prop · G60383 · 1982-12-31 00:00:00 — Där bör vidare lagras uppgifter som behövs för altbestämma mervärdeskatten, uppgifter om redovisning, inbetalning ochåterbetalning av mervärdeskall, uppgifter om beslul om beskattning samluppgifter om anstånd med betalning och med avlämnande av deklaration. RSV anservidare all skatteregislrel skall innehålla, förutom uppgift om all fordranöverlämnats lill kronofogdemyndigheten för indrivning, uppgift om resultatet avkronofogdemyndighetens indrivningsålgärder. Den senare uppgiften är enligl verkelsmening av väsentlig betydelse för atl bredda beslutsunderlaget vid l, ex. skönsbeskatlningoch helt nödvändig för all kunna utforma elt rationellt system föråterbetalning av skatt. Detta gäller inte bara mervärdeskall ulan även andraskatte- och avgiflsslag. RSV har framhållit attterminalåtkomst är nödvändig för alla de mervärdeskatteuppgifter som lagras i ADB-systemet.Terminalålkomsl lill uppgifter i deklarationer och uppgifter om betalning och indrivningsresullatbehöver av kontrollskäl finnas över länsgränserna, eftersom en person kan vararegistrerad lill mervärdeskatt i flera län och dessutom kanske laxeras i annatlän än det där han är registrerad. Terminalåtkomsten till uppgifter om beskaltningsbeslulkan dock begränsas lill det län där beslutet meddelats. RSVhar vidare föreslagit atl terminalåtkomsten utvidgas beträffande vissa taxeringsuppgtfter,nämligen de uppgifter om omsättning, bmtto-vinst, nettointäkt, förmåner etc.som enligt 7 § 17 SRL får registreras i skatteregistren men till vilka terminallillgånginte har medgetls. 1982/83:83 14 framhållitalt terminalålkomsl till dessa uppgtfter är av väsentlig betydelse bl. a. för kontroUav mervärdeskall. Älkomslen har bedömts kunna begränsas till länsåtkomsl medundantag för uppgift om omsättning. I fråga om registerföringenav organisationsnummer har RSV anfört all den nuvarande systemlösningen och detmellan RSV och DAFA delade ansvaret medfört förseningar i registreringen ochbristande överensstämmelse mellan registren. RSV har föreslagit att detcentrala skalteregistrets användning utökas så all registerföringen hos DAFAkan slopas. För atl möjliggöra detta behöver ytterligare någraidentifieringsuppgifter tillföras del centrala skatteregistret. Datainspektionenhar efter remiss avgett yttrande över RSV:s framställning. Inspektionen harinte haft något att erinra mot förslagen om registerinnehåll ochterminalåtkomst. Skattemyndigheternastillgång lill modern utrustning har gjort del möjligt att på ettannat sätt än tidigare rationalisera och effektivera beskaltningsarbetel, bl.a.genom atl ersätta ruiinbetonade arbetsuppgifter med maskinellabearbetningar och genom alt ge bättre underlag inle minst för skattekontrollen.Utvecklingen av ADB-stödet har kommil längst i fråga om taxering, uppbörd ochkontroll av inkomst- och förmögenhetsskatt. Det är angelägel atl de vinslersom ell modernt ADB-system kan ge utnyttjas också på andra områden. Dettagäller särskilt för mervärdeskatten, där elt utökat, tidsenligt ADB-slödskapar förutsättningar för en avsevärd förbättring av framför alltadministrationen och kontrollen. Till det ADB-system somutformats för inkomst- och förmögenhetsbeskattningen hör etl företagsskatteregislersom ingår i det centrala skatteregistret. Företagsskalleregislret, som ännuinte är fullt utbyggt, planeras innehålla uppgifter om alla juridiska personeroch om fysisk person som är införd i handelsregistret, är registrerad tillmervärdeskatt, är arbetsgivare, har inkomst av jordbruk eller rörelse, ärdelägare i fåmansföretag eller är föremål för revision. Registret gerförutsättningar för etl enkelt informationsutbyte mellan skalteförvaltningensolika enheter. Genom atl tillföra detta register uppgifter angåendemervärdeskall skulle möjlighelerna till etl effektivt samarbete mellan de olikafunktionerna för inkomstskatt och mervärdeskall klart förbättras. Det finns sålunda allanledning att införa ett ADB-system för mervärdeskatt i enlighet med denanvisade modellen. Innehållet i och användningen av det nya systemet bör därvidenligt min mening styras av de regler om registrering av skalteuppgifler - SRL -som gäller för motsvarande system i fråga om inkomst- och förmögenhetsskatt. Prop.1982/83:83 15 RSV:sförslag till en ändrad systemlösning för registerföringen av tilldeladeorganisationsnummer innebär i huvudsak att del centrala skatleregistret skaUvara det enda ADB-register som innehåller fullständiga, aktuella uppgifterrörande organisationsnummer. Detta har en viktig roll vid registerföringen.Flertalet av de upptfter som löpande måste tillföras organisationsnummerregislrellevereras genom skatleregistret som innehåller och som för registretssamordningsfunktion inom beskallningsområdet måste innehålla i huvudsak information som behövs för denna verksamhel. Del ler sig därför naturligtall förenkla de nuvarande mtinerna genom all i det centrala skatleregistretlagra de ytterligare uppgifter som behövs för alt delta skall kunna utgöraunderlag för ett komplett organisationsnummerregisler. Motbakgrund härav och eftersom den föreslagna konstruktionen innebärkostnadsbesparingar bör RSV ges möjlighel atl på angivet sätt förändra registerföringenav organisationsnummer. Denutökade användning av det centrala skatleregistret som avses bli genomförd ifråga om mervärdeskatt och organisationsnummer innebär att ändamålet medregistret kommer att utvidgas. Detta bör komma till uttryck i 1 § SRL. Jagföreslår därför att i andra stycket av 1 § tas in en bestämmelse om atlregistren också skall användas vid beskattning för bestämmande och uppbörd avskatt enligt ML. I tredje stycket bör anges att det centrala skatteregistretskall användas för RSV:s tillsyn över tilldelningen av organisationsnummer. I skatteregislrenmåste självfallet införas de uppgifter om mervärdeskatt som erfordras för att ADB-teknikenskall kunna utnyttjas på ett effektivt och rationellt säll. Registrering bördärför ske av uppgifter som behövs för . bestämmande och uppbörd avmervärdeskatt. Bestämmelsen i 7 § 3 som f. n. reglerar regislerinnehållelbeträffande fastställande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen böravfattas så att den omfattar också mervärdeskatt. Vidare bör registrering skeav uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalningav skatt (punkt 5), uppgift om beslul om beskattning (punkt 8) och uppgtft omall fordran mot personen finns registrerad hos kronofogdemyndighet (punkt 9).Del bör också vara möjligl atl la in uppgift om resultatet avkronofogdemyndighets indrivningsåtgärder. Uppgiften behövs framför allt föratt man skall kunna förenkla förfarandet vid återbetalning av skatt. Föratt den ADB-mässiga registerföringen av organisationsnummer skall kunnabegränsas lill i stort endast del centrala skatleregistret måste där lagras samtiigade uppgifter som behövs för tillsynen över tilldelningen av sådana nummer. Detbör därför föreskrivas i 6 §, där de obligatoriska uppgifterna anges, attorganisationsnummer skaU anges med tidpunkt för Prop.1982/83:83 16 registreringoch avregistrering i registret och med uppgift om säte och juridisk form.Enligt min mening bör paragrafen, som f.n. avser endast' juridisk person,vidare avfattas så atl också enkelt bolag, partrederi och utländskt företagsfilial i omfattas. 16 § bör dessutom när det gäller dödsbon anges attuppgift om den avlidnes personnummer skall registreras. Slutligen föreslår jagden redaktionella ändringen atl paragrafen för överskådlighetens skuU delas ini punkter. Somjag har framhållit bör terminalåtkomst till uppgifter i skatteregistrenmedges endasi i den mån behovel all snabbt och enkelt få tillgång lill uppgiftemaväger tyngre än den risk från integritetssynpunkt som terminalålkomsl ansesmedföra. Inomde flesta av mervärdeskatleenheternas funktioner finns ett stort behov av attsnabbt få tillgång till registrerade uppgifter om mervärdeskall. Ett sådantrationellt utnyttjande av terminalsystemet utgör en stor del av derationaliseringsvinster som del nya systemet avses ge. Terminalåtkomsttill uppgifter om mervärdeskatt bör tillåtas i huvudsak i samma utsträckningsom f. n. gäller beträffande uppgifter om direkt skall. Terminaltillgång medriksåtkomst bör alltså finnas till de gmnduppgifler för registerföringen somavses i 5 och 6 §§, lill deklarations- och betalningsuppgifterna i 7 § 3 ochtill anståndsuppgifterna i 7 § 5. Praktiska skäl talar för riksåtkomst via terminalockså tiU uppgifterna om indrivningsresultat i 7 § 9 och om näringsidkarespostgiro- och bankgironummer i 7 § 15. Riksåtkomsl är här motiverad eftersom enperson kan vara registrerad till mervärdeskatt i flera län. Någol slörre behovav riksåtkomsl lill de uppgifter om beslut om beskattning som avses i 7 § 8torde däremot inle föreligga. Terminalåtkomstmedges inte f.n. tUl de särskUda taxeringsuppgifterna rörande rörelseidkare m.fl. om omsättning, bmttovinst, nettointäkl m. m. (7 § 17). Dessa uppgifter hari avvaktan på det nya ADB-systemet för mervärdeskatt lagrats åtskildafrån övriga företagsskatteuppgifter på magnetband, varför terminalåtkomst avtekniska skäl inte heller har varit genomförbar. Etlväsentligt syfte med det nya systemet är att förbättra möjligheterna till ettenkelt informationsutbyte mellan skatteförvaltningens olika enheter. För attdelta utbyte skaU bU smidigt krävs att de särskilda laxerings-uppgifternatekniskt integreras med övriga företagsskalleuppgifter och att de hållstillgängliga via terminal. En snabb åtkomst tUl sådana uppgifter skulle i höggrad underlätta beskaltningsarbetel inte minst på mervärdeskatteområdet. Denskulle ge etl bredare beslutsunderlag t. ex. vid granskningen avdeklarationerna med deras begränsade innehåll, vid skönsbeskattningen iavsaknad av deklaration och vid urval av skattskyldiga för revision. Medterminalåtkomst skuUe även det tidsödande arbetet med 1982/83:83 17 rekvireringoch eftersökning av inkomstdeklarationer ofta kunna undvikas, eftersomuppgifter om omsättning, bmttovinst, resultatet av kontantberäkningar etc. kanvara tillräckliga som underlag för ställningstagande till om ytterligarekontrollåtgärder är nödvändiga. Jag föreslår därför att de uppgifter som avsesi 7 § 17 görs tUlgängliga via terminal. Omsättningsuppgiften är SärskiU värdefuU.Denna bör därför omfattas av riksåtkomst. Beträffande de andra uppgifterna ipunkt 17 torde länsåtkomst vara tillräcklig. Vad jag nu föreslagitavser terminalåtkomst för skattemyndigheterna, dvs. RSV, länsstyrelsema och delokala skattemyndigheterna. Även kronofogdemyndigheterna har emellertid terminallillgångtill vissa uppgifter i det centrala skatteregistret. Denna registeråtkomslutgör ett betydelsefuUt underlag för kronofogdemyndighetemas utredning ochslutliga bedömning av gäldenärens betalningsförmåga och myndigheternas val avindrivnings-åtgärd. Genom terminalåtkomst till uppgifter om mervärdeskattunderlättas kronofogdemyndighetemas arbete och den bör därför gälla även dessauppgifter. Någon justering av ätkomstbeslämmelserna i 10 § behövs inte för attkronofogdemyndigheterna skall få denna terminaltillgång. Jaghar föreslagit att 7 § 9 som avser mål som lämnats för indrivning tiU kronofogdemyndighetsamt ackord, likvidation, konkurs och betalningsinställelse utökas med uppgiftom indrivningsresultat och att skattemyndig-hetema ges riksåtkomsl till dessauppgifter. Något behov för kronofogdemyndigheterna av terminalåtkomst tilldessa uppgifter via skatteregislrel torde inte finnas. Jag är därför inte f. n.beredd att låta kronofogdemyndigheternas terminalålkomsl omfatta 7 § 9, I 12§ föreskrivs att uppgift i skatteregister om en registrerads namn,personnummer, adress, civilstånd eller kyrkobokförings- och mantals-skrivningsförhåUandenfår - utan hinder av vad som är föreskrivet i annan lag - lämnas ut tUl enenskild om det inte av särskUd anledning kan antas att den registrerade ellernågon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Detsamma gäUer enligt 21 §ML i fråga om uppgifter i de nuvarande mervärdeskatteregistren om en registreradsregistreringsnummer, namn, adress, firma och verksamhet. Dessa bestämmelserutgör undantag från del absoluta sekretesskydd som i princip råder inomskatteverksamheten. Bestämmelseni 12 § har motiverats med att skatlemyndighelerna med hjälp av ADB-lerminalersnabbt bör kunna lämna bl. a. vissa uppgifter som arbetsgivarna behöver föruppbördsarbetet och alt samma slags uppgifter har det svagare sekretesskyddetnär det förekommer i folkbokföringsverksamheten. Undantaget i 21 § ML hartillkommit för atl göra det möjligt t. ex. för någon som överväger att anlitaen entreprenör att kontrollera om denne är registrerad som redovisningsskyldig tiUmervärdeskatt. Eftersomdet centrala skatteregistret i det nya systemet skall innehålla 1982/83:83 18 uppgifterom mervärdeskatt, bör ocksä av SRL framgå atl ett utlämnande kan få ske av deuppgifter som avses i 21 § ML. Detta bör komma till uttryck i 12 § SRL. Där bördessutom anges alt utlämnande kan ske av uppgifter som rör registerföringen avorganisationsnummer. Hit hör inle bara identifikationsuppgifter som t. ex. namnoch säte utan också uppgifter om beslut om konkurs eUer likvidation. Ävenuppgift för civilståndsändring bör anges. Vidare bör paragrafenutformas så atl uppräkningen av de skilda uppgiftema kan bli enklare. JagvUl här också ta upp en fråga som rör den av antagna lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiflsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar. EnUgt lagen skall en uppdragsgivare i vissa fall vidutbetalning av ersättning på gmnd av ett uppdrag göra avdrag aversättningen och betala in del innehållna beloppet tiU . Avdragsskyldighetföreligger inte bl. a. om uppdragstagaren är fysisk person och betalningen eriäggsmot faktura som innehåller uppgift om uppdragstagarens namn och personnummer,ersättningens storlek samt uppgift om att uppdragstagaren är skyldig attbetala preUminär B-skatt. Uppdragsgivaren kan göras betalningsskyldig för detbelopp han underlåtit alt innehålla och kan även ådömas böter. Enuppdragsgivare som vill kontrollera humvida uppdragstagaren skaU betala preUminärA-skatt eUer B-skatl bör självfallet kunna få upplysningar om detta hosskattemyndigheterna. Uppgift om vilket slag av preliminärskatt som en fysisk person skall betala finns lagrad i det centrala skatteregislrel.Uppdragsgivarnas behov av att på ett enkelt sätt få denna information bördärför kunna tillgodoses genom att information lämnas ut från registret. I denmån de aktuella uppgifterna inte kan hänföras till beskattningsbeslut, somenligt 9 kap. I § sekretesslagen (1980:100) är offentiiga, råder sekretess,varför elt utiämnande till enskilda i dessa fall förutsätter all sekretessenbegränsas. Någol skäl för att bibehålla sekretessen för dessa uppgifter har jaginle funnit. Jag föreslär därför att 12 § SRL avfattas så att uppgift om detslag av preliminär skatt som fysisk person skall betala får lämnas ut tillenskilda i samma utsträckning som gäller för uppgift om atl någon ärregistrerad till mervärdeskatt. Jag föreslår vidare att det i 5 § uttryckligenanges att det centrala skatleregistret skall innehålla uppgift om vilket slagav preliminär skatt som fysisk person skall betala. Somjag har nämnt, skall det centrala skatteregislrel innehålla uppgift omregistrering enligt ML. Sådana uppgifter ingår fr. o. m. i företagsskatteregistret.Med hänsyn härtiU finns det inle längre något behov av föreskriften i 21 §första stycket ML, enligt vilken varje länsstyrelse skall föra register överdem som har registrerats inom länet. Denna bestämmelse bör därför utgå. Dettabör också gälla utlämnadeföreskriften i paragrafens andra stycke som jag föreslagUskall överföras tiU 12 § SRL. Debestämmelser som meddelats genom SRL är enligt regeringsformen Prop.1982/83:83 19 inteav det slaget att de kräver lagform. Ändringen i ML är, som jag nämnt ovan, avrent teknisk natur. Lagrådets yttrande erfordras därför enligt min mening inteöver de nu framlagda ändringsförslagen. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta inom budgetdepartementet upprättade förslag tUl 1. lag om ändring iskatteregisterlagen (1980:343), 2. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.