prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — anser att dessa kostnader inte bör belastasakanslagen utan förvaltningskostnadsanslaget. 1 sin anslagsframställning begärkulturrådet preliminärt 1 milj. kr. för att täcka dessa kostnader, varavadministrationskostnaderna för litteraturstödet uppgår till ca . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 17 1 en komplettering till anslagsframställningen föreslär att1982 års bokutredning (U 1982:02) tar uppfrågan om administrationen av litte raturstödet. I avvaktan på förslag frånutredningen bör administrations kostnaderna för litteraturstödetbelasta sakanslaget. För täckande av kost nader för vissa andra beredandearbetsgrupper m. m. föreslås en ökning med . För trycksaksproduktion och konferenser begär rådet en ökning med . 7.1 kulturrådetsrapport (1977:2) Finsk teater i föreslogs bl.a. atten finskspråkig teaterensemble skulle inrättas och administreras av . Förslaget har inte lett till någon åtgärd av regeringen förutom ökade medel för gäslspelsverksamhet.En rad frågor i det urspmngliga förslaget behöver emellertid ses över ochaktualiseras. Rådet begär medel föralt i nära samarbete med och berörda kunna se över dessaproblem. (-)- .) anseratt det finns motiv för elt utvecklingsprojekt om kultur i närmiljömed särskild tonvikt på barns och ungdomars situation. Projektet bör genomföras i samarbete medsiatens ungdomsråd, och . Med tanke pä attfiera myndigheter deltar i ett brettutvecklingsarbete är det önskvärt att regeringen beslutar om de gemensamma utgångspunkterna. De olikamyndigheterna bör kunna arbeiasjälvständigt inom sitt ansvarsområde. roll bör vara att belysakulturens och de konstnärliga uttrycksformernas roll i utvecklingen avnya former för samhällets sätt att fungera. inrättades år 1974.Rådet har mot bakgrund av de gjordaerfarenheterna sett över sin organisation och sina arbetsformer. överlämnadesresultatet av organisationsöversynen till regeringen. fickkulturrådet i uppdrag att redovisa möjligheterna till besparingar i rådetsverksamhet med . Uppdraget skulle redovisas i två etapper. Den ena skulle avse besparingar /83 och den andrabesparingar för /84. För /83 har besparing tagilsut med 1,4 milj. kr. i huvudsak enligt förslag, främst inomutrednings-, utvecklings- och konferensverksamheten. Besparingar /84 skulle redovisas i samband med att överlämnade sin interna organisationsöversyn.I en särskild skrivelse förklarar att rådet inte kanfullfölja sina uppgifter för det svenskakulturlivet om ytterligare nedskärningar skall göras. 1 stället föreslår att möjligheterna tillsystematiskt rationaliseringsarbete inom kulturadminislrationenstuderas. 2 Riksdagen1982/83 1 samt. 1982/83:100 Bilaga 10 18 Organisationsöversynenoch den särskilda skrivelsen har remissbehandlats. har i sinöversyn av rådets verksamhet ingående redovisat nuvarande förhållanden och deproblem som den nuvarande arbetssUua-lionen innebär. Rådet utgår ifrån attrådet skall behålla sina nuvarande uppgifter.Med denna fömtsättning finner rädet det inte möjligt att på något genomgripande sätt ompröva verksamheten eller attföreslå inskränkningar ellerbesparingar i rådets verksamhet. Enligt mening är kansliet underdimensionerat i förhållande till de krav som ställs. I de inkomnaremissvaren görs i allmänhet inga mer omfattande invändningar mol vad somförts fram i organisationsöversynen. Statskontoret och riksrevisionsverketpekar dock på komplexiteten i uppgifter och organisation.Statskontoret förordar dessutom en mera genomgripande omprövning avkulturrådets verksamhet. Enligt statskontorets mening bör hela denstatliga kulturadminislrationen bli föremål för en särskild översynsutredning. För egen del anser jag det värdefullt att kulturrådetsverksamhet genom rådels utredning har fått en ingående och allsidig belysning. Med hänsynlill de krav som ställs påverksamheten är det enligt min mening inle möjligtatt nu genomföra ytterligare besparingar under rådets anslag utöver dem som följer av en tillämpning avhuvudförslaget. Begränsningar dämtöverbör vara beroende av förändringar i uppgifterna för rådet. I nuvarande stalsfinansiella läge bör man utnyttja allamöjligheter till administrativa rationaliseringari syfte att skapa utrymme för den rena kulturverksamheten. Därför är del angeläget att följa upp kulturrådetsförslag och remissyttrandena överdetta med en genomgång av verksamhet. Detta bör ske i anslutning till kommande överväganden om inriktningen av de statligainsatserna på kulturområdet. Mot denna bakgrundär jag inte beredd att ta ställning till förslag annat än på vissapreciserade punkter, nämligen i fråga om inrättande av en folkbildningsnämnd och beträffande vissaändringar i styrelsens och nämndernas sammansättning samt i fråga om ansvaretför lokal- och utmstningsplaneringenför de statliga kullurinsfitutionerna. De föreslagna förändringarna börgälla från den . För att förstärkaorganisationen inom folkbildnings- och folkrörelseområdet föreslårkulturtådet alt en nämnd inrättas i stället för den nuvarande folkbildningskommitlén.Nämnden föreslås få rådgivande och beredande uppgifter i likhet med övriga trenämnder. Den bör enligt bestå av ordförande, älta ledamöter och tre suppleanter. Ävenjag anser det betydelsefullt att folkbildnings- och folkrörelsefrägor behandlas inomen särskild nämnd. Jag tillstyrker därför rådets förslag alt en sådan nämnd inrättas. Liksom förövriga nämnder bör för denna gälla att det bör ankomma på regeringen attbesluta om nämndens ansvarsområde, sammansättning och storiek. 1982/83:100 Bilaga 10 19 föreslåratt antalet ledamöter i styrelsen minskar till en ordförande, tolv ledamöter och två ersättare.Till detta kommer två ledamöter och två ersättare som företrädare förpersonalorganisationerna vid rådet. I styrelsen bör enligt kulturtådetingå åtta företrädare för kommuner,landsting, kulturorganisationer, folkbildningsorganisationer och löntagarorganisationer.Ordföranden och övriga fyra ledamöter samt de tvåersättarna föreslås utses på politiska grunder så all erfarenheter av kulturpolitik på lokal, regional och central niväblir företrädda. Enligt förslagen i propositionen (prop. 1974:28) om denstatliga kulturpolitiken skulle styrelsen bestå av sju företrädare för de nyssnämnda intressegmpperna. De övriga sjuledamöterna och ordföranden skulle utsesbland personer med bred samhällelig erfarenhetsbakgrund. Vid behandlingen av nämnda proposition uttaladekulturutskottet (KrU 1974:15 s. 41,rskr 1974:248) med anledning av en motion om parlamentarisk sammansättning av styrelsen att kulturrådetsstyrelse inte borde ha en helt parlamentarisk sammansättning. Utskottetframhöll emellertid alt vad som sadesi propositionen inte talade emot att styrelsen kommer att ges ettparlamentariskt inslag med företrädare för olika politiska partier. Utskottetfann det önskvärt atl så blev fallet. För egen del anser jag att den nuvarande konstruktionen av styrelsen med såvälpartipoUlisk representation somrepresentation från intresseorganisationer har så stort värde att den bör bibehållas. Jag delar kulturrådetsuppfattning att en minskning av antalet ledamöter och ersättare dock börgenomföras i syfte att effektiviseraarbetet i styrelsen. Styrelsen bör, som rådet har föreslagit, bestå av en ordförande och tolv andra ledamöter. Det ankommerpå regeringen att besluta om antalet ersättare. Kulturrådetföreslår att nämnderna för teater-, dans- och musikfrågor resp. konst-,musei- och utställningsfrågor bör utökas med vardera två ledamöter. Nämndenför litteratur- och biblioteksfrågor bör däremot vara oförändrad iavvaktan på folkbiblioleksutredningens (U 1979: 17) förslag. Det ankommer påregeringen att besluta om nämndernas storlek. Jag vill emellertid här nämna att jag kommeratt föreslå regeringen att företa vissa ändringar i nämndernas sammansättning. Jag anser i likhetmed att ansvaret för lokalplaneringen för de statliga museerna.Operan och Dramatiska teatern bör åvila . Kulturrådetbör härefter utifrån kullurpolitiska bedömningar yttra sig öververksamheternas omfattning och inriktning samt medverka vid upprättande avprogramunderlag. bör vidare medverka i arbetet med prioritering avbyggnadsobjekt och i utmstningsplaneringen m.m. Som en följd av det ändradeansvarsförhållandet bör en tjänst föras över från lillbyggnadsstyrelsen. Jag har vid min beräkning av anslaget tagit hänsyn tilldetta. Jag har i denna fråga samrått med chefen för ekonomi- ochbudgetdepartementen. 1982/83:100 Bilaga 10 20 Under budgetåret1982/83 avslutas samtliga pågående större utrednings- ochutvecklingsprojekt, bl.a. projekten i arbetslivet och Kultur i boendemiljö.Kulturrådet vill nu starta ett nytt utvecklingsprojekt, benämnt Kultur i närmiljö med särskildtonvikt på barns och ungdomars situation. 1 sin anslagsframställning harkulturrådet redovisat förslag om hur projektet bör utformas, vilkaförutsättningar som bör gälla förprojektet och vilka typer av verksamheter som bör komma i fråga. Jag delarkulturrådets uppfattning att det finns etl behov av atl stimulera utvecklingsprojektpå lokal nivä med syfte att utveckla den skapande aktiviteten ochengagemanget i närmiljön och därmed särskilt medverka till atl förbättra situationen för barnoch ungdom. Närmiljöprojekt av denna artbedrivs redan på flera håll, delvis på statligt initiativ genom exempelvisRiksteatern, Rikskonserter, Riksutställningar, barnmiljörådet,brottsförebyggande rädet m.fi., men framför allt i regi. Härtill kommer att regeringen har tillkallat enbarn- och ungdomsdelega-lion och en kommission för intensifiering av kampen motnarkotika. Det är angeläget attkulturrådet inventerar pågående projekt inom detta område. Kulturrådetbör enligt min uppfattning närmast ha sikte på att - mot bakgmnd av de erfarenheter som dessa studier ger -utveckla metoder för hur närmiljöprojekt kan läggas upp och verka för att ennärmare samverkan mellan olika pågående projekt kommer till stånd.Kulturrådet bör också kunna stödja deaktiviteter som redan pågår inom dessa projekt, särskilt sädana som bedrivs av barn- och ungdomsorganisationer. Jag fömtsätter att i denna verksamhet samrådermed berörda myndigheter ochinstitutioner, särskilt barn- och ungdornsdelegationen. Min syn påförhållandet att vissa administrationskostnader belastar sakanslagen kommer jagatt redogöra för under anslaget Litteraturstöd. Med hänvisning iövrigt till sammanställningen hemställer jag alt regeringenföreslår att 1. godkännade förändringar som jag har förordat i fråga om statens kulturråds organisation, 2. fillStatens <;u/f«rråc/för /84 anvisa ett förslagsan slag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 2. Bidrag tillkulturverksamhet inom organisationer 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Ur detta anslag utgårbidrag dels direkt lill organisationer, som bedriver en omfattandekulturverksamhet, dels till för fördelning bland olika kulturprojekt inomorganisationslivet. Beräknad ändring 1983/84 Centrumbildningar på teaterns, dansens, musikens, fil mens, bildkonstens och lit- Folkparkemas centralorganisation för central service och andra gemensamma insatser samt för Folkparkemas ar- Folkets husföreningamas riksorganisation för anordnande av bl.a. konstutställ- ningar och s.k. kulturhömor m. m. inom Bidrag till läsfrämjande åtgärder bland barn och ung- (400000)' ' Medlen anvisas för /83 under anslagetLitteraturstöd. l.Ur anslagspostentill centrala amatörorganisalioner erhåller 21 organisationerstöd i form av allmänt driftbidrag. Bland de organisationersom erhåller stöd ur denna anslagspost finns (). Bidrag ulgår dels till organisationens centrala kostnader,dels i form av direktstöd till ett antal SOR-orkestrar. Till skillnad frånandra amatörorganisationer har SOR ett stortantal professionella musiker och föreslår att den del av bidragetsom gäller direktstöd tillSOR-orkestrar förs över till anslagetVissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet anslagspostenArrangerande musikföreningar. (- .) För kvarvarande medel under denna anslagspost begärs enökning med 1982/83:100 Bilaga 10 22 som kompensation för pris- och löneökningar.Totalt föreslår således en ökning med . till centrumbildningar utgår bidrag till Dans-, Film-, Fotografi-, Författar-,Konstnärs-, Musik-, Teater- och Översättar- centmm. framhåller attvarje centmmbildning har stor bety delse inom sitt konstområde och attde satsningar och prioriteringar staten vill göra måste ses som en integreraddel i den politik man väljer atl föra inom resp. område. Rådet anser därför att bidragen bör behandlas och redovisas under de avsnitt där de sakligt hör hemma. föreslär att bidraget till Filmcentmm förs över till . Statens kulturrådföreslår att bidraget till centmmbildningarna sammanlagt höjs med 750000kr. avser utökad verksamhet och . utgör kompensation för pris- och löneökningar. Bidragfill Folkparkernas centralorganisation (FPC) avser central service, metodutveckling,utbildning, lokal och regional försöks verksamhet inom det kulturella området saml stöd tiW Folkparkernas ar tistförmedling. Bidraget syftar ocksåtill att göra parkerna mindre kommer siellt beroende. Folkparkerna harviktiga kulturpolitiska uppgifter, då de genom ett seriöst syftandekulturutbud kan nå nya målgmpper. Som ett led i utvecklingsarbetet planeras enfortsatt utbyggnad av barn- och ungdoms verksamheten. FPC begär förverksamheten exkl. artistförmedlingen en anslagshöjning med . Kulturrådettillstyrker en sammanlagd ökning av bidraget till med . utgör kompensation för pris-och löneökningar. För att möjliggöra fortsatta satsningar på barnkulturområdet tillstyrker rådet300000 kr. Bidrag till Folkets husföreningarnas riksorganisation (FHR) avser bl. a.konstutställningsverksamhet, fortsatt utbyggnad av s. k. kulturhörnor samtviss teaterverksamhet. En fortsatt utveckling av dans-, musik- ochprogramproduktion planeras liksom fortsatt utbildningsverksamhet förscenarbetare och scenmästare. Sammanlagt begär FHR en anslagshöjning medlCil5000 kr. tillstyrker en anslagsökning med 110000 kr.vilket utgör kompensation för pris- och löneökningar. Bidrag lill konferenser och festivaler m.m. inom utgör det friakulturiivels enda möjlighet till bidrag till seminarier, konferenser,festivaler m. m. begären ökning av anslaget med . utgör kompensation för pris- ochlöneökningar. Försjätte året i följd föreslår att särskilda medel anslås för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter.I ett mång kulturellt samhälle som ärdet nödvändigt med särskilda medel för att stödja ett levande kulturliv somutgår från invandrargruppernas egna behov och förutsättningar. Inom degenereUa bidragen har invandrarända- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 23 målensvårt att hävda sig i den hårda konkurrensen. begär 1 milj. kr. Bidraglill läsfrämjande åtgärder bland barn och ung dom utgårlill Stiftelsen , studieförbunden samt barn- och ungdomsorganisationer. Medlen är avsedda att användas dels till inköp av litteratur, dels till läsfrämjandeaktiviteter bland barn och ung dom. Kulturtådet begärunder denna anslagspost , varav . ulgör en överföring frånanslaget Litteraturstöd, . är nya anslagsmedel samt 40000 kr.utgör kompensation för pris- och löneökningar. Sammanlagt föreslårkulturrådet under anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer en teknisk nettominskning med . I en särskild skrivelse harBygdegårdarnas riksförbund an hållit om medel för utbyggd kulturverksamhetinom organisationen. En rad angelägnaverksamheter erhåller stöd under förevarande anslag. Syftet är alt bredda deltagandet ikulturlivet. Icentrumbildningarna driver yrkesverksamma konstnärer en verksamhet i syfte attuppmärksamma resp. konstområdes betydelse. Just denna bakgmnd liksomformerna för bidragsgivningen gör det enligl min mening befogat att statens slöd utgår från engemensam anslagspost. Jag kan således inleansluta mig lUl förslag om uppdelning av bidraget tillcentmmbildningarna efter konstområde. harunder flera är begärt att särskilda medel skall anvisas för kuUurverksamhetbland språkliga minoriteter. Rädet motiverar sitt förslag med att stöd tillett levande kulturliv som utgår från invandrargruppernas egna behov ochförutsättningar inte ryms inom nuvarande bidragsformer. Jag vill i dettasammanhang erinra om de betydande insatser som görs för invandrare ochspråkliga minoriteter bl. a. genom hemspråksundervisning,organisationsstöd, stöd till tidningar m. m. för att invandrarna skall kunna bibehålla och utveckla sina språk ochkulturarv. Det är vidareenligt min mening självklart att de resurser som står till förfogande förkulturaktiviteter disponeras så att de i rimlig omfattning kommer invandrareoch språkliga minoriteter i till del. Jag vill därvid särskilterinra om bidraget till kulturverksamhet i folkbildningen vilket ger utrymmeför kulturella aktiviteter i former som kan anpassas lill olika gruppersbehov. Det gör det möjligt att inrymma också kulturverksamhet med och förinvandrare och språkliga minoriteter. Jag vill också erinra om attinvandrarpolitiska kommittén (A 1980:04) har i uppdrag att överväga frågorrörande bl.a. invandrares och språkliga minoriteters kulturverksamhet. Jag är mot denna bakgrund inteberedd att tillstyrka förslag om ett särskilt anslag. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 24 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag tiUkulturverksamhet inom organisationer för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till särskilda kulturella ändamål 1981/82 Utgift 8554662 Reservation 2311648 1982/83 Anslag 8126000' 1983/84 Förslag 8102000 ' Av anslaget disponeras8026000 kr. Ur dettareservationsanslag, det s.k. kulturmedelsanslaget, ulgår f. n. bidrag förskilda ändamål till organisationer och institutioner på kulturområdet. Fördelning av anslaget /83 StiftelsenGerlesborgsskolan för verksamheten i Geriesborg 450000 Riksförbundet Invandramas kulturcentrum för verksamheten 160000 för utvecklingsarbete för handikappade 100000 Engångsanvisningartill arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningar 3 263000 Statenskulturråd för bidrag till film- och videogramproduktion a) engångsanvisningarlill arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningar 311000 b) övrigakulturella ändamål 2992000 Stiftelsen att statsbidraget för verksamheten i Geriesborg höjs med . Riksförbundet Invandrarnaskulturcentrum begär elt med 70000kr. förhöjt statsbidrag bl.a. som kompensation för minskade lönesubventionerfrån arbetsmarknadsverket. föreslår en uppräkningmed . av anslagsposten till utvecklingsarbete för handikappade. Statens kulturrådföreslår att ytteriigare . anvisas för bidrag fill film- ochvideogramproduktion inom museerna. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 25 För engångsanvisningar tillarkiv, kulturminnesvård, museer och utställningar har för innevarande budgetårberäknats sammanlagt . Av denna summa har . vidbudgetårets början fördelats på 16 olika ändamål, medan . står tillregeringens disposition för ytterligare engångsanvisningar inom nämnda områdenunder budgetåret. Vissa av de i denna ordning tillgodosedda ändamålen bör fr.o. m. nästa budgetår föras upp som permanenta utgiftsposter under berördaanslag. För nästa budgetår beräknar jag sammanlagt . förengångsanvisningar inom ifrågavarande områden. Inom denna ram bör 2831000kr.utgå till ändamål, somjag i det följande kommer att redovisa under resp.anslag. Äterstående belopp, , bör disponeras av regeringen för atttillgodose medelsbehov som kan uppstå under budgetåret på dessa områden. För innevarande budgetårslår knappt 3 milj. kr. till regeringens disposition för tillgodoseende avtillfälliga bidragsbehov på kulturområdet i övrigt. Jag vill erinra om attdessa dispositionsmedel för /82 uppgick till närmare 4 milj. kr.Riksdagen beslöt att minska medlen med 1 milj. kr. iomprioriteringssyfte (KrU 1981/82:30 s. 16, rskr 1981/82:360). Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med . Vid anslagsberäkningen har jag tagit visshänsyn till prisutvecklingen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillsärskilda kulturella ändamål för /84 anvisa etlreservationsanslag av . Bidrag till samisk kultur 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Ur detta anslag kanbidrag utgå till olika former avsamisk kulturverksamhet och till de samiska organisationerna i enlighet med dei prop. 1976/77:80 (s. 116, 122, 128-132 och 148, KrU 1976/77:43, rskr1976/77:289) angivna riktlinjerna. Medlen disponeras av samefonden och beslutom bidrag fattas av samefondens kulturdelegalion. Kulturdelegationenföreslår en höjning av anslaget med 110000kr. för nästa budgetår. Delegationenframhåller att anspråken från organisationer och föreningar på bidrag uranslaget är mycket stora. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 26 Jag anser atl bidraget till samiskkulturverksamhet är ett viktigt komplement till det stöd som i olika generellaformer kan komma det samiska kulturarbetet till del. Anslaget bör därför räknasupp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tUl samiskkultur för /84 anvisa ett anslag av . Visningsersättning åt bild- ochformkonstnärer 1982/83 Anslag 19726000 1983/84 Förslag 20318000 Enligt förordningen(1982:600) om ulgår ersättning ätbild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägovisas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt(visningsersättning). Visningsersätlningenutgår från detta anslag i form av ett fast årligt belopp som tillförs Sverigesbildkonstnärsfond, inrättad (prop. 1981/82:100 bil. 1981/82:128, KrU 1981/82:30, rskr 1981/82:360). Fondmedlen skall användasför ändamål som i första hand syftar till att ge yrkesverksamma konstnärerekonomisk och arbetsmässig trygghet. Ersättning från fonden kan utgå tillkonstnärer som är svenska medborgare eller stadigvarande bosatta i . Frågor rörande fonden ochfondmedlens användning handläggs av en styrelse inom konstnärsnämnden, kalladstyrelsen för . Styrelsen består av ordförande ochtolv andra ledamöter. Ordföranden och två av de andra ledamöterna, varav enskall vara vice ordförande, utses av regeringen. Av övriga ledamöter utses sexav , två av Föreningen industriformgivare samt en av vardera Föreningen ochSvenska fotografernas förbund. tidigare bidragsgivning till bild- och formkonstnärer och långlidsåtaganden inom ramen för denna hänvisar fondstyrelsen lill konstnärsnämndens verksamhetsberättelse och anslags redovisning för /82. Fondstyrelsen kommer innevarande budgetår att utarbeta former för ersättningar och bidrag ur fonden. Som kompensation förkostnadsökningar begärs . För att höjavisningsersättningen till en nivå som ungefär motsvarar 1982/83:100 Bilaga 10 27 författarnas biblioteksersättning begär fondstyrelsen enytterligare uppräkning av anslaget med 13 301000kr. till sammanlagt 35milj.kr. har i en särskildskrivelse redovisat elt medelsbehov av 125 milj. kr. för att 2500bildkonstnärer skall tillförsäkras enårsinkomst om . Vidmin beräkning av anslaget för nästa budgetår har jag tagit viss hänsyn tillkostnadsutvecklingen. Jag hemställer att regeringen föreslår att lillVisningsersätlning åt bild- och formkonstnärer för /84 an visa ett anslag av . 1981/82 Utgift 25949800 Reservation 2556164 1982/83 Anslag 12324000 1983/84 Förslag 12715000 Från anslaget utgårbidrag enligt förordningen (1976:528, ändrad senast 1982:602) om bidragtill konstnärer. Bidrag kan utgå till konstnär som är svensk medborgare och tillannan konstnär som är stadigvarande bosatt i . Bidragen kan ha formen av konstnärsbidrag eller projektbidrag. Konstnärsbidragkan utgå för att ge aktiv konstnärekonomisk trygghet. Konstnärsbidragkan också tilldelas konstnär för andra ändamål, t. ex. för resa. Konstnärsbidrag får f. n. uppgå till högst . för varje mottagare. Det kan utgå till sammakonstnär för högst i sänder utan omprövning. Bidrag av pensionskaraktäroch bidrag till efterlevande får utgå t.v. Projektbidragskall avse målinriktat konstnärligtutvecklingsarbete av merkostnadskrävande natur. Bidrag kan utgå för avgränsade projekt som antingen kan antas få betydelse förutvecklingen inom det aktuella konstområdeteller som utgör försök att vidga användningen av konstnärlig verksamhellill nya områden i samhället.