett urval gjorts blandde viktigaste prislndexarna vilka vägts samman till en schabloniserad indexformel. Överensstämmelsen mellan denna schablonindexoch den faktiska är sannolikt tämligen god, vilket styrks av attden förra okade med 3,69 ?, , medan den senare som tidigare nämnts steg . För perioden tillaugusti 1982 visar schablonindex påen ökning om att jämföra med en förändring i NPIom . Med hänsyn till att schablonindex tordeha vuxit något snabbare än den faktiska förefallergapet mellan indexutveckling och NPI ha fortsatt att öka. Detta gap har emellertid även efter mer än uppvägtsav att dollarkursen fortsatt att stiga. Med antagande om en valutaberoende andel om , och endollarandel av denna om och oförändrad pundkurs blir kostnadsökningen förJAS-projektet från pris- och växelkurslägefebruari 1981 till motsvarande läge enligt följande: Prisökningenligt schabloniserad prisindex .................... Kostnadsökning därutöver pl grund av höjd dollarkursM 8, Sammani agd kostnadsökni ng ................................... ca 20 ' NPI ......................................................................... 12, M Dollarandelen i prisläget och tilldollarkursen . kan beräknas till 6 750 milj.kr. samt till kursen om 6:14 kr.till 9 063 milj.kr. Jämfört med planeringsramen om 25,7miljarder kr. motsvarar detta en fördyring . Prop.1982/83:119 59 Av siffrorna framgåratt den och fram till augusti 1982snabbt stigande dollarkursen i viss utsträckningkompenserats av en i relativt långsamprisökningstakt. Denna motverkandeeffekt har dock varit långtifrån tillräckligför att uppväga den fördyringsom Inträffat till följd av växelkursförändringen. devalverades den svenska kronan med 16 ' vilketvid fullt genomslag skulle medföra en höjning av importpriserna med ca 19 '. I prisläget innebär en sådanprisökning för valutaberoende andel, vilken angettstill 34 ', en total kostnadsökning om . Devalveringen kan emellertid också antas medföraen höjning av den allmänna prisnivåni vilket bl.a. visar sig i en snabbare ökning av NPI. Enligt de beräkningarsom gjorts 1 samarbete mellan finans- och försvarsdepartementenkommer devalveringen att efterhand resultera i en sammanlagd NPI-ökning om . En motsvarande ökning av JAS-ramen skulle 1 prisläget Innebära ett tillskott om ca 1,3 miljarder kr.Devalveringen skulle med en sådan beräkning sllunda innebära en nettobelastning för JAS-projektetom cirka 700 milj.kr. 1 prislägetfebruari 1982. JAS-ram och kostnader i olika pris- och växelkurslägen Ramen 28 500 29 050M 303503) Kostnaderna 29 500 30 8502) 32850-) Brist 1 100 1800 2 500 X 23 500. NPI 110,46 2) 25 700 + . M 29 050 . ] 30 850 + 30 350 x 0,34 x 0,19. Prop.1982/83:119 60 Underbilaga 1.1 Växelkurserför pund och dollar M Kurserna medi o november. Flygvapnetsplanering 1983/84 - 1999/2000 (milj.kr.) 1983/841987/88 1938/891992/93 1993/94-1999/2000 för huvudprogram 3 enligt ÖB 83/38 Avgir: Hpo 1 och 3 - (225) - (225) - (315) Äterstir för hpo 2 och 4 Samband, stril, bas m.m. Planerat för JAS) Ännu ej bundet i Besparingar enligt prop. 1982/83:100 (bil. Besparingarna planeras resp. kan tas ut i form av - att 12:ejaktdivisionen utgår, - reducering avambitionen vad gäller modifieringen av resterande J35-divisioner, - reducering avBas och Stril enligt prop. 1982/83:100 (bil, g). M Hänsyn till minskningen med enjaktdivision har ej tagits inom hpo 1. 2) Vid en JAS-ram av 28 500 milj.kr. under perloden /83 - 1999/2000. 1982/83:119 62 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............... 1 Protokoll från regeringssammantriide1983-03-03 ..... 2 1 Inledning ......................................................... 2 2 Föredragandens överväganden ............................ 2 2.1 Utgångspunkter ......................................... ... 2 2.2 Sammanfattning av analysen av JAS-projektetsekonomi .... 4 2.2.1 Allmänt .............................................. ... 4 2.2.2 Valutaförändringar och priser ................... 5 2.2.3 Slutsatser av analysen ......................... ... 6 3 Hemställan ..................................................... 9 4 Beslut .......................................................... 9 Ekonomiskanalys av ....................... 11 Tryckeri, Stockhoinn 1983