prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — I della sammanhang bör del ocksä ankommapå den nya myndigheten atl ge en samlad bild av vilka medel som erfordras föratt bedriva verksamheten vid riksmätplatserna. Även i övriga frågor, bl.a.frågan om nordiskt samarbete inom mätområ-det, är jag beredd att förordaförslagen i departementspromemorian. Jag avser atl senare i annat sammanhangaktualisera frågan om ell utvidgat nordiskt samarbete inom del mältekniskaområdet. I departementspromemorianföresläs all den beslutsrätt som ankommer pä provningsanslallens styrelse ochledning i egenskap av central förvaltningsmyndighet överföres på motsvarandeorgan hos den nya myndigheten. Denna bör kunna ledas av en mindre styrelse. frågor inom mäl-och provningsområdel där de två rådgivande organen inomprovningsanstallen, rådet för allmän melrologi (matrådet) resp. rådet förprovning och kontroll samt legal melrologi (provrådel) f. n. är beredande organbör i den nya myndigheten motsvarande råd i fortsättningen - i styrelsensställe -kunna fatta självständiga beslul. Remissinstanserna har allmänt varitposi- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 234 tiva till delta förslag. Flera remissinstanserhar förordat alt den närmare organisationen utreds ytterligare. Jag avser att iannat sammanhang ta initiativ lill en sådan utredning. Organisationen avmyndigheten i övrigt bör utformas i huvudsak i enlighet med den nuvarande organisationenav mät- och provcenlrum. Del ankommer påregeringen alt fastställa detaljorganisalionen för myndigheten. Som jag nämndeavses omorganisationen ske inom ramen för nuvarande resurser för verksamheten. F. n. finns 16 tjänster vid mät- ochprovcenlrum. Av dessa är 13 handläggande personal. vakanser har letttill all verksamheten under tidigare budgetår lämnal ell överskott vilket f. n.bokförs som en tillgång hos SP. Dessa medel bör överföras lill detta anslag somen ingående reservalion. Myndigheten bör , liksom kunna anlita konsulter försärskilda projekt. Verksamheten finansieras f. n. genom alt enavgift motsvarande 0,av omsättningen i den officiella provningen tas ul avriksprovplatserna saml genom avgifter från auktoriserade mät- och provplalser.Enligl lagen (1974:896) om riksprovplatser m.m. får regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer föreskriva om avgifter för officiell provning. Storlekenpå omsällningsavgiften fastställs f. n. med slöd av delta bemyndigande avstatens provningsanslalt efter samråd med riksrevisionsverkel. Jag avser all iannat sammanhang föreslå alt regerinpen i fortsättningen fastställer dennaavgift. För budgelårel 1983/84 har endast en preliminär uppskattning avverksamhetens ekonomi kunnat göras. Med utgångspunkt i all verksamheten inleskall utvidgas jämfört med nuläget vad gäller myndighetens resurser har jagberäknat kostnaderna för verksamheten lill 6,5 milj. kr. varav 2,8 milj. kr. Jag räknar med alt i budgetpropositionen 1984 kunna ge en merdetaljerad uppskattning lill slöd för statsmakternas beslut, bl.a. enredovisning av myndighetens olika inläktskäl-lor. Provningsrådel har i sill yllrande angivit allomorganisationen bör kunna genomföras fr. o. m. . Fleraremissinslanser har anfört alt omorganisationen bör anslå i avvaktan på delsden organisationsöversyn som slalskonlorel utför inom statens provningsanslalt,dels resultatet av den utredning som f. n. utför en översyn avriksprovplalslagsfiflningen. För egen del kan jag inte dela denna uppfattning.Den översyn av riksprovplalslagsfiflningen, som f.n. genomförs av en särskilltillkallad utredare, berör inte själva organisationsfrågan. Vidare kan denöversyn som slalskonlorel genomför inle ändra de grundläggande förhållandensom motiverar en organisatorisk delning av provningsanstallen. Det finnsdärför enligl min mening inga skäl atl avvakta denna översyn. Tvärtom skapasgenom etl beslut i principfrågan, enligl vad slalskonlorel själv anfört, merbestämda förutsättningar för analysen av statens provningsanstalls organisation.Statskontoret har ocksä i sill remissvar anmält atl det pågående 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 235 arbetet kan anpassas lill del beslul som fattas. Jagförordar därför att den nyamyndigheten inrättas fr. o. m. . Förprovningsanstallen i övrigt innebär de nu föreslagna organisatoriska åtgärderna atluppgifterna renodlas lill atl omfalla dels teknisk provning och kontroll jämtedärmed sammanhängande forskning, metodutveckling och rådgivning m.m., dels utfärdande av föreskrifter ochutövande av fillsyn enligt lagen(1971:1081) om bestämning av volym och vikt, lagen (1974:283) om handel med arbeten av guld, silveroch platina samt skrivmalerielkungörelsen(1964:504). Jag har tidigare, vid min anmälan av anslagel Statens provningsanslalt: Uppdragsverksamhet, anmält vissa förslag angående kontroll av färdigförpackade varorenligl lagen om volym och vikl.Vidare kommer en utredning om de framlida formerna för ädei-melallkonlroUenall påbörjas inom industridepartementet . Avskiljandet av de uppgifter som förs lill den nyamyndigheten bör för provningsanstaltens del underlätta planering ochgenomförande av återstående verksamhel. En översyn av denna har, somjagtidigare redovisat, påbörjats av statskontoret. Jag avser all senareredovisa de ålgärder som kanbli resultatet av denna översyn. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. godkänna de av mig förordade ändraderiktlinjerna för organisationen av av officiell provnings- ochkontrollverksamhet saml mättekniskverksamhel, 2. lillMät- och provcenlrum för /84 anvisa elt reservationsanslag av . Verksamheten vid marintekniska institutet, SSPA Marinlekniskainslilulel, SSPA, utför på uppdrag av myndigheter eller enskilda provningaroch undersökningar av betydelse för skeppsteknik, sjöfart och övrighavsleknik saml i den mån institutets utrustning och förhållanden i övrigtmedger det, andra provningar och undersökningar. Institutet bedriverteknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhels-område. Inslilulel leds aven styrelse. Chef för institutet är en generaldirektör. Institutet ärorganiserat på tre tekniska avdelningar, nämligen drifts- ochverksladsavdelningen, rilkontorsavdelningen och beräkningsavdelningen saml en administraliv avdelning. fanns 166 anställda vid marinlekniskainslilulel. Vid marinlekniskainstitutet lillämpas programbudgetering med följande program. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 236 Utöver uppdrag inomskeppsteknik och sjöfart som är SSPA:s traditionella verksamhel är SSPA numeraslarki engageral i uppdrag inom olika havslekniska områden, t.ex. utvecklingoch undersökningar av olika off-shore-projekl, undersökningar avokonventionella sjötransportsystem samt förbättring av miljöskyddet till havsoch längs kusterna. Den vidgning av SSPA:s verksamhel som skelt och pågår harframför allt möjliggjorts genom tillkomsten av del nya manöver- ochvåglaboratoriel (MDL). Uppdragsverksamhetenutgörs i huvudsak av forsknings- och utvecklingsarbete men även mermtinbetonade undersökningar förekommer. Uppdragsverksamhetenförutsätts lämna full kostnadstäckning. Ersätlning för utförda uppdrag ulgårenligl de priser som institutet fastställer. Medel för verksamheten anvisas f. n. underföljande anslag. Marintekniskainslilulel: Bidrag till verksamheten Anslag 1 är etlförslagsanslag som las upp med etl formellt belopp av . Under anslagelredovisas kostnader och inläkler för program 1, 2 och 3. I program 1 ingår ävenuppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras exempelvis av styrelsenför teknisk utveckling. Som inläkt under anslaget redovisas uppdragsintäklersamt medel som i mån av behov tagils i anspråk från anslag 2. Anslag 2 är ellreservationsanslag, över vilket statens bidrag utgår i första hand tillprogrammen 2 och 3, men även fill att täcka eventuellt underskoll iuppdragsverksamheten. Anslag 3 är eltreservationsanslag som skall finansiera institutets investeringar i merkostnadskrävande utrustning. Anslag I får i principinte belastas. För alt lösa tillfälliga eller säsongmässiga likvidilelsproblemför uppdragsverksamheten disponerar inslilulel en rörlig kredit iriksgäldskonloret på 2,5 milj. kr. 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Under delta anslagredovisas samtliga utgifter och inkomster för verksamheten vid marintekniskainslilulel. Följande sammanställningger en ekonomisk översikt av den totala verksamheten vid inslilulel (i 1OOO-tal kr. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 33 735 3 932 I sinanslagsframställning för /84 har marintekniska inslilulel somhuvudförslag hemställt om etl bidragsanslag av . Av della belopp är237000 kr. pris- och löneomräkning. Därutöver har marinlekniska inslilulelhemställt om en ökning av bidragsanslaget till . Motiveringarna för della framgår avföljande programvisa redovisning. föreslår vidare att den rörliga krediten i riksgäldskonloret höjs från 2,5 lill 6 milj.kr. Den svenskavarvsindustrins utveckling under 1970-talel har kraftigt förändrat marknadsbilden för SSPA. Ennedgång i beställningar från svenska varvhar skelt . I stället har dock de utländska beställningarnatotalt ökat under samma lid. Tolall sett har SSPAhittills lyckatsupprätthålla en hög omsältning på uppdragsverksamheten. Pågående och förväntad utvecklingfrämst inom det havslekniska området men även inom andra delar av verksamhetsområdet ger godamöjligheter för att efterfrågan pä SSPA:s tjänster skall komma all öka yllerligare i framliden. Den förändring somskett i uppdragsstrukturen har gjort all SSPA i allt högre grad harblivit beroende av utvecklingen på den utländska marknaden. Detta har i sin lur lett till atl SSPA utvidgat och intensifierat sin marknadsföring utomlands. SSPA håller f.n. på att bl.a. med hjälp av konsulter, somarbetar på uppdrag av Exportråd, se över och utvecklamarknadsföringsfunklionen. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 238 SSPA arbetar och kommer iallt slörre ulslräckning i framliden all arbeia i konkurrens med utländskaskeppsprovningsanstaller eller motsvarande organisationer där pris, kvalitetoch leveranslider normall är av avgörande betydelse för erhållande av uppdrag.Kunskaperna och kompetensen hos personalen saml de laboratorieresurser SSPAförfogar över ger SSPA goda fömtsättningar all konkurrera framgångsrikt omuppdragen på marknaden. Inle minsl tillgången till manöver- ochvåglaboratoriel, som är ell unikt lillskoll lill SSPA:s resurser, harförbättrat SSPA:s möjligheter härvidlag. Laboratoriet har även möjliggjort enbreddning av verksamhetsområdet. SSPA:s kostnader har dock ökat kraftigt undersenare år, bl.a. har tillkomsten av manöver- och våglaboratoriel gjort alt defasta kostnaderna ökat kraftigt. Med hänsyn till del rådande marknadslägel ochfill del uppbyggnadsskede SSPA f. n. befinner sig i har del inle varit möjliglför SSPA all få full kostnadstäckning på alla uppdrag. SSPA räknar därför medatt inle kunna uppnå del ekonomiska målet full kostnadstäckning de närmasteåren. Med anledning härav har regeringen genom beslul medgivUSSPA vissa eftergifter budgetåren 1981/82-1985/86 vad gäller kravet påförräntning av utmslningskapilalel i manöver- och våglaboratoriel. SSPA redovisar förbudgelårel 1981/82 elt underskott i uppdragsverksamheten på 3,5 milj. kr. föreextra ordinära inläkler och kostnader. I syfte alt förbättra institutetsekonomi planerar SSPA olika ålgärder för alt dels öka effektiviteten ochproduktiviteten inom organisationen, dels genom en målinriktad satsning påmarknadsföringen öka efterfrågan på SSPA:s tjänster. För att kunnaeffektivisera verksamheten krävs även en modernisering och förbättring av delarav den tekniska utrustningen. SSPA har i della syfte tagit fram etlinvesteringsprogram. Vidare planerar SSPA en fortsatt utveckling avmarknadsföringsfunktionen. En förutsättning för atlSSPA skall kunna bedriva uppdragsverksamheten framgångsrikt är alt den hålleren hög teknisk-vetenskaplig standard. Det är därför viktigt all del finnsutrymme för en egen långsiktig forsknings- och ulvecklingsverksamhet. Medhänsyn lill den snabba tekniska utvecklingen inom verksamhetsområdet och lillSSPA:s och den berörda svenska industrins konkurrensläge är del angelägel attdenna forskning inte eftersatts. Den egna forskningenfinansieras med medel från bidragsanslaget. Detta har under senare ärsuccessivt minskat, vilket i sin tur lett till en minskning och omprioriteringav den egna forskningsverksamheten. I nuvarande ekonomiska läge har SSPAnödgals atl prioritera sådana forskningsaktiviteter som endast på relativtkort sikt kan förbättra den ekonomiska situationen. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 239 I sin roll somforskningsinstitut anser emellertid institutet del angelägel all få etl vidgatriskkapital för forskningsverksamheten som gör del möjligl för institutet atlsalsa på forsknings- och utvecklingsprojekt inom nya områden som på längre siktkan komma alt bli viktiga för svensk industri. Den arktiska miljön anses allmänt bli ellviktigt område för kommande utvinning av havsresurser. kommer alt ställanya och annoriunda krav på de farkoster och andra konstruktioner som skallanvändas i dessa farvatten. För all bygga upp en beredskap inför kommandeutveckling planerar inslilulel all slarla ell forskningsprojekt angående marinaaktiviteter i arktisk miljö. För detta ändamål begär institutet en höjning avbidragsanslaget med . för budgelårel 1983/84. Projektet avses allbedrivas i samarbete med svensk varvsindustri. 1 arbelel skall bl.a. ingå attklara ut behovet av och förutsättningarna för all anskaffa elt islaboratorium. Tillmyndighetsuppgifterna hänförs behandling av remisser och förfrågningar fråndepartement och statliga myndigheter, diverse uiredningar, studiebesök ochvisningar saml viss informations- och biblioteksverksamhet. För myndighetsuppgifternaberäknar institutet medelsbehovel lill . för budgelårel 1983/84enligl huvudförslaget. SSPA:s ekonomiskaresullal har försämrats de senasie åren. För budgelårel 1981/82 redovisadeSSPA en föriust på drygt 2 milj. kr., vilket motsvarar av de totalakostnaderna. Resultatförsämringenberor i första hand på de förändringar som skelt och alUjäml pågår inom SSPA:smarknadsområden. Nuvarande svårigheter för och varvsindustrioch rederinäring har gjort alt efterfrågan inom framför allt shipping-området,som är SSPA:s traditionella och slörsla verksamhetsområde, minskal. Samtidigtär konkurrensläget sådant all del inle varit möjligl atl höja priserna päuppdragen i takt med kostnadsökningarna. Två områden som anses vara de mest expanderadeoch intressanta för SSPA är offshore saml fartyg och farkoster förmarinmilitära ändamål. En förskjutning av verksamheten mot dessa områden hardärför påbörjats. Delta ställer krav vad avser exempelvismarknadsföringsinsatser på nya marknader öch utveckling av kompetensen. SSPAhar därför bl.a. utvidgat och intensifierat sin marknadsföring och häller f.n. pä atl se över och utveckla marknadsföringsfunklionen. Vidare har projekten ändrat karaklär lill allbli mer omfallande och komplexa. Den vidgning av SSPA:s verksamhel som skeltoch pågår har framför allt möjliggjorts genom tillkomsten av del nya manöver-och våglaboratoriet (MDL) som invigdes . Laboratoriet som är enlämli- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 240 gen unik resurs gör del möjligt för SSPA atlgöra fier och mer avancerade undersökningar inom såväl nuvarande som nyaarbetsområden. Detta släller nya och annorlunda krav på organisationen, delsvad gäller rutiner för etl effektivt utnyttjande av MDL, dels vad gällerskapande av en effektiv och flexibel projektorganisation. Enligl SSPA:sbedömning är del dock inle möjligl all uppnå det ekonomiska målet fullkostnadstäckning för MDL . I budgetpropositionen 1982(prop. 1981/ 82:100 bil. 17 s. 181) förordade därför föredraganden altinstitutet skulle medges vissa eftergifter vad gäller kravet på avskrivning ochförräntning av ulmstningskapilalel i MDL. På uppdrag av regeringen inkominslilulel med förslag lill plan för senareläggning avkapitalkostnaderna för laboratoriet. Regeringen beslöt att SSPA förbudgetåren 1981./82-1984/ 85 får anstånd med atl betala in lika stort belopp avräntekostnaderna för ulmslningskapilalel som institutets underskott uppgårlill, dock högsl med 2,6, 2,2, 1,1 resp. 0,5 milj. kr. för budgetåren underperioden. Efter /86 fastställs den ackumulerade skulden och läggstill institutets förräntningspliktiga statskapital per ochförräntas enligl statens avkaslningsränla. Skulden amorteras med 1/35 . Sammanfattningsvis kankonstateras all förutsättningarna för SSPA:s verksamhel väsentligen förändrats desenaste åren och alt nya krav ställs på organisationen. Ett ytterligareförhållande som bör nämnas i detta sammanhang är atl delegationen församordning av havsresursverksamheten (DSH) tagit fram ell program avsett atlligga till grund för de svenska insatserna på bl.a. havsteknikområdet. Då SSPAutgör en kvalificerad svensk resurs på della område torde del även vara avbetydelse att i en organisationsöversyn precisera den roll som SSPA kan fylla ien svensk havsteknisk satsning. Mol denna bakgmnd har statskontoretpåbörjat en översyn av och arbetsrutiner. Översynenberäknas vara slutförd . Jag återkommer lill denna fråga vid minanmälan till statsbudgeten för budgelårel 1984/85. Dä fömlsällningarna förSSPA:s verksamhet ändrats på del säll somjag har anfört avser jag ocksåatl genomföra en sädan översyn av institutets målinriktning. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill : Uppdragsverksamhet för /84 anvisa etlförslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 241 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Som framgår av minredogörelse under anslagel lill uppdragsverksamhet föreslår marintekniskainstitutet all bidragsanslaget höjs till . Jag förordar alt anslagelför nästa budgetår förs upp med . Anslaget har beräknats medutgångspunkt i huvudförslaget. Efter samråd med chefenför förordar jag all den rörliga krediten iriksgäldskonloret höjs lill 6 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenatl 1. bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret all ställa en röriig kredit av högst 6000000kr. lill marinlekniska institutets förfogande, 2. lill MarintekniskainstUutet: Bidrag till verksamheten för budgelårel 1983/84 anvisa ellreservationsanslag av . 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagel bestridsinstitutets investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Utmstning som haranskaffats med anlitande av anslagel tillförs institutets utmstningskapital.Medel motsvarande avskrivning och förräntning av utmstningskapital omförs tillsärskild inkomsttitel på stalsbudgeten. SSPA arbetar på enmarknad med stark inlernafionell konkurrens, där laboratorieresurserna ulgörvikliga konkurrensmedel. För atl bibehålla och stärka SSPA:s konkurrenskraft ärdet nödvändigt all följa upp marknaden och anpassa SSPA:s resurser fillaktuella krav. Del innebär bl.a. aktiva insatser pä all utveckla och förbättrabefintliga laboratorieresurser och i lika hög grad de för verksamhetennödvändiga basresurserna (som produktion av försöksutmstning etc). I elllångsiktigt perspektiv släller marknaden krav på laboratorieresurser inom nyaområden vilka till en del kan mötas genom förändringar av befintligaanläggningar, men vilka också fordrar nya anläggningar. Utveckling av nyalaboraloreresurser har varit och bör vara en integrerad del av SSPA:sverksamhet. Denna utveckling 16 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 242 har inneburit dels att marknaden har kunnat få sinaönskemål bällre tillgodosedda, dels all SSPA tillfört marknaden nya idéer ochaspekter. Delta innebär i sin lur att SSPA har kunnat utveckla sinakonkurrensmedel- teknisk kvalitet, laboratorieresurser, leveransfid och pris - i positiv riktning. Institutet anser vidareatl del är angelägel all denna utveckling fortsätter framgent. SSPA har förnärvarande laboratorieresurser som renl formellt relativi väl täcker SSPA:smarknadsområden. Delar av dessa resurser är emellertid föråldrade ochmotsvarar ej längre de krav som ställs från marknaden. Den totalaåleranskaffningskoslnaden exkl. lokaler är över 160 milj. kronor, vilket skallställas i relation lill ulruslningsanslagel på 1,5 milj. kronor /82. Om utmstningsanslagel hälls kvar på denna låga nivå kommerdel atl innebära en fortlöpande reell värdeminskning av institutets resurser. För all bibehållaoch stärka SSPA:s konkurrenskraft anser institutet alt del därför är nödvändigtall förnya och utveckla dess resurser medelst investeringar i ersättningar avbefintlig utmstning och uppbyggnad av nya resurser. SSPA:sinvesteringsprogram har delals upp i dels upprustning och utveckling av befintliga resurser, delshelt nya laboratorieresurser. Här angesendasi ell program för de mest angelägna investeringsbehoven avseendede befintliga anläggningarna. SSPA anser att följande objekt börinrymmas i invesleringsanslagel : ny mätvagn för skeppsprovningsrännan ny mätseklion för kavilationstunnel 2 löpande komplettering av övrig utrustning speciellt vadavser offshore-försök. För budgetåren1983/84-1984/85 planerar institutet all anskaffa ny vågbildare förskeppsprovningsrännan, viss modernisering av verksladsut-mslningen saml visskomplettering av utrustning speciellt avpassad för offshoreförsök.Under perioden påbötjas även projektering av fördjupning av MDL, nymätseklion för kavilationstunnel 2 saml. förbereds fortsatt modernisering av verkstaden. Mot bakgmnd avovanslående föreslår SSPA all utmstningsanslagel /84 höjs fill 4800 kkr. Jag har tidigarevid min anmälan av anslagel : Uppdragsverksamhetredogjort för de eftergifter i kravet på avskrivning och förräntning somgäller för institutets manöver- och våglaboralorium. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 243 För kompletterings- och ersättningsanskaffning avutrustning under nästa budgetär har jag beräknat ell medelsbehov av 1,5milj. Jag hemställer altregeringen föreslår atl lillMarintekniska institutet: Utrustning för /84 anvisa elt reservationsanslag av 1 500000kr. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag () är etl samfund av invalda ledamöter verksamma inom teknisk vetenskap,industriell produktion och ekonomi. IVA:s syfte är atl lill samhällels gagn främjaingenjörsvelenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på all följa,analysera och informera om den tekniska utvecklingen saml all skapa kontakter ochinitiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som i sin nuvarande form utgått /69,(jfr prop. 1968:68 s. 57, SU 1968: 131,rskr 1968:304) ulgör statens slöd fill IVA:s grundläggande verksamhel. Denna verksamhel omfattar IVA:sledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhet och bibliotek, delar avIVA:s utrednings- och framlidssludieverksamhet,IVA:s ullandssekrelarial samt den ullands-orienterade kontakt- ochinformationsverksamheten. beräknarall en oförändrad ambitionsnivå för anslaget kräver én uppräkning med 320000 kr.Dämlöver har hemställt om en ökning av bidraget med . för en utökadutrednings- och informationsverksamhet saml med . för all utöka den statligaandelen av IVA:s finansiering. Vidare har IVA äskat . som kompensation för avskaffadIjänstebrevsräll. IVA beräknar kostnaderna för sin gmndläggande verksamhelunder innevarandebudgetår lill 18,2 milj. kr. Av detta belopp svarar staten för 3,2 milj. kr., dvs.18% av kostnaderna medan IVA själv svarar för resterande andel. Denövriga verksamheten vid IVA omfattar dels projektverksamhet dels service lill andra organ. IVA anser del angelägel alt åstadkomma en ökadbasfinansiering av projektverksamheten, bl. a. genom alt en del av IVA:segna medel frigörs för delta ändamål. fömtsätter atl staten i högreulslräckning än f. n. finansierarden gmndläggande verksamheten. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 244 Jag har för nästa budgetär beräknat en höjningav statsbidraget till IVA med 0,5 milj. kr. Anslagel bör således räknas upptill 3,7 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår rikdagen alt till Bidrag tittIngenjörsvetenskapsakademien för /84 anvisa ell anslag av . 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag