prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Förslagel skulleinnebära en anslagsökning om totalt , exklusivepriskompensafion. För anslagsposten 1.Programverksamhet och driftskostnader begärs en ökning med , varav . avser återställning av en del av tidigare neddragningar i verksamheten jämte visskvalitetsförbättring samt 3 OCX) . kostnader för två nya språkgmpper(polska och arabiska). avser höjd ersättning tiUteleverket. har senare begärt en uppräkning av anslaget med . för atlkompensera valulakursförändringar tiU följd av den svenska kronans nedskrivning. Kompensation förkostnadsökningar sker för all verksamhet vid enligt detkombinerade pris- och löneindex som faslstäUdes av Prop.1982/83:100 Bilaga 5 89 med anledning av förslag i 1982 årsbudgetproposition (prop. 1981/82:100bil. 12 s. 168). Kompensationen till UTP för det närmast föregående budgetårethar hittiUsingått som en del av anslagsposten 1. Programverksamhet och driftskostnader.Jag föreslår i det följande att kompensation fr.o.m. /84avräknas från anslagsposten 3. Kompensation för prisutveckling för såväldet löpande som det närmast föregående budgetåret. Delta förfarandetillämpas redan vad gäller utbildningsradions anslag under IX:e huvudfiteln. UTPfår ur poslen 3. tillgodogöra sig kompensation för budgetåren 1982/83 och 1983/84 enligt nämnda index. Basenför beräkning av kompensation förprisutvecklingen kommer under /84 att utgöras av delsanslagsposten 1. dvs. , dels kompensationen för prisutveckling under /83. Den delav index som gäller prisökningar bygger på basbeloppsindex. Det medför även enkompensation för prisökningar tillföljd av devalvering. Generellt för statsbudgeten gäller för /84 att sådana ökningarej skall kompenseras. Jag föreslärdärför att kostnadskompensafion fill UTP skaU beräknas utan hänsyn tiU kostnadsökningar fill följd av 1982års nedskrivning av den svenskakronan. Regeringen bör ges bemyndigande att fastställa del belopp som skaU frånräknas i samband med beslul ommedelstiUdelning lill UTP för /84. Av anslagshöjningenfiU , , avser . ökningen avkapitalkostnaderna för MV i enlighet med den av godkända propositionen1980/81:125. Efter tillämpning avhuvudförslaget beräknar jag sålunda en total ökning av anslaget med 3 365 000kr., vari ingår viss uppräkning för valutakursutvecklingen. Jag hemställer atl regeringen föreslär 1. altbemyndiga regeringen att beräkna kompensation för kostnadsökningar förUTP:s programverksamhet enligt samma regler som kommer all tillämpas för denavgiftsfinansierade programverksamhetenvid , 2. altlill Riksradios programverksamhet för utlandet för /84anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 90 Övrig information om i utlandet 1981/82 Utgift 8 454 246 Reservation 949 286 1982/83 Anslag 9595 000' 1983/84 Förslag 10 900 000 ' Inkluderar engångsbidragpå . Från anslaget finansierassådant informations- och erfarenhetsutbyte med utlandet som sker iutrikesdepartementels regi (anslagsposten 1. Samordnad informationsverksamhet)samt bidrag till Svensk-internationella pressbyrån ochIngenjörsvetenskapsakademien. 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Anslagsfram- Före ställning draganden Samordnad informations verksamhet 7087000' - -t-1069000 Bidrag till Svensk- internationella pressbyrån 1573000 -H 92 000 -H 122000 Bidrag till Ingen jörsvetenskaps 935000 -1-506000 -I- 114000 ' Inklusive engångsbidragpå . för presservice i samband med allmänna val. Svensk-intemafionellapressbyrån (SIP) distribuerar nyhetsbulletiner på nio språk tiU ca 7 000ufiändska tidningar och facktidskrifter. Bulletinema innehåller dels produkt-och företagsinformafion, dels allmänna nyheter från Sverige.Svensk-internationella pressbyrån begär för /84 etl bidrag med . Ingenjörsvelenskapsadademien(IVA) begär bidrag med sammanlagt . för avtalsbundet samarbete,främst forskamtbyle, meUan IVA och vetenskapsakademier eller motsvarandeorganisationer i östeuropeiska länder och i . För att kompenseraeffekten av den svenska kronans nedskrivning erfordras för hela anslaget D 3.en uppräkning med . Jag beräknar enligt huvudförslaget en sammanlagdökning av anslaget med . för /84.1 ökningen ingårviss uppräkning för valutakursutvecklingen. Jag hemställer att regeringenföreslär att tiU Övrig informationom i utlandet för /84 anvisa ett reservationsanslag av10 . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 91 En politik för stärkt konkurrenskraft Som framhålls ifinansplanen är det växande underskottet i landets utrikesaffärer etttecken pä en allvarlig balansbrist i den svenska ekonomin. Ett underskott i deutrikes betalningarna kan övergångsvis accepteras. Underefterkrigsfiden har sådana underskottsperioder inträffat från tid lill annan. Dessa har iallmänhet sammanfaUit med de internationella lågkonjunkturerna och vardå ofta en följd av strävanden att i vårt land föra en ambitiös sysselsättningspolitik. De underskott som uppstod från och medmitten av har emellertid tenderatatt bli bestående. De har lett till en kraftig internafioneU upplåning och enväxande skuldsättning för hela det svenska folkhushåUet. Betalningen av räntorna för utlandsupplåningenintecknar nu allt störte delar av landets exportinkomster. En vikfigutgångspunkt för regeringens krispolitik har därför varit att successivt bringa ned detta underskott. Minskade underskottkan åstadkommas pä i princip tvä olika säll. Antingen kan det ske genom en radikalåtstramningspolitik, som drar ned den inhemska förbmkningen och därigenom ävenimporten. Problemet med en sådan politik är emellertid att den leder till en ökningav arbetslösheten och till ett lägre utnyttjande av landets produktivatUlgångar. En alternativstrategi är att försöka få upp kapacitetsutnyttjandel inom industrin och föraen politik, som direkt siktar liU atl stimulera den utlands-konkurrerande delenav näringslivet. En sådan politik innebär att man pä kort sikt tvingas görauppoffringar ifråga om de reala inkomsterna för atl uppnå högre produktion ochsysselsättning. Densocialdemokratiska regeringen valde den senare strategin. Första steget i den nyapolitiken, var atl skriva ned den svenska kronans värde , vUkel skedde den 8 oktober 1982.Men en devalvering kan endast utgöra enförsta gmnd för en politik som siktar liU att återvinna balansen i värutrikeshandel. Den förbättrade konkurtenssUuation som delta leder tUl för svensk industri - såväl på exportmarknadema som på hemmamarknaden i förhållande till importen -måste följas upp genom en lång rad åtgärder på andra områden. Ett viktigt led ien sådan politik är att förstärka de handelspolifiska insatsema ocheffektivisera de exportfrämjande åtgärderna. Det är mot denna bakgmnd manskaU se regeringens beslut om en omorganisation av Prop.1982/83:100 Bilaga 5 92 Frän och med den 1 januari 1983upphör . De delar av departementet som sysslat medhandelspolitik och utrikeshandelsfrågor överförs från och med denna dag tUlutrikesdepartementet. Elt syfte med dennadepartementsreform är att effektivisera de exportfrämjande insatsema.Det räcker inte med att bara ge svensk exportindustri en förbättradkonkurrenssituation. Viktigt är ocksä alt följa upp denna med konkretaåtgärder som siktar tiU all underlätta de svenska företagens exportansträngningaroch finansieringen av deras långsiktiga exportförsäljningar. Jag vill isammanhanget erinra om de överväganden rörande företagsstöd som lämnas i finansplanen. För atl uppnå dettamäste de statliga insatserna effektiviseras och koncentreras. Den nugenomförda departementsreformen leder fill en betydande effektivisering avhandels- och exportpolitiken. Ambassader och handelssekreterare kan än bättresamordna sin verksamhet. Den rena utrikesrepresentationen kan i störte utsträckning länkasin i en exportfrämjandeverksamhet. Ävenexportfinansieringen kan bättre inordnas i de allmänna exportfrämjandeansträngningarna. Inte minst finns det värdefuUa samordningsvinster atl hämta idet närmare samarbete som kan inledas mellan den sedvanliga exportkreditgivningen och deinternationella biståndsinsatserna. Världsekonominbefinner sig visseriigen fortfarande i en allvarlig lågkonjunktur. Den aUmännaekonomiska tillväxten har nära nog avstannat. Det finns inte många tecken på att engenerell vändning tiU det bättre är att vänta inom del närmaste året. De åtgärder som vidtagitsinom den ekonomiska politiken har dock förbättrat fömtsättningarna för svensk företagsamhetall göra sig gällande pä de internationella marknaderna. Den dominerandedelen av den svenska exporten går till i-landsmarknader, eltförhållande som kommer att bestå under överskådlig framtid. Även relativt småprocentvisa ökningar i våra marknadsandelar pä dessa länder ger stort utslag på vårhandelsbalans. har manansett stora expansionsmöjligheter föreligga på öststats- ochu-landsmarknaderna. Den svåra belalningssituation som uppstått för åtskiUigaav dessa länder medför att satsningar måste göras selektivt ochinriktas pä områden som har en snabbare tillväxt än genomsnittet ivärldsekonomin och länder som har en fillfredsställande betalningsförmåga. storprojekt i u-världen i form av dammar, bevattningsanläggningar,broar, vägar, elektricitetssystem och telefonnät utgör exempel där svenskindustri, ofta i kombination med svenska byggföretag, har goda möjligheter att göra siggällande. Internationelll finansierade projekt blir särskilt intressanta ochdevalveringen bör öka möjlighelerna försvenska förelag att med framgång delta i upphandlingen liU sådana projekt. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 93 Medvetna satsningarpå t.ex. robotsystem och datorstyrda processer, bioteknik ochläkemedelsindustri har trots den låga allmänna tUlväxten ändå goda tillväxlfömlsältningar. Världsmarknaden förtjänster är stor och växande. har en relativt sett lileriexport på denna marknad. Vår växande tjänstesektor innehåller därmed en stor tillväxtpotential. En sådan medveten satsning på de delar avexportmarknaderna, som trots det trycktaläget befinner sig i klar expansion, kan ge ett betydelsefuUt bidrag tUl den nödvändiga ökningen av densvenska exporten. Men för detta krävsdet kraftfulla och samordnade insatser över hela fältet. Det nu framlagdabudgetförslaget har detta som mål. Världsekonominbefinner sig fortfarande i en allvarlig lågkonjunktur. Den ekonomiskatiUväxten har, räknat som ett världsgenomsnill, fallit fill under en procent.Flera länder uppvisar negaliv tiUväxtlakl. Arbetslösheten har antagitalarmerande dimensioner. Antalet arbetslösa i OECD-ländema beräknas underbörjan av nästa är nå ca 35 miljoner. Problemen har komplicerats avkraftiga fluktuationer i växelkurserna på flera viktiga valutor.Dollarkursens uppgäng har mer än uppvägt den ekonomiska stimulanseffekten iEuropa av de lägre oljepriserna. Många länder har dragit pä sig storabudgetunderskott, vilket i vissa stora industriländer föranlett en strampenningpolitik. Denna har bidragit lill ett högt ränteläge, vilket verkatdämpande pä privata investeringar och försenat den väntade ekonomiska återhämtningen i industriländema. Någon volymtillväxti världshandeln ägde inte rum under är 1981, och även har utvecklingen varit mycket svag, inteminst i handeln mellan industriländerna. Enviss expansion äger alltjämt rum i handelnmed industrivaror, men i långsammare takt. Exporten till de oljeproducerande länderna har varit denhuvudsakliga motorn i denna expansion.Sedan oljeinkomsterna kraftigt fallit är det föga troligt alt denna draghjälp består. För de oljeimporterandeutvecklingsländerna har situationenytterligare förvärrats. Samlidigt som efterfrågan på deras exportvaror försvagats har höjda räntor fördyrat derasupplåning och ökat skuldbördorna.Det internationella finansiella systemet utsätts för växande spänningar. Enslörre restriktivitet i utlåningen och högre riskpremier kan väntas. Benägenheten tillinternationelll samarbete synes ha minskat trots atl behovel av sädanl samarbete ökat som enföljd av den långvariga och djuparecessionen. Motsättningarna om vilken ekonomisk politik som bör Prop.1982/83:100 Bilaga 5 . föras har accentuerats. Mer än har skillnadernamarkerats meUan ett blandekonomiskt synsätt pä den ekonomiska polifiken och enmera renodlatmarknadsekonomisk syn. Recessionen harminskat mänga länders handlingsutrymme vad gäller positiv stmkturanpassning.Frestelsen har varit slor alt lösa omställningsproblemen i vissa sektorer genomprotekfionistiska åtgärder, nägot som endast kan förvärra problemen. Samfidigt söker mångaländer exportera sig ur krisen. De försämrade polifiska relationerna mellan västoch öst har utsatt världshandeln för ingrepp av utrikespolitisk natur. Deintemationella kapitalinstitutionerna har haft svårt alt hanlera den aktuellaekonomiska krisen. Det internationellahandelspolitiska skeendet rymmer flera oroväckande tendenser. Antalethandelsbegränsande åtgärder utanför det internationella regelsystemets ramar har ökat. Inteminst de stora handelsnationerna harbidragit fill denna utveckling genom s.k. friviUiga exportbegränsnings-avtal utanför (Allmänna tull- ochhandelsavtalet). Dylika avtal hotar attundergräva ställning. kan konstateras att syslemför att lösa tvister får allt svårare atl klara del ökande antalet konflikter som hänskjutits till föravgörande. En stor del av dessa konflikter har anknytning fill handeln medjordbruksprodukter. Tendensen atlhandelsströmmarna utsätts för seklorvisa regleringar har förstärkts sedan EGingått en uppgörelse som begränsar exporten av handelsstål till . Väsentliga delarav den intemationeUa stålhandeln är därmed föremål för någon form avbegränsningsarrangemang. I föreligger krav på utbyggnad av deexportbegränsande åtgärder tvingats tillpå bilomrädel. Den japanska bilexportenfill vissa är också föremål för s.k. frivilliga begränsningar. En vissbilaleralisering av tänkandet har gjort sig gällande. EG:s och storaunderskott i handeln med har lett till krav dels på importrestriktioner,dels på att såväl begränsar sin export som med olika inhemskaåtgärder underlättar importen. Japanska avvikelser från etableraderegelsystem har anförts som en av orsakerna till de uppkomna underskotlen, menäven skillnader i industriell konkurrenskraft och felaktiga växelkurser får anses ha bidragit. Frägan om hur Japansindustriella offensiv skall mötas kan komma att ge upphov till nyahandelspolitiska spänningar. Pä flera häll i synes man vara pä väg mot ett större mått. avstatliga insatser till stöd för forskningoch utveckling (FoU). Den nuvarande amerikanska administrationen synes däremot frukta att en kapplöpning ioffensiva stödåtgärder skall bryta utpå FoU-området och få samma handelsomfördelande effekter somkonkurrensen pä exportkreditområdet. Frägan omteknologiöverföringar till har givit upphov fill motsättningar mellanUSA och som ytterligare försämrat del handelspolitiska klimatet. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 95 Öststaternasförsämrade betalningsslällning har verkat återhållande på handelsutbytet och förstärkt tendensernatiU byteshandel. Sädana tendenser existeraräven mellan industriländer och skuldtyngda utvecklingsländer samt pä det militärindustrieUa området,även meUan industrUänder-na. är för sin ekonomiska utvecklingstarkt beroende av handeln med omvärlden.Sverige exporterar ungefär en tredjedel av bmttonationalprodukten. Ungefär halvaindustriproduktionen säljs utanför gränser. Den svenskahandelspoUfiken inriktas traditionellt pä att främjafrihandeln inom det internationella regelsystemets ramar. Frihandeln har varit en avgörande fömtsättning för densnabba ekonomiska utvecklingen underefterkrigsfiden och för det svenska näringslivets framgångar utomlands. Enförutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling är att den svenska exporten inte utsätts förhandelshinder i ullandel och alt den svenska industrins struktur successivtanpassas fill de intemationeUa konkurrensförhållandena.En annan fömtsättning är att de handelspolitiska relationerna mellan länder hålls öppna så att en expansion avvärldshandeln underlättas.Utvecklingsländernas ekonomiska situation och möjligheter all finansiera sin import är också av slorbetydelse för de svenska exportmöjligheterna. Särskilt i det svärainternationella ekonomiska läge somnu råder är det angelägel, inte minst för mindre handelsnationer, altprotektionism motverkas och frihandelssystemet försvaras och förbättras. Till huvuduppgiftema för den svenska handelspolitikenhör därför att slå vakt om det internafionella regelsystemet. För små ländersom är det angeläget atl tyngdpunkten i internationell handelspolitikligger i de multilaterala organisationerna och inte förskjuts lill förmån förbilaterala arrangemang. verkade aktivt för att inovember 1982 skulle resultera i att regelsystemet konsoliderades. kommer atlaktivtdeltaga i uppföljningen av ministermölel inte minsl vad gäller arbetet på en ny s.k. skyddsklausul, d.v.s.reglerna för när och hur ett land får ingripa mot s.k. marknadsslörande import.Även arbetet pä en översyn och preciseringav existerande regler när det gäller handeln med jordbmksprodukler kommer atl kräva ökad uppmärksamhet. Detär även av vikt alt dellar i arbetet inom och på attundersöka behovel och lämpligheten av liberaliseringsåtgärder inom nya områdensom t.ex. tjänslehandeln. bör också verka för en aktivuppföljning av studie av de handelspolitiskaproblem som medlemsländerna kommer all möta under 1980-talel. hållsFN:s sjätte konferens för handel och utveckling, . Om en globalförhandUngsmnda inom FN:s ram om utvecklings- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 96 problemen inte kommer tiU stånd får ökad betydelse. Detär därförviktigt att konferensen förbereds väl och inriktas på ett begränsat antal ämnensom är mogna för konstruktiva förhandlingar och beslut. Råvaror,internationell handel med varor och tjänster samt finansieUa och monetära frågor hörlill de områden som slår på dagordningen. ParaUellt med sittaktiva deltagande i arbetet för en friare världshandel har genom sittmedlemsskap i EFTA och sitt frihandelsavtal med EG i hög grad medverkat i deekonomiska samarbetssträvandena i . EG:s och EFTA:s medlemsländer bUdar numera ettfaktiskt frihan-delsomräde för industrivaror. Regeringen avser att verka för allSverige inomramen för nu gällande associafionsform utvecklar de nära förbindelserna med EG ochsöker undanröja sädana hinder för handel och ekonomiskt utbyte somligger utanför tullområdet. I EFTA kan verka för att befästa denfrihandel som uppnätts och få fillfäUe till diskussioner i ekonomiska ochhandelspolitiska frågor av gemensamt intresse, speciellt då vad avser förhållandet till EG. Den nordiskasamhandeln är av betydande omfattning. Ett viktigt led i strävandena att göra industrin merkonkurtenskraflig är all bereda den tillgångliU en störte hemmamarknad. kan genom del väl utveckladesamarbetet i aktivt bidra lill en vidare utveckling av den nordiskahemmamarknaden. Allmänna tuU- och handelsavtalet () Arbetet i , detallmänna tull- och handelsavtalet, har i hög grad präglatsav förberedelserna för del ministermöle som hölls i den 24-29november. Ministermötet var del första i på nio är och hadetillkommit för atl stärka den politiska viljan alt motstå det växandeprotektionistiska trycket. Framför allt det ökade antalet skyddsåtgärder utanförGATT, s.k. gräzonsåtgärder, ansågs motivera en politisk manifestation för altstärka . I vissa läger, framför allt i , fanns ocksä förhoppningar omalt ministermölel skulle kunna besluta om förberedelser för en ny förhandlingsrundamot slutet av 1980-talel. försökte i detta syfte föra in nya problemområden somtjänstehandeln, investeringsvillkoroch högteknologihandeln i arbete som man vUle liberaliserahandeln med jordbmksprodukter. Dessutom ville manha en nord-sydförhandling i om marknadslUlträde, där de nyindustrialiserade utvecklingsländernaförväntades förhandla på reciprok basis. EG intog en avvaktande hållning iflertalet av dessa frågor och var direktavvisande vad gällde tanken på liberalisering på jordbuksområdet. prioriterade framför alltansträngningarna atl få bättre insyn i ochklarare regler för skyddsåtgärder mot marknadsslörande import (skyddsklausulen). Vidare verkade för attföra in tjänstehandeln i ochför förberedelser för förhandlingar med , om än med ett annattidsperspektiv och delvis annan inriktning än vad föreslagit. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 97 Ministermötet kundeendast delvis uppfylla de pä sina häll mycket högt ställdaförväntningarna. En jordbmkskommitlé inrättades för att framläggarekommendationer vad gäller det fortsatta arbetet med en rad viktiga och svårahandelsfrågor pä delta område. Tjänstehandeln kommer också att bU föremål förviss granskning i ;, ocksä här har en tidsgräns satts för arbetet. En politiskdeklaration avgavs som, trots vissa tolkningsultalanden frän bl.a. EG, fär anses ha höjttröskeln för införandel av protekfionisfiska åtgärder något. I u-landsavsnittetbeslutades bl.a. alt man i skulle undersöka vilka åtgärder som kundevidtas för att öka handelnmellan och i-länder. Detta beslut kan möjligen pä sikt leda till enförhanding av det slag verkat för. Däremot gjordes ingaframsteg i skyddsklausulfrågan. Man kunde endast besluta om vissa okontroversiellahållpunkter för fortsalla förhandlingar. Resultatet avministermölel kan sannolikt inle bedömas förrän efter det att man genomförten del av uppföljningsarbetet. kommer all spela en viktig roll idelta arbete, eftersom nu övertagit ordförandeskapet i , som är del högstabeslutande organet för löpande arbete. och utveckling() Arbetet inom OECDhar präglats av atl spänningarna på det handelspolitiskafältet varit stora. SärskiU tydligt har della kommit till uttryckpå stålområdel och i de långdragna förhandlingarna med syfte att nå fram tUl en ny överenskommelse päexportkreditområdet. Vid 1981 årsministerrädsmöte fattades beslut om genomförandet av en studie ay dehandelspolitiska problem som medlemsländema kommer att möta under1980-talet. Större delen av kommittéer har engagerats för att från olikautgångspunkter ge bidrag lill arbetet och för att identifiera sädana problem. Denna kartläggning lågtill gmnd för diskussioner vid 1982 ärsministerrädsmöte och mynnade ut i beslut om fördjupade studier på flera områden. Detta kommer att resuUera i attorganisationens arbete får en starkare handelspolitisk inriktning äntidigare. Från svensk sidahar förespråkals atl organisationen som etl led i arbetet att motarbetaprotektionistiska strömningar skall sammanställa information omprotektionismens kostnader. Vidare har stor vikt lagts vid organisationens arbeteinom tjänstehandelsområdet. Det är mot den bakgmnden tillfredsstäUande att ministertådsmötetbl.a. fattade beslut om att lägga ökad vikt vid arbetet pä att underlätta detinternationella tjänsteutbylet saml attinsamla information om kostnader för protektionistiska åtgärder. I stålkommiltén har som viktigaste frågadiskuterats de amerikanska handelsåtgärdema på stålområdet. Kommittén genomförvidare studier rörande slmkturförändringaroch sysselsättningsfrågor. 7 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 5 98 Kommittén förmulfinafionella företag (MNF) och internationella investeringarfärdigställde under är 1982 en delrapport om det arbete som kommillén gjort sedan1979 års översyn av riktlinjerna för MNF och investeringsinstrumenten. Nästa översyn äger rum är 1984.Kommittén har vidare påbörjat enkartläggning av investeringsvillkor som påverkar handeln. Det är ur svensksynvinkel mycket tillfredsställande alt deltagama i det s.k. Arrangemanget förexportkrediter efter långdragna förhandlingar lyckades nå överenskommelse omen revidering av Arrangemanget, vilken innebär en skärpt disciplin på området och en höjning avräntorna. Arbete har även inletts pä atl nå överenskommelse om begränsning avexportkre-dilsubvenlionema på områden som inle läcks av Artangemangel. Strävandenaatl upprätthålla och utvidga frihandelssyslemel är i hög grad beroende av denfortsatta ekonomiska utvecklingen i världen. Utan en rimlig tillväxt kommer frihandeln att utsättas för ytterligarepåfrestningar. Den svenskaregeringen verkar därför aktivt inom såväl som i andra internationella sammanhang för en samordnadoch mer tillväxtfrämjande politik.