prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 3 Beräknades underanslaget Bidrag till alkoholpolikUniker och vårdcentraler m.m. Från innevarandebudgetårs reservationsanslag J7. bekostas kurser och konferenser för personalinom nykterhetsvårds- och narkomanvårdsomrä-det, företrädesvis förutbildningsinsatser i samband med tillämpningen av ny lagstiftning vad gällervård av missbrukare samt för anordnandet av sammankomster för familjehemmen ochandra berörda vid utvecklingsarbete som påbörjas inomfamiljevården för missbrukare. för attunder innevarande budgetår arrangera konferenser inom dén öppnamissbrukarvården. Vidare disponeras vissa belopp för utbildning ochinformation för handläggare av alkoholärenden hos länsstyrelserna, för atlanordna konferenser med nämnder m.m. och för understöd ät sammanslutningar avnämnder. Konferenser är ettvikfigt instrument i arbete med att inhämta och spridakunskaper och erfarenheter inom . De frågor som kommer attvara särskilt aktuella under /84 är de praktiska konsekvensernaav den nya organisafionen av insfilufions-vården och de möjligheter tillpositiv förändring denna innebär, uppföljning- 12 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 178 en av aviserade förändringar vad gäller bl.a. lagen om vård av missbrukare i vissafall (LVM) och samarbetet inom missbrukarvården. Det senare har i och medsocialtjänstreformen fått förnyad aktualitet. harsocialstyrelsen haft direkt kontakt med de statliga institutionerna och medsocialkonsulenterna genom att dessa tillhört . Utvecklingen inominstitutionsvården är ett av de viktigaste områdena inom missbrukarvården motbakgrund av LVM och den önskade förändringen av institutionsstrukturen.Socialkonsulenterna blir genom länsstyrelsernas utökade tillsynsansvar, detutökade besvärsinstitutet och den nya rollen som utredare av LVM-ärendenfr.o.m. en viktig samarbetspartner för socialstyrelsen.Konferensverksamhet för dessa båda målgrupper är därför av stor betydelse försocialstyrelsens arbete inom missbrukarvården. villvidare anordna konferenser för att utveckla familjevärden för vuxnamissbrukare. genomförvaije år ett antal regionala konferenser och en central konferens omalkohollagstiftningen med deltagande av såväl beslutsfattare som handläggare avalkoholärenden vid länsstyrelserna m.fl. Styrelsen beräknar ocksåmedel för fortsatt stöd till CAN och förkonferensverksamhet inom området m.m. Sammanlagt beräknar socialstyrelsenmedelsbehovet under anslaget för nästa budgetår till . Jag beräknarmedelsbehovet nästa budgetår till . för kurser och konferenser inomnykterhets-oeh narkomanvärdsområdet och för utbildning och information omalkohollagstiftningen för handläggare av alkoholärenden hos länsstyrelsernam.fl. Statsbidrag utgår förinnevarande budgetår från anslaget Bidrag tillalkoholpolikUnikerochvärdcentralerm.m. med 1,07 milj.kr. fill verksamhet medsamordnande vårdinsatser vid . Jag förordar att dennadelpost förs över till förevarande anslag. De doldaalkoholmissbrukania och svårigheterna att fä kontakt med dem utgör ettspeciellt problem. Dessa svårigheter är särskilt uttalade när det gällerkvinnor. Den försöksverksamhet som bedrivs inom ramen för det s.k.KARTAD-projektet vid bör fä fortsätta även nästa budgetär.Jag beräknar oförändrat 1,07 milj.kr. som bidrag till denna verksamhet. En arbetsgrupp isocialdepartementet kommer att lägga fram en rapport om stöd ochhjälp till misshandlade kvinnor. Enligt vad jag har erfarit konstateras irapporten bl.a. att det föreligger behov av utbildning och information i frägorsom rör itvinnomisshandel. Vidare krävs en utökad Prop.1982/83:100 Bilaga 7 179 forskning och försöksverksamhet för att utvecklainsatserna för misshandlade kvinnor. Jag beräknar 1 milj. kr. för nästabudgetår för i första hand information till misshandlade kvinnor om bl.a.vilken hjälp som finns att få och vart man kan vända sig i dessa situationer.Vidare bör medlen avse fortbildning av vissa personalgrupper som kommer i kontaktmed de misshandlande männen och de misshandlade kvinnorna. När del gäller forskning och försöksverksamhetpå området kan vissa medel senare komma att anvisas från reservationsanslaget A3. Forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär att lill Utveckling ochförsök med vissa vårdformer för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Ersättningar till kommunerna för hjälp tillutländska medborgare, flyktingar m.m. 1981/82 Utgift 201217 407 1982/83 Anslag 148000 000 1983/84 Förslag 158 000 000 Från anslaget utgärersätlning till kommunerna för kostnader för bistånd lill flyktingar och vissaandra utlänningar. Ekonomisk hjälp fill flykfingar ersätts beslut omuppehållstillstånd fattas samt de två efterföljande åren. För att läcka ävenandra kostnader inom som kommunerna kan ha haft för flyktingarutgår därutöver en schablonersättning av ersättningen för ekonomiskhjälp. Ersättning utgär ocksä för ekonomisk hjälp och viss vård som lämnas tillutlänningar då deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlas.Ersättningsbestämmelserna återfinns i förordningen (1979:1120) om ersättningför bistånd till flyktingar m.fl. (ändrad senast 1981:1233). Ersättningenutbetalas av länsstyrelserna för kalenderår i efterskott. Från anslaget utgår också ersättning frånsocialstyrelsen till sjukvårdshuvudmännen för varaktig vård påsjukvårdsinrättning av sädana flyktingar som har överförts till medstöd av särskilt regeringsbeslut och som vid mottagningen i pä grund avsjukdom eller handikapp inte kan omhändertas pä mottagningsförläggning.Socialstyrelsen medverkar också vid bostadsanskaffning ät vissa flyktingar ochkan bevilja lån till flyktingar för bostadsrätlslägenheler. Kostnaderna fördessa lån redovisas pä detta anslag. Vidare utgår från anslaget ersättning tillkommunerna för kostnader för familjepedagogisk verksamhet bland flyktingar ochzigenare. Ansökningar om sädan ersättning prövas av . Denfamiljepedagogiska verksamheten bland nordiska zigenare och utomnordiskazigenare som inte Prop.1982/83:100 Bilaga 7 180 omfattas av flyktingbestämmelserna har formen avförsöksverksamhet. Genom särskilt beslut den26 har också bemyndigats alt frän detta anslag fillsvidare utge ersättning för omhändertagande av vissa vietnamesiska barn. utgår isin anslagsframställning frän att ingen förändring av styrelsens uppgifterkommer att ske under /84. Omfattningen av denfamiljepedagogiska verksamheten är svår att bedöma, dä den hänger samman med storlekenpå flyktingkvoten, omfattningen av den enskilda invandringen av flyktingar ochinvandringens sammansättning. Behovet av insatser för latinamerikanskaflyktingar och flyktingar frän beräknas vara oförändrat pä grund avnytillkomna flyktingar. Behovet för vissa andra flyktingar, exempelviseritreaner och kurder kommer alt öka medan insatserna för assyrier/syrianer sågott som helt bör ha upphört. Förutsatt att ingen nystor flyktinggrupp kommer till beräknas kostnaderna för flyktingar till9 milj. kr. och för nordiska zigenare till 2,5 milj. kr. Kostnaderna för kurseroch konferenser för familjepedagoger beräknas uppgå till . Desammanlagda kostnaderna för familjepedagogisk verksamhet beräknas således lUl11 . Kostnaderna för lån till bostadsrättslägenheterberäknas vara oförändrade. Sjukvårdskostnaderna hiinger samman med det anlalflykfingar, som tas ut för vård i och kan därför svårligen beräknas.Kostnader för vissa åtgärder för flyktingbarn från beror på i vilkentakt barnens föräldrar kan komma till . Samtliga barn kommer inte attkunna förenas med föräldrarna. Den sammanlagda kostnaden för dessa tre posteruppskattas till drygt 4 milj. kr. Totalt för sin del avanslaget beräknar kostnadema till 16 milj. kr. Som framgått avavsnittsinledningen pågår överläggningar med som syftartill alt närmare klargöra förutsättningarna för en ökad kommunalisering avflyktingverksamhelen. Frågor i anledning av den genomförda utvärderingen avreglerna för ersättning tiU kommunema för bistånd fill flyktingar m.fl. samtförslag fill förändring av nuvarande statsbidrag till familjepedagogiskverksamhet bereds ocksä i detta sammanhang. Anslaget för /84påverkas dock inte av eventuella förändringar. Med utgångspunkt frångällande ersättningsbestämmelser och utfallet under det senaste budgetåretberäknar jag länsstyrelsernas kostnader för Prop.1982/83:100 Bilaga 7 181 ersättning till kommunerna för bistånd tillflyktingar m.fl. till 142 milj.kr. under /84. Försocialstyrelsens del av anslaget beräknar jag 16 milj .kr. Jag har därvidräknat med 11,5 milj.kr. för familjepedagogisk verksamhet, varav högst 2,5milj.kr. bör få disponeras för familjepedagogisk verksamhet bland zigenare sominte omfattas av flyktingbestämmelserna. Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att till Ersättningar idlkommunerna för hjälp UU utländska medborgare, flyktingar m.m. för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 182 Samarbetet medvärldshälsoorganisationen ("WHO) är den mest omfattande enskilda delen avsocialdepartementets internationella verksamhet. Arbetet inriktas framför alltpå att stödja 'WHO:s insatser pä primärhälsovårdens område. har akfivtdrivit frågan om en internationell marknadsföringskod förbröstmjölksersättningar och om utformandet av ett läkemedelsprogram inom WHOlill slöd framför allt för . Samarbetet inom Förentanationerna (FN) gäller organisationens sociala verksamhet, särskilt handikapp-,narkotika-, äldre-, barn- och kvinnofrågor. har under är 1982 spelat enaktiv roll vid utarbetandet av internationella handlingsprogram dels förhandikappade, dels för äldrefrågor. Även inom , organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () och den internationellaarbetsorganisationen () bedrivs ett omfattande social- ochhälsovårdspolitiskt samarbete i vilket deltar. I svararsocialdepartementet för deltagande i rådets hälsovårdskommitté,sociala kommitté samt socialförsäkringskommitté. Departementet är vidarerepresenterat i för arbetskrafts- och sociala frägor. Det nordiska samarbetet på social- ochhälsovårdsområdet har sin utgångspunkt i nordiska ministerrådet och dessämbetsmannakommitté för socialpolitik, den nordiska socialpolitiska kommittén.Verksamheten har bedrivits enligt riktlinjerna i det handlingsprogram somantogs av de nordiska social- och hälsovårdsministrarna . Ett revideratsamarbetsprogram fastställdes av social- och hälsovårdsministrarna i augusfi1982. En ny nordisk socialkonvention trädde i kraft . Underår 1983 kommer en överenskommelse att träda i kraft mellan , ,och om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inomhälso- och sjukvärden sarnt veterinärväsendet. En svensk-finsk arbetsgrupparbetar med frågor om de finsk-spräkiga invandrarnas situationinom den svenska hälso- och socialvården och med att kartlägga de eventuellaproblem inom hälso- och socialvårdssektorn, som återvändande finska medborgarekan ställas mför i . Socialförsäkringskonvenfionermed resp. trädde i kraft . Förhandlingar omsocialförsäkringskonventioner har slutförts med och Spanien.Förhandlingar pågår med och . Det bilaterala samarbetetinom hälso- och socialvårdsområdena mellan och ett antal enskildaländer består bl.a. av erfarenhetsutbyte, stipendiatverksamhet, symposier etc.Sverige har avtalsbundet samarbete med och . Samarbete förekommervidare med flera andra länder. Prop, 1982/83:100 Bilaga 7 183 Bidrag tillvärldshälsoorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m. Frän anslaget bekostasbl.a. deltagande i () verksamhet,bilateralt samarbete på hälso- och socialvårdens område, internationellt -särskilt nordiskt - socialpolitiskt samarbete samt riksförsäkringsverketsmedlemskap i (). Utgifter för svenskt deltagande i WHÖ:s Bidrag till FN:s fond för kontroll av bero- Bilateralt samarbete på hälso- och social- Socialstyrelsen beräknarprisomräkningen fill . för bilateralt samarbete på hälso- ochsocialvårdens område. Därutöver föreslär styrelsen en ökning med . Den svenska avgiften tillWHO beräknas uppgå till ca 27,5 milj.kr. under /84. På grund aven omläggning av utbetalningsperioderna kommer avgift attbelasta anslaget för /84. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag det sammanlagda anslagsbehovet till . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag samt intemationellt socialpolitiskt samarbete m.m.för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 184 Från anslaget utgårresebidrag till personer verksamma inom hälso- och socialvärdsomrädet i sambandmed deltagande i internationella konferenser och möten m.m., som inte harkaraktär av tjänsteåligganden. föreslåratt anslaget räknas upp m ed , varav . för prisomräkning och13 . med hänvisning till det stora behovet av resebidrag. Anslaget bör för nästa budgetår tas upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissainternationella resor för /84 anvisa ett reservationsanslag av127 . Vissa internationella kongresser i Anslaget bör för nästa budgetär tas upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Vissainternationella kongresser i för /84 anvisa eltreservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Hänvisning från anslagen i statsbudgelenför /83 till motsvarandeanslag i budgetpropositionen för /84 B 1 B 2 B6 B 7 B 8 B9 D3 D4 D 1 D5 G 1 G2 G3 G4 G5 Utgår 14 16 18 G3 G 10 G7 G6 G5 H4 H5 H6 H7 J 1 J2 J3 Prop.1982/83:100 Bilaga 7 186 Hänvisning frånbudgetpropositionen för /84 till motsvarande anslag i statsbudgeten /83 J 7 och 10 1982/83:100 Bilaga 7 187 A. m. m. , förslagsanslag 17617 000 Kommittéer, m. m., reservationsanslag 23500 000 Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet, reservafionsanslag 26800 000 Extra utgifter, reservationsanslag 1600 000 Vissa byggnadsarbeten m. m. inom social departementets verksamhetsområde, reservationsanslag 1500 000 Administrationav socialförsäkring m. m. Försäkringsöverdomstolen,förslagsanslag 8365 000 Försäkringsrätter,förslagsanslag 38640 000 ,förslagsanslag 237323 000 Allmännaförsäkringskassor, förslagsanslag 364850 000 Ekonomiskt stöd till.barnfamiljer m.m. Allmännabarnbidrag, förslagsanslag . 5 890 000 000 Bidragsförskott,förslagsanslag 1.240000 000 Ersättningfill postverket för utbetal ning av allmänna barnbidrag m.m., förslagsanslag ,19 000 000 7 889 000 000 Försäkring vidsjukdom, handikapp och ålderdom Bidrag till sjukförsäkringen,förslagsanslag 4125 000 000 Folkpensioner, förslagsanslag 40840 000 000 Prop.1982/83:100 Bilaga 7 188 Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension, förslagsanslag 780 000 000 Ersättning till postverketför pensions utbetalningar, förslagsanslag 45 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m.m.. 2 300 000 45 792 300 000 Stallig kontroll av läkemedel m.m.. Bidrag fill Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut. Bidrag till driften av en WHO-enhet för rapportering av läkemedels- Siatens rättskemiska laboratorium. Rättspsykiatriska stationer och kliniker. 71 001 000 285 814 000 Omsorg om barn och ungdom Bidrag till driften av förskolor och 4 930 000 000 Bidrag lill hemspråkslräning i Bidrag till kommunala familjedaghem. 1 390 000 000 3 152 000 6 360 145 000 Prop.1982/83:100 Bilaga 7 189 Omsorg om äldre och handikappade Bidrag till social hemhjälp, förslagsanslag Bidrag till färdtjänst, förslagsanslag Bidrag fill driften av särskolor m.m., förslagsanslag Kostnader för viss utbildning av handikappade, förslagsanslag Ersättning fill för texttelefoner, förslagsanslag Ersätlning lill postverket för befordran av blindskriftsförsändelser, förslagsanslag Kostnader för viss verksamhet för synskadade, förslagsanslag Statens hundskola, förslagsanslag Siatens handikappråd, förslagsanslag Bidrag till handikapporganisationer, reservationsanslag Allmän hälso- och sjukvård Statens miljömedicinska laboratorium, förslagsanslag Statens insfitut för psykosocial miljömedicin, förslagsanslag Försvarsmedicinsk verksamhet, förslagsanslag Allmän hälsokontroll, förslagsanslag Epidemiberedskap m.m., förslagsanslag 1 700 000 000 320 000 000 2 543 668 000 4 419 000 11410 000 1982/83:100 Bilaga 7 190 Övrig sjukvård m. m. Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m.m., förslagsanslag 240000 000 Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m., förslagsanslag '4 126 000 000 Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare, förslagsanslag 15025 000 Bidrag till kommunala undervisnings- sjukhus, förslagsanslag 945000 000* för vissa investeringar, Vidareutbildning av läkare, Vidareutbildning av tandläkare m.m., Efterutbildning av viss sjukvårds personal m.m., förslagsanslag 2703 000 Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m.m., reservationsanslag 56802 000 lagring m.m., förslagsanslag 40240 000 Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m.m., förslagsanslag 7465 000 5 483 077 000 J. Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Upplysningoch information på drog- området, reservationsanslag 15040 000 Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler, förslagsanslag 97283 000 Bidrag till driften av hem för värd eller boende, förslagsanslag 570000 000 Bidrag till organisationer m.m., förslagsanslag " 13 879 000 Utveckling och försök med vissa värdformer, reservationsanslag 2570 000 Prop.1982/83:100 Bilaga 7 191 Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländska medborgare, flyktingar 158 000 000 856 772 000 Bidrag fill samt internationellt socialpolifiskl samarbete m.m.. Vissa internationella resor. 200 000 29 794 000 70 027 622 000 185 Förteckningar över ändrad disposition Bilaga 8 till budgetpropositionen 1983 Prop.1982/83:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde omfaltar väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- ochtelekommunikationer, trafiksäkerhet samt forsknings- och utvecklingsverksamhet pätransportområdet. Till hör också bl. a. meteorologiska ochhydrologiska institut () och statens geotekniska institut (SGI). Myndigheterna underkommunikationsdepartementet och det ungefärliga antalet anställda vid varjemyndighet framgår av nedanstående sam-rnanställning. Siatens väg- och trafik- Målet för denslafiiga trafikpolitiken är enligt trafikpolitiska beslut att geinvånare och näringsliv en tUlfredsställande transportförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader. En väl fungerandetransportförsörjning är en fömtsältning för en balanserad befolknings- ochnäringslivsulveckling i skilda delar av landet. Tra-fikpolifiken skalldärför utformas sä atl målen för näringspoUtiken, energipolitiken,miljöpolitiken sysselsättnings- och regionalpolifiken kan uppnås. Insatser på kommunikationsområdet - del kan gälla byggande och underhåll av vägar och järnvägar, stöd till person- och godstransporter 1 Riksdagen1982/83. 1982/83:100 Bilaga 8 2 eller utbyggnad och modernisering av telenätet - har storbetydelse för näringslivetoch utvecklingen på arbetsmarknaden. Utbyggda och moderna kommunikationer stärker den svenska industrins konkurrenskraft. Transportkostnaderna sänks, samtidigl som bygg-och iransportmedelsfö-relagens exportmöjligheler förbättras. En samordnad ochmålinriktad forsknings- ochutvecklingsverksamhet skapar förutsättningar för en effektiv framtida transportapparat och kan även geunderlag för nya produkter vid svensk industri. Regeringen harunder beslutat om omfattande investeringar inom område.Till sysselsättningsskapande åtgärder harregeringen anvisat närmare 750 milj. kr. Vidare har i enlighet med regeringensförslag i den ekonomiskpoliliskapropositionen (prop. 1982/83:50) anvisat till investeringar i transporlanläggnini;ar ochkommunikationssystem. I budgetpropositionen föreslås sammanlagt 5,5 miljarderkronor till investeringar på område. 2,1 miljarder kronorföreslås till stöd för person- och godstransporter. Med de storainsatser pä kommunikationsområdet som beslutats och planeras är detviktigt att resursema utnyttjas på ett sådant sätt att varje trafikgrenssärskilda fördelar tas till vara. Intentionerna trafikpolitiska beslul fullföljs. En samordriing mellantrafikgrenarna är nödvändig. Det ärväsentligt att investeringsplaneringen vid trafikverken utformas så att jämförelser mellan investeringar i skildatrafikgrenar underlättas. Metoder som gör det möjligt atl tydligare änf. n. belysa konsekvenserna av olikaaUernativ måste utarbetas. Inom departementet har ell arbete därför påbörjats med inriktning på alt fä fram bällresädana metoder. Pä regional niväbehövs en fortsatt trafikplanering. Länshuvudmännen har ansvaret förplaneringen vad gäller lokal och regional persontrafik. Vid länsstyrelsernabedrivs - med bisi:änd av transporträdet särskilda utredningsprojekt påtransportområdet. Det gäller t.ex. godstransportförsörjningen i glesbygd och tätorter, möjligheterna lillarbetsresor saml förutsättningarna alt förbättra resmöjligheterna mellan olikalän. Planeringen koncentreras till de områden där behoven är störst. Lokal och regional kollektivtrafik Åtgärder för atlförbättra kollektivtrafiken får hög prioritet . En välfungerande kollektivtrafik är nödvändig både för enskilda och samhället. Förden enskUda ger goda allmänna kommunikationer ökade valmöjligheter. Det blirinle nödvändigt all ha tillgäng lill privatbil för alt nå arbetsplatser ellerserviceinrättningar. Skillnaderna i levnadsvillkor mellan olika samhällsgrupper utjämnas.Samtidigl minskar riskernaför olyckor i trafiken. 1982/83:100 Bilaga 8 3 För samhälletinnebär kollekfivtrafiken besparingar i flera avseenden. Med väl utnyttjadekollekliva färdmedel minskar energiåtgängen. Importen av bensin ocholja kan begränsas. Särskilt i tätorterna kan en utbyggd kollektivtrafik bidratill att miljön förbättras. En bättre trafiksäkerhet leder också lill minskalproduktionsbortfall och sänkta sjukvårdskostnader. Reformen med eltsamlat ansvar för kollektivtrafiken i länen är i det närmaste genomförd.Länshuvudmän har bildals i samtliga län utom i , och samtÄlvsborgs län, där reformen genomförsfrän . Reformen har inneburit en avsevärt förbättrad standard isäväl regional som lokal kollektiv persontrafik. Fler linjer och ökad turtäthethar regelmässigt införtsefter det atl länshuvudmännen tagU över ansvaret för trafiken. Taxorna har samordnats. Enhetliga biljettsystem och länskorthar införts. Kolleklivresandet har också ökat . Ökningen av antaletresande har varit betydligt större än ökningen av Irafikulbudet, vUketinnebär att bussar och personal blivit bättre utnyttjade. Insatserna pä kollekfivtrafikomrädet kommer altförstärkas. Den statliga ersättningen tiU lokal och regional kollektivpersontrafik föreslås höjd med tvä kronor per mil. För att främja investeringar ochutvecklingsarbete i kollektivtrafiken har efter förslag i denekonomisk-politiska proposifionen ett särskilt anslag pä 40 milj. kr. anvisats.Medlen, som disponeras av kollektivtrafikberedningen, skall användas för altstimulera till investeringar i ny eller mer utvecklad teknik för kollektivtrafiken. Det kan gälla beställnings-, lednings- ellerinformafionscenlraler, fasta anläggningar eller fordon ochfordonskomponenter för den kollektiva trafiken. Genom det nya anslaget kan forskningsresultat snabbarekomma till praktisk tiUämpning. Efter förslag i denekonomisk-polifiska propositionen har 35 milj. kr. anvisats till enförsta etapp av ett nytt dubbelspär mellan och Flemingsberg.Arbetena kan startas först då och SJ är överens omkostnaderna för investering och drift av den nya banan. En särskildförhandlare har tillkallats för atl lösa problemen med kostnadsfördelningen. Den helt övervägandedelen av de inrikes persontransporterna och närmare hälften avgodstransporterna går pä landsväg. Av det totala transportarbetet pålandsväg beräknas omkring två tredjedelar ske på det statliga vägnätet ochomkring en tredjedel på kommunala, statskommunala eller enskildavägar. Efter alt under flera är hä ökat kraftigt har trafikarbetet undersenare år minskat pä det stafiiga vägnätet och sannolikt även pä övriga vägar. Den totalavåglängden i är . Därav är statliga, kommunalaoch enskilda vägar. I början av är 1982 var Prop.1982/83:100 Bilaga 8 4