prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Med hänsyn fiU alt vissakostnadsuppgifter på personlrafikområdel är direkt tillämpbara även på andraSJ-åtaganden och därmed kan innebära förfång på SJ:s möjligheter alt uppnåtillfredsställande trafikavtal fömtsätts atl sådant sekret material inte röjs av huvudmannen. Detta avsteg frånvanliga förhandlingsprinciper motiveras av huvudmännens särställning somsamhällsägda organisationer medansvar för lokal och regional kollektiv persontrafik. Jag viU erinra om att det i den trafikpolitiskapropositionen anges atti de faU en huvudman motsätter sig en överföring av trafiken till landsväg, så bör nästa steg vara att överväga omhan bör ta över ansvaret för trafiken. För min del anser jag det emellertidnaturligt atl staten svarar för infrastmkturen. Därigenom får man elt delatbetalningsansvar för fortsalt trafikpå trafiksvaga bandelar utanför riksnätet i Unje med de sakkunnigasförslag. Jag vill alltså framhåUa att om det är sä att en huvudmanvill upprätthåUa fortsatt persontrafik på en nedläggningsprövad bandel, ankommer det påstatsmakterna all ställa upp med ijrforderliga resurser i form av investeringar eUer förstärkt underhåll för alten tillfredsstäUande standard på 1982/83:100 Bilaga 8 183 banan skaU kunna upprätthållas. Slaten skall stå för dekapitalkostnader som erforderliga baninvesteringar för med sig. Statens insatser måstedock ståi rimlig proportion lill de tjänster som köps saml den lid under vilken SJ skall utföratrafiken. Det ligger inom SJ:s förvaltningsansvar att handha dessa frågor. Vad jag här anförtom statens ansvar för baninvesteringar utesluter inle att huvudmännen medverkari finansieringen av andra åtgärder än baninvesteringar i enlighet med ovannämnda riktlinjer. Jag övergår nu fill all diskutera riksnätets omfattning.I enlighet med trafikutskottets uttalande i samband med behandling av 1982 årsbudgetproposition har jag låtit göra en bedömning av denna fråga. Avsikten med attpeka ut ett riksnät är bl. a att ge nödvändiga planeringsfömtsättningar för SJsaml olika samhällsorgan och förelag. Jag vill erinra om det sätt på vUkelföredragande statsrådet i trafikpolitiska propositionen karaktäriserade detrafiksvaga bandelar som fördes lill riksnätet. Del gäller linjer som ingår i eller utgörbetydelsefulla länkar i interregionala eller internationella förbindelser.Dessa bandelar i riksnätet kännetecknas av atl de har ett förhållandevis betydandeantal resande och att andelen interregionala resenärer är stor. Dessa kriterieräger fortfarande giltighet och bör även i fortsättningen styra behandlingen av frågorsom aktualiseras på området. Jag är av denuppfattningen atl del riksnät, omfattande sammanlagt 7 600 bankm, somfastställdes trafikpolifiska beslut, var väl avvägt. Jag har emellertidfunnit alt justeringar nu bör göras i två faU på gmnd av ändrade förhållandenunder senare år. Genom SJ:s avtal med kommunalförbunden i sydvästra övertarbandelen de Irafikuppgifter som riksnätsbanan LandskronaBillebergatidigare haft. knyts därmed i fortsättningen till stambanorna via Kävlinge.Härav följer atl bandelen bör utgä ur riksnätet. har fält allt mer inlernalionella Irafikuppgifter ochbör därför också föras lill riksnätet. De förordade justeringarnai riksnätet bör göras fr. o. m. . Om dessa godtas, kommer sålunda de bådanya riksnätsbanorna och BodenHaparanda - liksom inlandsbanan- inte att omfattas av den prövning som transporträdet i denna omgång haransvaret för.Denna prövning kommer därmed i det första skedet, fram fiU , alt omfatta ca 2070bankm, vilket innebär en väsentlig reduktion jämfört med det bannät om ca3 100 bankm som skulle nedläggningsprövas enligt trafikpolitiska beslut. Detbör noteras atl vad jag förordat i avsnitt 1.2.2 under Särskilda frågor om anpassning avaffärsbanenätels storlek inle påverkar frågan om riksnätels storlek, eftersomde bandelar som föreslås överförda tiU detersättningsberättigade bannätet kvarstår i riksnätet. Även om de gmndläggande kriterierna slår fast kanändrade förhållan- 1982/83:100 Bilaga 8 184 den även fortsältningsvis motivera smärre justeringar avriksnätet. Jag vill sålunda inte bortse frän möjligheten att transporträdetsberedning av dessa frågor kan resultera i förslag från rädet att ytterUgarenågon enstaka bandel böröverföras tiU riksnätet. Som tidigare framgått bör enligt de sakkunnigas förslagregeringen precisera vilken trafik som SJ skall utföra på det trafiksvaga bannätet.Detta har jag anslufit mig till. Med hänsyn lill den betydelse för berördalandsändar som den interregionala trafiken har pä de Irafiksvaga bandelarna, är detväsentligtatt denna trafiks fortbestånd tryggas. Del ler sig därvid lämpligt att staten genomramar anger omfattningen av de tjänster som SJ skall utföra. Jag avser senare föreslå regeringen attge SJ i uppdrag atl komma in medförslag till del interregionala tågutbudet på de trafiksvaga bandelar som ingår i riksnätet. Pä grundval avdetta förslag fastställer regeringenramar för antalet interregionala tåg på varje bandel. Beslutet bör tas i så god tid att det kan gälladen tågplan som skall börja fillämpasvid tidlabellsskiflel året därpå. Det torde vara fillräckligt attregeringen anger ramar för turutbudel under måndag-fredag. Regeringsbeslut i denna fråga kan bli aktueUt förstagängen med gUfighel fr. o. m. tidtabeUsskiftet i maj-juni 1984.Härtill vill jag framhålla att självatågplanearbetet givetvis är en uppgift för SJ. De omfattandeomarbetningar av persontågsplanen på riksnätet som genomförts undersenare är, har renodlat tågplanen och antalet tåg med övervägande lokalaoch regionala trafikuppgifter är nu begränsat. SJ bör sä snart som möjliglträffa avtal med huvudmännen om den lokala/regionala tågtrafik - dvs. tågutöver den av regeringen fastställda ramen - som finns kvar på detersättningsberättigade bannätets riksnätsdel. Om huvudmännen inte vill betalaför sådan lokal/regional trafik bör trafiken enligt min mening läggas ned. För att underlättaöverflyttning till buss av trafik i lokala och regionala tåg pä ersättningsberättigaderiksnätsbanor bör huvudmännen kunna erhålla statlig vägmilsersätlning för sådanersältningstrafik. Bidraget får utgå under längst en femårsperiod för det antal turer sommotsvarar den indragna tågtrafiken. Bidraget bör administreras avtransportrådet. Det bör isammanhanget erinras om att huvudmannen givetvis har möjUghet att genomavtal med SJ erhålla en utbyggd lokal och regional tågtrafik. Huvudmannensersättning till SJ för köp av sådana tjänster, vare sig det gäller utbyggdtrafik eller bibehållande av befintliga låg, får baseras på de riktlinjer regeringen tidigareutfärdat. Jag vUl här kortberöra godsbanorna, aUtså de bandelar där ingen persontrafikförekommer. Enligl riktlinjerna i det trafikpolitiska beslutet har regeringen uppdragUåt SJ att fortlöpande sammanställa och komma in med uppgifter om godslrafiken pätraflksvaga bandelar. SJ har fill regeringen överlämnat resultatet av en förstagenomgång som omfattar 1982/83:100 Bilaga 8 185 Regeringen har därefter beslutat att trafikentills vidare skall bibehåUas på de mera bärkraftiga av dessa banor. Beredningpågår enligt gällande händläggningsordning av återstående banor. Inom ramen förSJ:s fortlöpande genomgäng av godsbanorna kan SJ behöva aktualisera sådana ärenden, t. ex. omen bana förlorar slörre delen av sitt trafikunderiag. Sammanfattningsvis bedömer jag atl mina förslag i detföregående kommer alt ge SJ tillräckligt incitament alt bedriva trafiken pådel trafiksvaga bannätet effektivt och rationellt. Jag viU ocksä erinra om att jag tidigareundermin behandling av anslaget D2 beräknat behovet av ersättning för driften av delIrafiksvaga bannätet på sådant sätt att SJ skäll få ett incitament att ökaralionaliseringstakten. Härigenom får driftersältningssystemet en utformningsom torde tillgodose de önskemål som uttalats om förbättringar i systemet. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslårriksdagen alt godkänna de avmig förordade riktlinjerna vad gäller det trafiksvaga bannätet. BIDRAG TILL VISSA PRAKTIKPLATSER FÖR SJÖFOLK beslutadeår att införa ett statsbidrag till prakfikplatser för sjöfolk, somavsåg att uppnå behörighet som matros eller motorman på svenska fartyg (prop.1979/80:166, /80:30, rskr 1979/80:412). För ändamålet anvisades etl anslag på 20milj. som avsåg budgetåren 1980/81 och1981/82. Eftersom tjänstgöringstid fram till även skulle vara bidragsgmndande beslutaderiksdagen att anslaget skulle kunna disponeras tiU utgången av budgetåret1982/83. I motioner som väcktes med anledning av prop. 1981/82:217om vissa sjöfartsfrågorföreslogs alt giltighetstiden för stödet förlängdes till den 30 september 1983och förändringar i reglerna beträffande behörighetskrav och kvalifikafionstid. Motbakgmnd av att den tidigare anvisade resursramen inte skulle komma att utnyttjas inom föreskriven tid uppdrogriksdagen ät regeringen all se överreglerna för statsbidraget. Enligt mening borde en förlängningav stödperioden övervägas som vissa lättnader i fråga om behörighetskrav och tjänstgöringstidgenomfördes. Regeringen beslutade (SFS 1982:856) om attföriänga statsbidraget t.o.m. . slopades deltidigare kravet på atl sjömannenmåste ha uppnått behörighet som matros eller motorman. Kravet pä minsta tjänstgöringstid ändrades från tre tiU . somadministrerar stödet uppger atl ca 17,5 milj. kr. finns kvar av anslaget.Regeringen disponerar befintligt anslag t. o. m. utgången Prop.1982/83:100 Bilaga 8 186 av innevarande budgetår. Eftersom tjänstgöringstid t. o.m. avses vara bidragsgmndande bör bidrag kunna betalas ut även därefter. Jagförordar därför att regeringen inhämtar godkännande atl få användadel under statsbudgeten 1980/81 uppförda anslaget . Bidragfill vissa prakfikplatser för sjöfolk t.o.m. utgången av /85. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att godkänna attdet pä statsbudgeten 1980/81 uppförda reservationsanslaget Ell.Bidiag tUl vissa praktikplatser för sjöfolk får utnyttjas t.o. m. utgången av /85. 1982/83:100 Bilaga 8 187 Översikt 1 Sjättehuvudtiteln 18 A. m. m. 19 2Kommittéer m. m. 20 B. Vägväsende 43 43 46 48 49 50 52 54 54 Drift av statliga vägar Byggande av statliga vägar Bidrag lill drift av kommunala vägar och gator Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator Bidrag drift av enskilda vägar m. m. Bidrag till byggande av enskilda vägar 57 1 : Förvaltningskostnader 59 2 : Uppdragsverksamhet 61 3 : Bil-och körkortsregister m. m. 64 4 för trafiksäkerhetens främjande 74 2 Ersätlning till förvissa tjänster 77 3 Försvarsinvesteringar vid statensjämvägar 82 1 Farledsverksamhet exkl.isbrytning 92 3 Fartygsverksamhet95 4 Sjöfartsmateriel m. m. 97 5 Övrig verksamhet 100 7 Handelsflottanskultur- och fritidsråd 102 8 Ersättningtill viss kanaltrafik m.m. 104 9 Låntill den mindre skeppsfarten 106 10 Stödtill svenska rederier 346054000 167500000 29429000 35900000 26984 000 108 I Flygplatser m. m. 113 2 Beredskap för civil luftfart 1982/83:100 Bilaga 8 li 113 3 för särskilda rabatter vid flygtra- 115 I Posthus m.m. 119 2Ersättning till postverket för befordran av tjänsleförsän- 120 3 Ersättning till postverket för tidningsdistribution 121 H. Telekommunikationer 122 1 Teleanläggningarm. Transportstöd för m. m. Transportstödför Statligt stöd till icke lönsam landsbygdstrafik Ersättning tilllokal och regional kollektiv persontrafik meteorologiska ochhydrologiska institut till meteorologiska och hydrologiskainstitut : Utrustning Bidrag tillstatens väg- och trafikinstitut : Bidrag till statens geotekniska institut : Utrustning Transportfors kningsdelegationenKollektivtrafikberedningen Kostnader för försök med riksfärdtjänst Vissinternationell verksamhet Kostnader för visst värderingsförfarande Riktlinjer för SJ:s verksamhet Bidrag till vissa praktikplatser för sjöfolk Bilaga 9 till budgetpropositionen 1983 Prop. Finansdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om ekonomisk politik ochskattepolitik saml frägor som rör statens budget. Vidare omfattar verksamhetenfrågor om skatteutjämningsbidrag m.fi. generella statliga bidrag till denkommunala sektorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementetsverksamhetsområde hör också pris-, konkurrens- och konsumentfrågor. Vidarebereder departementet frågor som rör statligt byggande, tullväsendet, bank-ochförsäkringsrörelserna, värdepappershandeln, myntväsendet m.m. De förslag till utgifterinom verksamhetsområde som läggs fram förbudgetåret1983/84 omfattar ca 13257 milj. kr. Detta innebär en ökning med ca 450 milj.kr. i förhållande till motsvarande utgifter under innevarande budgetär. Förnästa budgetär utgör skatteutjämningsbidrag lill kommunerna m.fl. liksomtidigare den största utgifts-poslen. Utgifterna för detta bidrag uppgår till10600 milj. kr. Sammantaget innebär anslagsberäkningen för /84att utgifterna för skatteutjämningsbidragen ökar med 300 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. De allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken pä kort sikt redovisas främst i finansplanen ibudgetpropositionen resp. kompletteringspropositionen. I finansplanerna (sebilaga 1) analyseras det ekonomiska läget och de ekonomisk-polifiska målen förtillväxt, sysselsättning, prisutveckling och inkomstfördelning. Vidarediskuteras valet av åtgärder för att nå dessa mål. Regeringens ekonomiskapolitik syftar till att öka produktionen och minska underskottet i de utrikesaffärerna som sysselsättningen hålls uppe och grunden läggs för lägreprisstegringar. Devalveringen är ett viktigt led i en strategi för att snabbtnå resultat. 1 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 2 hurden ekonomiska politiken har lagts upp för att denna strategi skall lyckas påsikt. Underiaget för de ekonomisk-politiskaställningstagandena och bedömningarna som läggs fram i finansplanerna utgörs avnationalbudgeterna. Dessa utarbetas av ochkonjunkturinstitutet i samverkan och innehåller prognoser där hänsyn tas tillförändringar i den ekonomiska politiken. Finansdepartementetsvarar för utarbetandet av de statliga långtidsutredningarna. I dessakartläggs såväl den möjliga framtida tillgången på resurser som vilkaanspråk som kan komma atl ställas frän olika användningsområdenbeträffande utnyttjandet av dessa resurser. Vidare analyseras vilka spänningarsom kan uppkomma mellan utbud och efterfrågan på olika delområden i ekonomin ochsamtidigt hur de grundläggande ekonomisk-politiska målen skall uppnås underprognosperioden. Den senaste långtidsutredningen (LU 80) publicerades i december 1980och avsåg i första hand utvecklingen fram ill 1985. publicerades en avstämning av LU 80 utifrån den fakfiskadittillsvarande utvecklingen under LU80:s prognosperiod. Arbetet med en ny utredning, som i första hand avserperioden fram till slutet av1980-talet, har påbörjats. Finansdepartementetsvarar också åriigen för utarbetandet av långtidsbudgetar förstatens utgifter och inkomster för de kommande fem budgetåren. Långtidsbudgetkalkylerna beskrivervilken budgetutveckling som blir följden ominga nya utgiftsätaganden görs och inga nya beslut fattas om ändradeskatte- och utgiftsregler. Ifinansdepartementets uppgifter ingår atl följa utvecklingen på kreditmarknaden och attsvara för kontakterna mellan regeringen och i frågor somrör kredit- och valutapolitiken. sänkte det svenskadiskontot från . För att motverka tendenser tillvalutautfiöde höjdes penningmarknadsräntornaunder sommaren. Trots detta skedde iseptember ett betydande valutautflöde, som kan ha haft samband med förväntningar om enväxelkursjustering. devalveradesden svenska kronan . Därigenom förbättras fömtsättningarna attminska obalanserna i den svenska ekonomin. Genomatt räntenivån på penningmarknaden har hållits på en relativt hög nivå har möjligheterna att ökastatsupplåningen på den inhemska marknaden utanför bankerna förbättrats. i en ny typ av statspapper, s.k.statsskuldsväxlar. Bankernas kreditgivning, som ökat i snabb takt, stramades åt under hösten.Kontokortsföretagens kreditgivning har utvecklats snabbare menfortfarande betydligt svagare än under 1970-lalet. Liksom under år 1981har företagen åtagit sig att vara Prop.1982/83:100 Bilaga 9 3 återhållsammamed marknadsföringen av korten. Legitimationskrav vid köp . Elt väl fungerandeskattesystem är av stor betydelse för samhällels verksamhel. Organisationen förbeskattning och uppbörd förbättras fortlöpande.Åtgärder för atl hindra skatteundandragande i olika former är därvid ett väsentligt inslag. Taxerings- ochkontrollorganisationen har successivt givils ökade resurser.Taxeringsorganisationen i första instans har under en följd av är byggts ul genom att länsstyrelserna och delokala skattemyndigheterna fåttbetydande personalförstärkningar. Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendel. En huvuduppgift för verket inom skatteområdet äratt verka för en effektiv, rättvis och likformig beskattning. Denna uppgiftfullgör verket genom kontroller, genom råd, anvisningar ochföreskrifter, genom information till myndigheter och allmänhet samt genom en kontinuerlig anpassning avorganisation och arbetsformer inom skatteväsendet till utvecklingenskrav. Vid beslutades om dels riktlinjer fören ändrad skatteadministration och laxering i första instans, m.m. (prop.1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229), dels ett nytt system för automatiskdatabehandling inom folkbokförings- och uppbördsväsendet (prop. 1975:57, SkU 1975:32, rskr 1975:230).Skatteadministrationen effektiveras bl.a. genom ett väl utbyggt ADB-slödsom underlag för granskningen och taxeringen. Den nya taxeringsorganisationenbörjade genomföras vid taxering. Även uppbördsförfarandet har reformerats.Nya regler och rutiner för skatleuppbörden började alt tillämpas enliglbeslut av (prop. 1978/79:161, SkU 1978/79:50, rskr 1978/79:379). har tillförts betydande resurser. 1takt med att statsfinanserna försämrats har dock skatteförvaltningen fåttgenomgå en allt striktare budgetprövning där det ställts ökade krav på prioriteringaroch höjd effektivitet. Motbakgrund av den allt mer utbredda skatteflykten måste det fortsatta arbetet med att förstärka skatteväsendet inriktas påatt föra över befintliga resurser till granskningen av svårkontrollerade och komplicerade deklarationer. Eventuella nya resurerskall sältas in där en förstärkningär allra mest angelägen. Det är med dessa utgångspunkter som vissaförstärkningar föreslås i årels budgetförslag. För att förbättra kontrollen av mervärdeskatten föresläsatt nya tjänster inrättashos länsstyrelsernas mervärdeskatteenheter i storstadslänen. För att förstärka den offensiva kontrollen avkällskatt och arbetsgivaravgift tillförs länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna ökade resurser. De lokala skattemyndigheterna förstärksockså för att förbättra kontrollen av komplicerade deklarationer. Vissalänsstyrelser bör också tillföras ökade resurser för kontrollen avvägtraflkskatt. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 4 Kronofogdemyndigheternai storstadsdistrikten har disponerat särskilda medelför att i samarbete med andra myndigheter bekämpa kvalificerad skatteflykt ochekonomisk brotlslighet. I årets budgetförslag föreslås en förstärkning av dennaverksamhet. Härutöverföreslås att motsvarande funktion som i storstadsdistrikten inrättas hos vissa kronofogdemyndigheter. Dessa myndigheterskall arbeta regionalt medutredningar i mäl av kvalificerad beskaffenhet. Vidare föreslås att kronofogdemyndigheternas ADB-system som i dagomfattar de allmänna målen byggs ut lill att även omfatta de enskilda målen.Detta innebär en samordning avverkställigheten av allmänna och enskilda mäl. För atl ytteriigareförbättra och effektivera indrivningen av skatter och allmänna avgifterplaneras att läggas ett förslag om att slaten ges engenerell rätt atl avräkna skatte- och avgiftsfordringar vid återbetalningar påskatte- och avgiftsområdet. I avvaktan pä ett sådant förslag kommer enutvidgning av nuvarande avräkningsrätt att genomföras, som innebär atten skattskyldig som befinns stå i i skuld för mervärdeskatt, skatt enligtuppbördslagen eller arbetsgivaravgift enligt lagen om socialavgifter, vidrestitution av mervärdeskatt har rätt att återfå bara vad som överstiger deobetalda skatterna eller arbetsgivaravgifterna och de räntor eller avgifter som belöper pådessa. Vidare kommer undervåren 1983 att införas ett päminnelseförfarande hos skattemyndigheterna, sominnebär att alla gäldenärer aviseras innan ärendet överlämnas för indrivning.Antalet mäl för indrivning kan härigenomberäknas sjunka. Riksskatteverkettillförs medel för offentsiva insatser pä skattekontrollens och indrivningsväsendets områden. För att denekonomiska politiken skall bli framgångsrik krävs åtgärder på ett brett fält.Till dessa hör olika former av prisreglering och prisövervakning. I sambandmed devalveringen av den svenska kronans värde den 8 oktober 1982beslutade regeringen om ett allmänt prisstopp. Statens pris-och kartellnämndadministrerar sådana prisregleringar som regeringen beslutar om samt skallbedriva en övervakning av pris- och konkurrensförhållanden. Vid årsskiftetträder en ny konkurrenslag i kraft. Lagen syftar till alt främja en frånallmän synpunkt önskvärd konkurrens och innebär en effektivisering avde tidigare bestämmelserna. Vidare införs ett system för kontroll avföretagsförvärv (fusionskontroll). Vid behandlingen av den sistnämnda fråganuttalade (NU 1981/82:55) att regeringen bör Prop.1982/83:100 Bilaga 9 5 pröva om inle handläggningstiderna kan göras kortare änvad som föreslagits i propositionen (sammanlagt högst ). Regeringen kommer att överväga frågan ochåterkomma med förslag om skäl finns för della sedan tillräckligerfarenhet vunnits av de nu införda handläggningsbestämmel-serna. I samband med dennya lagens ikraftträdande tillförs nya resurser. Fömtsättningarna förkonsumentpolitiken har förändrats kraftigt . Inflationen har skjutitbetydande fart och hushållens realinkomsler har stagnerat. Konsumenterna har härigenom blivitmer utsatta. En effekfiv konsumentpolitik är därför av central betydelse.Regeringen har mol den bakgmnden funnit alt en viss översyn av konsumentpolitikensroll ochuppgifter i dagens samhälle behövs. En kommitté kommer att tillsältas för attgöra en sådan utredning. En utgångspunkt för kommittén blir att den statligaorganisationen på konsumenlområdet med bl.a. som en centralförvaltningsmyndighet, skall ligga fast. uppgift är att stödjakonsumenterna och förbättra deras ställningpå marknaden. hade tidigare särskilda medel förundersökningsverksamhet m.m. Genom beslut av dåvarande riksdagsmajoritetenslopades medlen /82. Forskning som ger kunskap om hushållens situation och omeffekterna av konsumenlpolitiskaåtgärder är angelägen. Verket har också behov av alt kunna stödja frivilliga insatser av bl. a. sludieförbunden isyfte att stärka konsumentpolitikenpä fältet. föreslås därför få resurser för sädan verksamhet. Produktsäkerhetsarbelethar hög prioritet inom konsumentpolitiken. har detta arbete främstinriktats pä att förebygga att farliga varor kommer ut på marknaden. Tiden är nu mogen för övervägandenom nuvarande ordning behöver kompletterasmed nägon form av återkallelse av farliga varor som har nätt ut till konsumenterna. En utredning hartillsatts i frågan. Bekämpning avnarkotikasmuggling och åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten är verksamheter somtullverket även i fortsättningen bör ägnastörsta uppmärksamhet. Uppgiften att tillse att olika miljöbestämmelser efterlevs inkl. oljebekämpning är ettannat prioriterat verksamhels-områdeför . När det gäller kontrollen av importen av tekovaror hargeneraltullstyrelsen infört en speciell organisation för att bättre kunna motverka försök att kringgå gällande bestämmelserom importregleringar. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 6 Deökade krav som ställs på insatser pä dessa områden får totalt settmötas inom ramen föi- befintliga resurser. Tullverketbehandlar ca 2 milj. tulldeklarationer.