prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Till följd av beslutenom retroaktiv tillämpning av reglerna om produktionskostnadsanpassadbelåning kom beloppet för /81 alt bli högre än del annars skulle ha varit. Genomsnillsbeloppet i fråga om lån förombyggnad har inte ökal i samma utsträckningmellan budgetåren 1980/81 och 1981/82 som mellan budgetåren 1979/80 och 1980/81. För flerbosladshusen hänger detta samman med atl beloppet för /82 harpåverkals av alt del särskildaombyggnadsbidraget har beaktats redan vid det preliminära beslutet och därmed reducerat låneunderiaget. Ifråga om småhusombyggnader torde det oförändrade genomsnillsbeloppet bero påde nya reglerna om altarbetskostnader bara får ingå i låneunderiaget om arbetet har ulförts avnågon annan än lånesökanden. Skillnaden igenomsnitlsbelopp mellan de ofika hustyperna beror i övrigt bl.a. på olikheteri lånevillkor, lägenhelsslorlekar och - beträffande om-byggnadsföretagen ombyggnadsålgärdernas omfattning. För flerbosladshusen gäller dessutom all den del av lånen som avserlokaler har slagils ul på bostadslägenheterna. Atl lånebeloppen perlägenhet i de slufiiga besluten i allmänhet ligger på en lägre nivå änlånebeloppen i de preliminära beslut som meddelas återspeglarde höjningar av belåningsnivån som följer av ändringar av tidskoefficienleroch av tomt- och grundberedningsbelopp. Även införandel avproduktionskostnadsanpassad belåning inverkar här. 1982/83:100 Bilaga 13 28 Fördjupning avbostadslån, dvs. utökning av bostadslånet som ersätlning för uteblivnaboltenlån upp till bostadslånets normala undre gräns, förekommer praktiskttaget endasi i fråga om nybyggda slyckebyggda småhus och ombyggnad av småhus.Under budgelårel 1981/82 utgjorde fördjupningen ca 6 resp. av de totalalänebeloppen för dessa tvä typer av låneärenden. Jämfört med /81innebär det en någol minskad fördjupningsandel. Hyresförlustlån har /82 beviljats med sammanlagt drygt 59 milj. kr. Det är etlavsevärt lägre belopp än för de närmast föregående budgetåren. Minskningenberor pä all det inte beviljas lån för andra hyresförluster än sådana som haruppkommit före . -1981/82 Beviljade län, milj. kr. 1979/80 1980/81 1981/82 Beslul om underhållslånhar under /81 meddelats till ett belopp av 175 milj.kr. Beloppetavser som är del sista år för vilket underhållslån enliglförordningen (1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus kan beviljas.Totalt har del beviljats 1 373 milj. kr. Lån för byggnadstekniskaåtgärder i bostadshus, reparationslån, har under budgelårel 1981/82 beviljatsmed totah 86,4 milj. kr. Långivningen omfattade 47300 lägenheter iflerbosladshus och 540 lägenheter i småhus. Utbetalningar av lån under /82 bostadslån till ny- och ' Faktisk utbetalning ingåri posten "bostadslån lill ny- och ombyggnad saml förbättringslän". Prop.1982/83:100 Bilaga 13 29 Den beloppmässigtstörsta avvikelsen mellan beräknade och faktiska utbetalningar gällerbostadslånen. Avvikelsen har medfört all anslagsreservationen vidutgången av /82 blev ca 300 milj. kr. lägre än vad somberäknades i förra årets budgetproposition. I fråga om bostadslånför ny- eller ombyggnad gäller bl. a. som lånefömt-sätining att denberäknade kostnaden för byggnadsprojektet inle får väsentligt överstiga detför fastigheten beräknade panlvärdet. I fräga om småhus, både sådana som byggs förförsäljning (gmppbyggda småhus) och sådana som lånesökanden själv skall bo i (slyckebyggdasmåhus), gäller dessutom all länet kan sägas upp vid överlåtelse av huset frän lånets utbetalning, om det pris fill vilket fasligheten överläts inle ärgodtagbart (den s. k. köpeskillingskonlrollen).Närmare beslämmelser härom finns i 15 §resp. 45 § bostadsfinansieringsförordningen (1974:946). Enligtbosladsslyrelsen har länsbostadsnämnderna begränsade möjligheter atl bedömaskälighelen av den av sökanden uppgivna produktionskostnaden vidbelåning av slyckebyggda smähus. a. på all metoden förberäkning av låneunderlag och pant värde är schabloniserad. Sålunda saknas t.ex.uppgifter om vilken utrustningsstandard huset har. Den uppgivna kostnaden kan vidare väsenlliglavvika från den som sökanden ansertrolig. En sökande med kännedom om länsbostadsnämndernas praxis vid bedömningav "överkostnadens" storlek torde inle uppge en så högproduktionskostnad atl han riskerar avslag. Skulle å andra sidan den troliga kostnaden vara lägre än vad nämndennormall kan godta, medför sannolikten strävan efter etl fördelakfigl utgångsläge vid en köpeskillings-kontroll alt en högre kostnad än den troliga imånga fall uppges av sökanden. Inget tyder heller på att underlaget för produkfionskostnadsprövning-enhar förbätlrats sedan köpeskillingskonlrollen infördes i fräga om dessa småhus,såsom fömtsättes i prop. 1978/79:55 om förlängd köpeskillingskontroll m. m. vid överlåtelser av vissastatsbelånade småhus. Osäkerheten i de uppgivna kostnaderna är således slor,vare sig del är fråga om medvetetorikliga uppgifter eller om bedömningsfel. Styrelsen anser atl en produktionskoslnadsprövning i fråga omslyckebyggda smähus under de fömtsättningar som gäller inle har nägotslörre värde. Beslämmelser som inle går atltillämpa på ell trovärdigt sätt bör enligl styrelsen inle få förekomma. De skapar bara olust och enotillfredsställande arbetssituation för nämndernas personal. Beträffandeköpeskillingskonlrollen vid överlåtelse av statsbelånade småhus harbosladsslyrelsen gjort den utvärdering som styrelsenfömtskickade i förra årets anslagsframställning. Utvärderingen omfattar samtligaöverlåtelser av statsbelånade småhus Prop.1982/83:100 Bilaga 13 30 1981 samt som blev föremål förköpeskillingskontroll. Styrelsen konstaterar att antalet avslag på ansökningarom övertagande av lån var mycket litet . Styrelsen har vidaregjort vissa jämförelser mellan köpeskillingen och den kostnad som har kunnat godtasi defall övertagande av lån har medgivits. Jämförelsen visar bl. a. att köpeskillingarna igenomsnitt har legat under den godtagbara kostnaden men alt skillnaderna underden period som undersökningen avser var små. Bosladsslyrelsen harockså undersökt eventuella skillnader mellan olika län när del gäller relationenköpeskilling - godtagbar kostnad. Dessa skillnadervar någol slörre, vilket enligl styrelsen beror delvis på all antalet fallär litet, delvis på olikheter i marknadslägel. Enliglbosladsslyrelsen medför köpeskillingskontrollen flera problem i hanteringen. Delsär själva utgångspunkten för kontrollen - den fastställda produktionskostnaden - mycket osäker.Dels är det svårt att fastställa godkäntöverlålelsepris bl. a. därför alt prisökningar på gmnd av standardförbättringar fram tiU överlåtelsen inle kanbedömas. Möjlighelerna atl på olikasätt kringgå bestämmelserna är stora. Styrelsen anser inle - mol bakgmnd av dei det föregående redovisade uppgiftema - att det finns ett sådant behov av en köpeskillingskonlroll avslyckebyggda småhus all del uppväger de administrativa problemen. Sedanköpeskillingskonlrollen för slyckebyggdasmåhus infördes har dessutom reglerna för realisationsvinstbeskattning skärpts, och de statligaräntesubventionerna har minskal avsevärt genom en snabbare uppräkning av dengaranterade räntan. De ändradereglerna för återbetalning av lån vid överlåtelse av småhus torde även deha en prisdämpande effekt, liksom skattereformen. Styrelsen föreslår alt såväl produktionskostnadsprövningen somköpeskillingskontrollen för slyckebyggda småhus avskaffas. Detkommunala förlustansvaret ifråga om bostadslån för småhus I sinanslagsframställning för /83 föreslog atllånebeslämmelserna skulle ändras så atl del kommunala ansvaret vid förlust påstatliga lån för småhus som bebos av låntagaren skulle ökas från 40 till50% av låneskulden vid förlusltillfällel samt all ansvaret även skulle omfallaeventuellt fördjupad länedel. Till stöd för förslagel åberopadestyrelsen i huvudsak följande omständigheter. har efterfrågan på både nya och äldre smähusvarit vikande. Även om den minskadeefterfrågan delvis kan vara av tillfällig nalur bedömer styrelsen mol bakgrundav bl. a. ökade energipriser och en stark strukturomvandling i vissa orter allstatens risker som kreditgivare lill småhus har ökat väsentligt och kanväntas öka ytterligare i framfiden. Inte minst gäller detta sådant byggande som sker utanför delaljplanelagdaområden där ökade energipriser har den största betydelsen och därkommunernas kostnader för service ochkommunikationer är störst. Kommunernas ansträngda ekonomiska situationkan således leda lill en sänkning av servicenivån 1982/83:100 Bilaga 13 31 inom kommunema, vilket i sin lur minskar efterfrågan påsmåhus utanför kommunernas centrala delar. Styrelsens erfarenheter från exekufiva auktionerbekräftar såväl den allmänna trenden som de speciella förhållandena i glesbygden. alt närmare beröra styrelsenshuvudförslag om en hälflendelning avansvaret mellan slaten och kommunen åberopade föredragande statsrådet (prop. 1981/82:100 bil. 16) syflel bakom denändring av kommunemas förlustansvar som gjordes . Således ansågsstyrelsens förslag kunna motverkasyftet atl åstadkomma en önskvärd bebyggelseutveckling på landsbygden och iövrigt i glest bebyggda områden av landet. Förslagel skulle kunna försvåra tillkomsten av sådanbebyggelse som kommunen anserangelägen atl få lill slånd, t. ex. för all förslärka underlaget för viss servicei en mindre ort utanför centralorten. Bosladsslyrelsen harsom utgångspunkt för all på nytt framföra förslagen om en ändring av del kommunalaansvaret hänvisat till föregående års anslagsframställning. De principer för fördelning avansvaret som där har åberopats och den beskrivning av utvecklingen som därhar lämnals gäller enligl styrelsen fortfarande och har med avseende pä kredilrisksilualionenytterligare förstärkts. Enligl svaren på enenkät lill länsbostadsnämnderna ansäg huvuddelen av nämnderna alt riskernaför förlust pä län lill egnahem hade blivit nägol eller myckel slörre jämfört med budgetåretinnan. Under budgetåret1981/82 uppgick kapilalmedelsföriuslerna i bostads-verkels långivninglill sammanlagt 4,6 milj. kr., varav 1,8 milj. kr. var förluster på lån lillsmåhus. De totala förlusterna under de tvä närmast föregående budgetåren uppgick fill 0,2resp. 0,6 milj. kr. /82 harsåledes inneburit en kraftig ökning av förlusterna pä lån fill småhus. För atl skyddastatens fordringar har länsbostadsnämnderna i ökad ulslräckningtvingats köpa in småhus för att söka åstadkomma en försäljning som lill någondel kan minska statens förluster. Svårigheterna härvidlag belyses enligtstyrelsen av att nämnderna vid utgången av /82 stod somägare till 13 smähus, medan motsvarande tal vid utgången av budgelårel 1980/81 var 6. Bosladsslyrelsenframhåller särskilt att dess förslag om en hälflendelning av ansvaretinte tar sikte enbart på bebyggelseutvecklingen i glesbygd utan är av generell karaktär. Enliglstyrelsens mening är den generellt ökanderisksituationen etl självständigt motiv för atl staten och kommunernadelar lika pä eventuellt uppkommande förluster. Syftet med en sådan ordning skulle vara atl markera kommunensansvar för bedömningen av delvaraktiga behovet av fastigheten som en del av prövningen av bebyggelsens lämplighet. Förslaget bör enliglstyrelsen också ses mol bakgrund avkommunens samlade ställningstaganden till bostadsförsörjningen, dvs.med beaktande av befintlig bebyggelse i hyres- och bostads- 1982/83:100 Bilaga 13 32 rätlslägenheter där statliga lån har utbetalats utanmotsvarande kommunall ansvar för del statliga länet. Det kan således i vissafall hävdas att etl kommunall ställningslagande till byggande av egnahemindirekt utlöser förlustriskerför staten i annan bebyggelse. Vad särskilt gällerfrågan om kommunernas ansvar för fördjupningar framhåller styrelsen bl. a. att enpositiv bedömning av bebyggelsens lämplighel frän allmän synpunkt i planärendet enliglstyrelsens mening inte innebär atl kommunen bör kunna påtvinga staten ellrisklagande ulan atl försl ha lagil slällning fill del varaktiga behovel av dentilltänkta fasligheten vid ansökningstillfället. Om kommunen anser detangeläget alt få en bebyggelsetill stånd som en del i planeringen inom kommunens olika delar, finner styrelsen det rimligl atl kommunenär beredd all la sin del av ansvaretför de medel som staten ställer lill förfogande i form av lån. gäller inle minsl i fördjupningsfallet, eftersomfördjupningen oftast beror på att boltenlåneinslilulen har bedömtkredilvärdel på fastigheten som mindregodtagbart. Ett annat synsätt innebär enligl styrelsens mening en omotiveradövervällring av ekonomiskt ansvar från kommunerna lill statenvid varje ställningstagande lill ärenden av ifrågavarande art. Bosladsslyrelsenföreslår atl reglerna om del kommunala förluslansva-rel ändras den 1juli 1983 så all ansvaret omfattar av låneskulden vid förlusltillfällelsaml all del även omfaltar fördjupad lånedel. Enligt reglerna i30 § bostadsfinansieringsförordningen får bostadslån i vissa fall fördjupasautomatiskt, dvs. utan prövning av möjligheterna all uppta underliggandekredit. Således får bl. a. bostadslån för ombyggnad av småhus fördjupasautomatiskt om låneunderiaget är högsl . Beloppet har varit delsamma sedan år 1973.Bostadsstyrelsen upprepar sill förslag frånföregående års anslagsframställning all ifrågavarande beloppsgränsskall höjas till . Fasta belopp i kronor, som harfastställts med utgångspunkt i dä rådande kostnadsläge och för all tillgodose vissa syften, måste kunnaändras i takt med kostnadsutvecklingen så atl de blir realt oförändrade. Alten höjning enligl förslagel leder till ökade statsutgifter får enligl styrelsen inlevara elt avgörande skäl mol förslagel. Styrelsen harberäknat all förslagel ökar statens utgifter för lån med ca 200 milj. kr.,varav ca 50 milj. kr. avser ombyggnadslån och ca 150 milj. kr. Eftersombostadslåneinstiluten är intresserade av en sådan ändring för alt minskaantalet små boltenlån, anser styrelsen det dock möjligt alt efterförhandling med instituten minska antalet fall av fördjupning vid slörreombyggnader. Enligl styrelsen bör della förslag ocksä ses i samband medförslagen i del följande om vissa ändringar av lånevillkoren vid ombyggnad som leder till minskadestatsutgifter. 1982/83:100 Bilaga 13 33 Ändradelånevillkor m.m. vid ombyggnad Det har i mångasammanhang påtalats att det nuvarande lånesyslemel är svårförståeligt för lånlagarna ochadministrativt svårhanteriigl. a. civilutskotlet i sill betänkande 1980/81: 29 i anslutning lill redovisadeolikheter i lånesystemet, främst beträffande reglerna för ombyggnad, uttalat all "del bör ... i del fortsattalöpande arbetet prövas om inle en del av dessa skillnader kunde avstås för atllånesystemet skall bli enklare all hanlera." Bosladsslyrelsen har mot denna bakgrund prövat olikaregler i boslads-finansieringsförordningen som avser bostadslån för ombyggnad av olikaslag och för energibesparande ålgärder. I syfte alt förenkla reglerna för ombyggnadslån läggerstyrelsen bl. a. fram förslag med avseende på lägsta beläningsbaraombyggnadskostnad saml i fråga om storleken på läneandelar när bostadslånetavser vissa typer av ombyggnadsälgärder. Förslagen har tillkommitefter en sammanvägning av dels effekterna för lånlagarna, såväl negativa sompositiva, dels de adminislrativa effekterna för bosladsverkel i form avförenklad hantering, dels de finansiella effekterna för staten. Lägsta belåningsbara ombyggnadskostnad.Som allmän fömtsättning för bostadslån förombyggnad gäller atl ombyggnaden inte är av endast ringa omfattning. Från denna fömtsättningundantas bara sådana miljöförbättrandeålgärder som har beviljats bidrag enligl förordningen (1975:129) om bidrag av statsmedel för förbättring avboendemiljöer saml sådan standardhöjandehandikappanpassning för vilken bidrag har beviljats enligl förordningen (1982:639) om bostadsanpassningsbidrag. Kravet på en minstaomfattning på ombyggnaden har för olika åtgärdstyper preciseratsgenom olika nedre koslnadsgränser. För bostadslån till energibesparandeålgärder har regeringen genom beslämmelser i förordningen (1981:589)med särskilda bestämmelser om bostadslån till energibesparande ålgärder ibostadshus m. m. föreskrivit tvä nedre beloppsgränser för lånen, en på3000 kr., som tillämpas när åtgärden avser inslallafion av elpatroner m.m. eller när sökanden utföråtgärden själv, och en på . somlillämpas i övriga fall. För bostadslån lill ålgärder för all minska radondolterhallen i bostäder och för atl förbättraavfallshanteringen i bostadshus harbosladsslyrelsen föreskrivit en lägsta kostnadsgräns om . För övriga typer av ombyggnader harstyrelsen fastställt en lägsta kostnadsgränsom . när ombyggnaden avser flerbosladshus och . när denavser småhus. Bosladsslyrelsen har övervägt om detskulle vara möjligl alt för alla typer avlåneberälligade ombyggnadsåtgärder införa gränserna . Eftersom en sådan höjning f. n. sannolikt skulle medföra all mångaenergibesparande åtgärder i smähus inle skulle komma lill slånd, är styrelsenemellertid inle beredd all nu föreslå en sådan höjning för denna typ avåtgärder. Samtidigl anser styrel-3 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 13 34 sen aft lånereglerna för sistnämnda typ avombyggnadsåtgärder ulan olägenheter kan ändras sä all en enhetlig nedrebeloppsgräns för län på . En sädan ändring innebär all installationerav elpatroner och andra smärre elinslallalioner inle längre skulle bli belåningsbara somseparataåtgärder, liksom atl sökande som utför arbetena själv i realiteten får en högrekostnadsgräns än andra. Sökandena utför i dessa fall dock normall så storaarbeten alt de enligt styrelsen inte berörs av den föreslagna ändringen. Om vad bosladsslyrelsen nu har föreslagitgenomförs, avser styrelsen atl även i övrigt införa mera enhetliga gränser ifråga om den lägsta godkända kostnaden, såall lån för ombyggnad av flerbosladshus generellt bara lämnas om dengodkända kostnaden är . För småhus sätts motsvarande gräns lill . Detta skulle bl.a.innebära all den nedre beloppsgränsenför lån lill ålgärder för all minska radondotlerhalten och till åtgärder för all förbättra avfallshanteringen höjs.Den allmänna effekten för lånlagarnaav en sådan höjning i fråga om län för radonälgärder bedömer styrelsen somringa, eftersom kostnaderna i dessa ärendenregelmässigt är högre än den föreslagna högre gränsen. Beträffande lån för förbättrad avfallshantering anförstyrelsen alt dess statistik visar alt endast ell mindre antal ärendenbortfaller. Även lån för sådanamiljöförbättrande ålgärder som har beviljats statsbidrag bör omfattas avändringen i fråga om lägsta beloppsgräns. Även här blir den allmänna effektenför lånlagarna ringa enligl styrelsen, eftersom kostnaderna i dessa ärenden regelmässigt är högre än denföreslagna gränsen. Som en följd avförslagel om en enhetlig nedre beloppsgräns i fräga om bostadslån lillenergibesparande åtgärder anser styrelsen alt den nuvarande nedre gränsen förnär säkerhet skall lämnas för sådana lån kan ulgå. I princip bör således säkerhet i form avpantbrev alllid krävas även vid sådanlångivning. Enligt styrelsen är de omedelbara effekterna av en sådan ändringbegränsade. Styrelsen påpekar dock att erfarenheterna säger all län utan säkerhet i form av pantbrev i fasfighetenorsakar administrativa svårigheter bäde i samband med belalningsförsummelseroch vid överlåtelse av fastigheter. Låneandelar.Bostadslånets storlek bestäms som en viss andel av läneunderlaget förbostadslån. Andelens storlek är normalt beroende pä länta-garkalegori. Hur slor andelen är harbl.a. betydelse för storleken på låntagarens egen insats. För bostadslän fill energibesparandeålgärder, boendemiljöålgärder samlstandardhöjande handikappanpassning gäller en låneandel som är densamma oavsettlänlagarkategori. För energibesparande åtgärder är låneandelen av låneunderiaget och för övrigatvå åtgärdstyper . För samtligatre fall innebär del atl del inle ställs nägol krav pä egen insats ochför de båda senare fallen inte heller någol krav på underliggande kredit. 1982/83:100 Bilaga 13 35 Bosladsslyrelsen anseratl ifrågavarande särregler om låneandelar bör avskaffas. Den försämring ifinansieringen som härigenom uppstår för de låntagarkategorier som inte eljestfår län motsvarande av låneunderiaget - i princip alla låntagare utomkommuner och allmännyttiga bostadsföretag - bör dock såvitt gällerenergisparåtgärder och standardhöjande handikappanpassning kompenseras genomändrade ränlebidragsregler resp. höjt bostadsanpassningsbidrag. Styrelsensförslag i dessa delar redovisas senare under anslagel B 4. Räntebidrag m. m.resp. Viss bosladsförbätlringsverksamhet m. m. I fråga om bostadslånfinns del f. n. endast fastställt ramar för beslul om lån lill sädanaboendemiljöålgärder för vilka boendemiljöbidrag inle lämnas. Bosladsslyrelsenförutsätter all del inte heller skall fastställasnågra ramar för långivningen i allmänhet. Beträffande bostadslånlill sådana boendemiljöåtgärder för vilka bidrag inte lämnas anförbosladsslyrelsen atl länsbosladsnärhnderna bedömer ullåningsbehovet tillsammanlagt 17 milj. kr. under /84. Med hänsyn till vissa förslagom förbättrade villkor vid denna typ av långivning, som redovisas senare underanslagel B 4. Räntebidrag m.m., föreslår styrelsen atl ramen för beslul omsådana lån fastställs lill oförändrat 35 milj. kr. för vart och ell avbudgetåren 1983/84 och 1984/85. Anslagsbelastningen förbudgetåren 1982/83 och 1983/84 beräknar bosladsslyrelsen enligt följande. Beräknad anslagsbelastning för budgetåren1982/83 och 1983/84 lån till nybyggnad av flerbostadshus lån till nybyggnad av småhus lån till miljöförbättrande åtgärder Vid utgången avbudgelårel 1981/82 fanns en reservalion på anslagel om 28 milj. kr. /83 har anvisats ell anslag om 6250 milj. kr. Eftersom det intekommer all finnas någon reservafion på anslagel vid innevarande budgetårsutgång, kommer del för /84 all 1982/83:100 Bilaga 13 36 behövas elt anslag motsvarande den för del budgetåretberäknade anslagsbelastningen,eller avrundat 7 500 milj. kr. Reglerna ombostadslån för smähus skiljer bl.a. mellan småhus som länesökanden uppför för försäljning lill dem som skall bebo huset (s. k.gruppbyggda smähus) och småhus somlånesökanden själv skall bebo (s. k. slyckebyggda småhus). Regler omköpeskillingskonlroll av statsbelånade gruppbyggda småhus fanns på 1960-lalelfram lill och återinfördes i samband med bostadspolitiska reformer (prop.1974:150, CU 1974:36, rskr 1974:372).Reglerna om köpeskillingskonlroll av statsbelånade slyckebyggda smähusinfördes däremot så sent som (prop. 1978/79:55, CU 1978/79:7, rskr 1978/79:119). gjordessamlidigt med all reglerna för köpeskillingskonlrollen skärptes. Bosladsslyrelsenföreslår mot bakgmnd av en inom styrelsen gjord utvärdering av köpeskillingskontrollenoch dess tillämpning samt atl dennakontroll slopas såvill gällerslyckebyggda smähus. Tre ledamöter avbosladsslyrelsens styrelse har reserverat sig mol förslaget.Reservanterna hänvisar lill alt syslemel endast har prövats . Underdenna tid har det dessutom enligt reservanterna rått speciella förhållanden påbostadsmarknaden som inle kan läggas lill grund för slutsatser om den framtida prisutvecklingen. Jag anser altfrågan behöver övervägas ytterligare. Ställning bör inte tas förrän man bättrekan överblicka bl.a. effekterna på prisutvecklingen för småhus av de genomfördaändringarna i låneregler m. m. samt den pågående skaltereformen. Jag avser all återkomma lillfrågan när fömtsättningarför en mer samlad bedömning föreligger. Bostadslån beviljas avlåneunderlaget beroende på vilken kategorilåntagaren tillhör. Bostadslån kan dock beviljas med en högre andel (fördjupas), om sökanden inle kan fäunderliggande kredit som motsvarar70% av låneunderiaget eller om låneunderlaget är litet. Fördjupning i sistnämnda fall, s. k. automatiskfördjupning, får i fråga om bostadslånför småhus ske om läneunderlaget är högsl . Bosladsslyrelsen har föreslagit att denna gräns skall höjas till50000 kr. För egen del anser jag att statens roll som direkt kredilförmedlareinle bör öka.