prop · G603151 · 1982-12-31 00:00:00 — Det är viktigt att företagens finansieringsvillkor formas så attett löpande utvecklingsarbete inom förelagen stimuleras. Samma resonemanggäller komtnunerna och förvaltarna. Denkraftiga ökning av FoU-volymen som rådet förspråkar måste ha stor tyngd i detföretagsnära utveckhngsarbetet. De senaste fem årens omfattande energiforskninghar visat att samordnade insatser från statsmakterna och näringslivet harkunnat engagera kvalificerade personer och institutioner i FoU-arbetet. Enkraftsamling från statsmakternas sida kring Prop.1982/83:151 74 enlångsiktig byggpolitik skulle få mycket stor betydelse för att srimulera ökad FoUinom byggsektorns olika områden. Avgörande för utveckhngstakten totalt settblir, enligt rådets bedömriing, tillgången på kompetenta forskare ochforskarmiljöer. BFR bedömer att rådetsverksamhet mot slutet av nästa treårsperiod 1984/85-1986/87 - kan behöva varadubbelt så stor för att de samlade insatserna skall bli så effektiva sommöjligt. Den del av en ökad samlad satsing som rådet bör åta sig gäller främstbyggnadsteknisk forskning, forskning om planering och om samhällsekonomiskaaspekter på byggsektorn. Huvudinriktningen bör gälla grundläggande,kunskapsuppbyggande forskning och utveckling, systeminriktad forskning ochutveckling samt experimentbyggnadsverksamhet. 1982/83:151 75 Sammanställning av remissyttrandena över byggforskningsrådetsrapport (G 13: 1982) Byggsektorn Behov av forskning och utveckling under1980-talet. Rapportenhar remissbehandlats med byggnadsforskningsutredningens betänkande(Ds Bo 1982: 2). Yttranden har efter remiss avgetts av samtliga i bilaga 1: 2uppräknade remissinstanser utom statens råd för byggnadsforskning (BFR). Rådethar inte anmodats eller beretts tillfälle att yttra sig över rapporten i fråga. Inledningsviskan nämnas att av de yttranden som har inkommit från 50 myndigheter ochorganisationer, har man i 41 fall behandlat rådets rapport. Flertalet remissinstanserhar med intresse tagit del av rådets analys av behovet av forsknings- ochutvecklingsinsatser . Beskrivningen av de allmännautvecklingstendenserna och deras följder för forskningsbehovet inom olikaproblemområden anses ambitiöst genomförd. Skriften ger därför ett värdefulltunderlag för de diskussioner som måste föras om inriktningen av forskningenunder . En prioritering av de olika områdena skulle dock enligtremissinstanserna ha varit önskvärd. Teknikoch produktion FoU inför 1990-talet () finner liksom BFR att det är motiverat att prioriteraforskning kring teknik och produktion. Med tanke på den allt större andelenreparations- och ombyggnadsverksamhet både i och utomlands stödjerverket BFR:s förslag om teknikupphandling vad avser utveckling av nya material,verktyg, arbetsmetoder, organisationssystem m. m. och som är inriktad påreparations-, ombyggnads- och tillbyggnadssektorn (ROT-sektorn). IndustrinsByggmaterialgrupp framhåller att den förväntade utvecklingen inom byggsektornpekar på ett successivt ökat forskningsbehov inom i första hand tre områden,nämligen ombyggnadsverksamhet finkl. energihushållning), krav på ökadbeständighet hos och mindre underhåll av material och konstruktioner samtexportverksamheten. Stockholmskommun delar BFR: s uppfattning att det är angeläget med en kraftfullforsknings- och utvecklingsinsats när det gäller ombyggnad, upprutning ochförtätning. Det är nödvändigt att projekteringsmetoder, byggteknik,byggledning, byggadministration etc. utvecklas och anpassas till deförutsättningar som gäller vid ombyggnad och komplettering. De föreslagnateknikupphandlingsprojekten stämmer väl med kommunens intentioner. Kommunenpekar också på behovet av forsknings- och utvecklingsinsatser rörandeupprustning och förnyelse av äldre arbetsområden. Prop.1982/83:151 76 Svenska menar att de annorlunda krav somstadsförnyelsen ställer på olika slag av teknik i vidaste bemärkelse ocksåmotiverar en betydligt klarare prioritering av forskning inom denna sektor, änden som rådets rapport ger uttryck åt. betonar också behovet aven intensifierad FoU-verksamhet avseende stadsförnyelse och då med tonvikt påombyggnads- och underhållsfrågorna. () menar dock att det är optimistiskt att tro att man inomombyggnadsverksamheten kan göra tekniska genombrott i denomfattning som BFR förfäktar. Rapporten har enligt styrelsens uppfattning enövertro på teknikupphandling som medel. Styrelsen pekar emellerfid påatt reparations- och ombyggnadsverksamheten kommer att öka. Utvecklingsarbetebehövs för att pröva lämpliga genomförandeformer både vad avser projektering,upphandling och produktion. Former som underlättar bestämning av kvaliteteroch som ger en effektivare kostnadsstyrning måste utvecklas. betonar särskilt behovet av forskning ochutveckling kring ombyggnadsfrågor. Större resurser bör avdelas för företagsanknutetutvecklingsarbete på detta område. Därvid måste särskild uppmärksamhet ägnas deomfattande byggskadorna, åtgärder för att reparera dessa samt utveckling avmaterial med goda långtidsegenskaper. Byggstandardiseringen(BST) finner att datorisering inom byggbranschen kommer att ske i ökadomfattning. Byggstandardiseringens uppfattning är att byggbranschensdatorisering skall ske med utgångspunkt från branschgemensamma system ochprogram som möjliggör ett enkelt informationsutbyte mellan alla i byggprocesseninblandade parter. BST vill medverka till en sådan utveckling men framhållerockså nödvändigheten av en samordnad FoU-insats för att kunna genomföra dennamålsättning och skapa förutsättningar för ett meningsfulltstandardiseringsarbete. Liknande synpunkter förs fram av . () fäster liksomBFR uppmärksamheten på att som ny byggteknik och nya normer införs,måste riskerna för oönskade och oväntade effekter både på byggnader och på inomhusklimatbeaktas. finner att nya byggnadsmaterial ochtekniker kan skapa okända hälsoproblem som borde förebyggas genomforskning. () menar attforsknings- och utvecklingsverksamheten har en väsentlig uppgift när det gälleratt utveckla bra material och teknik. Mögel- och rötskador är exempel på vadsom inträffar om FoU-verksamheten ligger efter. () pekar också på attreparationer av byggskador, ökad beständighet och goda långtidsegenskaper hosmaterial är viktiga insatsområden. Till beständighetsområdet bör i detta fallkopplas insatser inom drift och underhåll i byggnadsbeståndet. 1982/83:151 77 visarspeciellt på behovet av ett säkrare tekniskt underlag med en mer fullständigutvärdering där den tekniska provningen har stor betydelse. Provningsanstaltenframhåller även problemet med negativa effekter av olika tekniktillämpningar.Dessa kan vara av miljökaraktär, men även av säkerhets-, arbetarskydds- ellerolycksfallsnatur. Den framrida tekniska utvecklingen kommer generellt att fåarbeta med dessa problem. Sammantaget kommer utvecklingen att ställa krav påsäkrare teknisk utvärdering innan olika material, komponenter och system tas ibruk. Byggnadsstyrelsenmenar att det inte är särskilt angeläget att utveckla nya material då detgäller reparation och ombyggnad. Det är däremot vikfigt med nya verktyg ocharbetsmetoder och kanske framför allt maskiner som är speciellt anpassade förombyggnad. Det kan gälla borrmaskiner, transport- och lyftdom m. m. Utvecklingdär betyder även mycket för arbetsmiljön. Enligt styrelsens erfarenhet ärinstallationerna ett besvärligt område vid ombyggnad. Byte av ledningar,trummor och dylikt medför ofta stora ingrepp i byggnadsstommen, vilket gör attdetta blir en tung ekonomisk post. Utvecklingsarbete för att åstadkomma godalösningar på detta område kommer att ha stor betydelse för ett projektslönsamhet. IndustrinsByggmäterialgrupp anser att en ökad ombyggnadsverksamhet kommer att kräva enomfattande forskning. I detta arbete ingår bl. a. förändringarna i stadsbilden,energiförsörjningen, grunder och grundläggningar samt bedöhiningsunderlag förombyggnad eller förnyelse av det befinfliga byggnadsbeståndet. Tekniskutveckling av material och konstrukfioner samt arbetsmetoder är viktiga liksomstudier om möjligheter till prefabriceringsmetoder av material och komponenter,lämpliga hissanordningar och andra åtgärder i det befintliga byggnadsbeståndetför anpassning fill ohka krav och önskemål. Provningsanstaltenanför att det vid ombyggnad är viktigt att den tek-. niska utvärderingen är såsäker att inte nya problem byggs in i det äldre byggnadsbeståndet. Detta är jui hög grad till sin tekniska funkfion en följd av sin tids erfarenhet. Byggstandardiseringenmenar också att för att erhålla bättre material och konstrukfioner måste enutveckling av provningsmetoder och utvärderingssystem skapas så att man påbasis av dessa kan ge säkra utsagor om långtidsegenskaper. Detta är enförutsättning för att kunna åstadkomma teknisk/ekonomiskt optimala lösningarför produktion och förvaltning. BST ser det som en angelägen uppgift attstandardisera sådana metoder och utvärderingssystem. Därigenom ges möjlighetertill jämförelse mellan provningar utförda vid ohka provningsinstitutioner ellervid olika fid-punkter. () finner att den av rådet prioriterade ROT-sektorn är av särskilt intresseför ämbetet, vars sektorsansvar till stora delar berörs av verksamhet ochåtgärder i befinflig bebyggelse. Innehållsmässigt anser ämbetet att denprogramförklaring som rådet presenterat är 1982/83:151 78 viktig och att stora insatser kommer att behövas. Ämbetetfinner dock att forskningen kring den befintliga byggnadsmassan synespåfallande undervärderad i förhållande till nybyggnads- och energiforskningen. Arbetarskyddsfonden konstaterar att arbetsmiljöfrågornahar fått ett begränsat utrymme, trots att byggsektorn inrymmer många mycket besvärligaarbetsmiljöproblem och trots att rådets position som "bransch"-finansiärborde ge goda möjligheter till ett helhetsgrepp över arbetsmiljöfrågorna inombranschen. Styrelsen vill understryka vikten av att arbetsmiljöforskningenintegreras med sådan forskning som syftar till nya produkter och nyaarbetsmetoder. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) erinrar om attträteknik och materialteknik, där polymera material - plaster - ingår, tillhörde s. k. prioriterade områdena vid STU. Områdena är snabbt växande och av storbetydelse för den svenska industrins konkurrenskraft och utveckling. Inom dessaområden bedrivs givetvis omfattande FoU-arbeten finansierade frånolika källor, av vilka STU tillför betydande medel. stryker under att en effektivareenergihushållning i byggnader kräver forskning som gör det möjligt attförbättra klimatskalet men också ventilations- och uppvärmningssystemen. Enintegration av konstruktions-, installations- och materialkunskap behövs föratt få nivåhöjande kunskaper. bedömer att intensifierad forskningoch praktisk försöksverksamhet på dessa områden kan leda fram till betydande utvecklingav bättre byggsystem. delar BFR: s uppfattning att störreenergibesparingar kan göras vid nyproduktion än vid ombyggnad. Enligt tidigarekonstaterande kommer en väsentlig del av den framtida byggnadsverksamheten atthandla om ombyggnad varför forskning och utveckling då det gäller energibesparingdär förefaller särskilt angeläget. Forskning om hur äldre hus fungerar då ytterskaletblir tätare torde vara en viktig uppgift. Sveriges Bostadsföreningars ()framhåller att det med hänsyn till energihushållningens betydelse för enekonomiskt effektiv förvaltning, och till de beslut som fattats om denlångsiktiga energipolitiken, är det rimligt att energifrågorna även i framtidenfår stort utrymme i rådets verksamhet. () anför att en alltförensidig prioritering av områdena teknik och energi kan leda fill bristfälligahelhetslösningar. En byggnadsdels tekniska utformning bör bedömas också i sittfunktionella och estetiska sammanhang. Människans sätt att bruka, förvalta,sköta och värdera miljön bör prägla även det tekniska utvecklingsarbetet. Prop.1982/83:151 79 Framtida energiförsörjning av bebyggelsen () anser ilikhet med BFR att betydande forskningsinsatser kommer att krävas under1980-talet, men stryker också under att omställningen av energisystemet kräverkonsekventa åtgärder även på en rad andra områden. Byggnadsstyrelsenfinner att BFR på ett värdefullt sätt ställt samman de problem och behov somfinns inom energiforskningsområdet. Forskning och utveckling med uppdelning iflera steg kan vara en rimlig arbetsmodell. Provningsanstaltenanser också att redovisningen av en stegvis övergång till nya energisystem geren klar och, väsentligen rimlig bakgrund till de förändringar som kan väntas.Erfarenheterna på energiområdet understryker det angelägna i att nyatekniker prövas i fillräcklig utsträckning. Vikten av planering av insatserför teknisk provning och utvärdering bör understrykas. Inte minstexperimentbyggnadsverksamheten har visat att den i hög grad bör inskränkas fillsådana projekt där komponenter och system är utprovade. En utvärderingsform,som i dessa sammanhang bör nyttjas ytterligare, förutom teoretiska studier ochlaboratorieundersökningar, är undersökningar i speciella provhus. SIB finner att det behövs fortsatt forskning om de olikaenergisystemens funktion, för att bättre och energisnålare system inte baraskall konstrueras utan också fungera i praktisk drift. stryker också under behovet av enomfattande energiforskning för att få underlag för åtgärder som kan ökaenergisparandet och för att få en sådan inriktning av förbrukning, sparande ochproduktion av energi att de övergripande målen på energiområdet uppfylls. Stockholmskommun finner att behovet av sammansatta lösningar, optimeringar inom helasystem och av en helhetssyn präglad energiforskning är eftersatt inom tidigareoch pågående energiforskning. Ett systeminriktat utvecklingsarbete måste varaupplagt så att alla förutsättningar och konsekvenser belyses vid val av ettenergiförsörjningssystem inom ett avgränsat område. De steg som prioriteras istrategiskt syfte måste därför vara administrativt eller organisatorisktavgränsade, ej tekniskt. Planverketdelar BFR: s bedömning att en övergripande energiplanering behövs och att denäven har en tydlig geografisk dimension. En betydande metodutveckling krävs föratt åtgärder i det korta tidsperspektivet ska kunna göras på ett sätt som inteförsvårar andra lösningar på lång sikt och för att finna former även för denregionala nivåns medverkan i samspelet stat - kommun. Verket delar ocksåbedömningen att problemen kring införandet av lokala energikällor blir föremålför forskning. Inom energiområdet behöver också bebyggelsestrukturen, dessenergiegenskaper och alternativa utvecklingstendenser belysas bättre för attvärmeförsörjningsfrågorna skall kunna behandlas och inordnas i de normalaplaneringsrutiner som utvecklas för bebyggelseplaneringen. Här finns enligtverkets mening ett forskningsfält som bör få ökade resurser. Prop.1982/83:151 80 framför, när det gällerenergiplanering och problem i samband med införandet av lokala energikällor,liknande synpunkter som planverket. () delar rådetsbedömning att de senaste årens omfattande satsningar pä forskning ochutveckling nu avkastar resultat, men att en fortsatt kraftig satsning ärnödvändig för att man skall få genomslag för nya tekniker. Byggstandardiseringen menar att energiforskningen i detlånga perspektivet är energiforskningen en av samhällets viktijgasteforskningsområden både för att komma till rätta med nationens balansproblem ochför att minska kostnaden för bostadsuppvärmningen för den enskilde boende. Enökad kunskapsuppbyggnad inom detta område kommer också att medföra behov avökade standardiseringsinsätser. pekar på att i rådets rapport nämns intede problem som kan uppstå i samband med att det kan vara svårt atl få de boendeatt acceptera och hantera nya produkter och svårigheten att få fram en serviceorganisationsöm klarar underhåll och reparationer av dessa. En del problem har redan visatsig och fler kommer säkert att uppstå. Enligt verkets uppfattning är det även ifortsättningen angeläget att initiera och stödja sådan forskning. Man bör ocksåbedriva FoU-aktiviteter för att förebygga eventuella negativa bieffekter av nyaenergisystem. Planering, bostadsförsörjning och förvaltning instämmer i rådets bedömning att den kommunalaplaneringen står inför delvis nya krav. Om kommunerna skall klara de stora ochsvåra förändringar som förestår behöver forskningen kring planeringssystemenoch deras roll i det kommunala beslutsfattandet ges hög prioritet. Renaforskningsprojekt måste förenas med kommunalt utvecklingsarbete. Planverketdelar alltså bedömningen att de statliga insatserna bör ökas kraftigt förutvecklingsarbete på reformer, lösningar och experiment som kommunerna kantillämpa i sitt praktiska planeringsarbete. Införandet av en ny plan- ochbygglag bör ge goda förutsättningar att samla erfarenheter från introduktionenav ett stort lagkomplex. En sådan forsking bör ges hög prioritet. Defrågeställningar, bostadsfrågorna och den byggda miljöns behandling, somutvalts är också viktiga forskningsområden. Det bör enligt planverkets meningklart uttalas att rådet har ansvar också för forskning kring planeringoch administration. SIB pekar på att kommunerna i större utsträckning äntidigare tvingas ta ställning i konflikter mellan olika intressen. Det skaparett behov av att undersöka hur dessa konflikter rörande markanvändning ochbebyggelse skall hanteras. TCO framhåller att en långsiktig politik inom byggsektornförutsätter en 1982/83:151 81 Utveckling av formerna för samhällsplanering, i vilkenkommunerna har en viktig roll, måste få central betydelse i det kommandeutvecklingsarbetet. Härvid bör beaktas att en god samhällsplaneringförutsätter ett nära samarbete mellan olika samhällssektorer, bl. a. mellanbyggnadssektorn, , hälso- och sjukvården. Föreningenför samhällsplanering (FFS) betonar vikten av att forskning omsamhällsplanering och planering ges ökade resurser. Föreningen anseratt större uppmärksamhet bör ägnas åt planeringens villkor. Ävenplangenomförandet bör ges större utrymme, liksom de kommunalekonomiska ochsamhällsekonomiska följderna. För detta måste organiseras långsiktigtarbetande forskargruper. () anser också att den framtida byggforskningen börinriktas mot samhällsplaneringen och de styrmedel och redskap som kan användasi översiktlig planering och detaljplanering för att ge förutsättningar för godamiljöförändringar. Det är t. ex. angeläget att studera hur översiktligplanering kan bidra till energisparande vad gäller transporter och lokaliseringav bebyggelse. Socialstyrelsenmenar att den framtida kommunala planeringen måste ges en bred ekonomisk ochsocial inriktning mot den enskilda människans välfärd. a. sektoriseringenav forskningen innebär då svårigheter att göra önskvärda studier om socialakonsekvenser av olika planer. Styrelsens förhoppning är att den omfattandeforskningsinsats som projektet med planering innebär, får karaktär avövergripande utvecklingsplanering med höga krav på socialt kunskapsunderlagoch att den ger stöd till en socialt inriktad områdesplanering. Styrelseninstämmer i rådets bedömning att forskning och utveckling rörande planering ochbostadsförsörjning bör öka kraftigt. Planverketdelar också rådets bedömning att en effektiv bostadsförsöijning ochfastighetsförvaltning har central betydelse för kostnadsutveckling och boendekvalitet,vilket är av särskild betydele i en situation med begränsade ekonomiskaresurser. Inför 90-talet behövs kraftfulla forsknings-och utvecklingsinsatsersom grund för den betydelsefulla tekniska utveckhngen för byggandet ochförvaltningen. Stockholmskommun framhåller att det saknas en framförhållning och kunskap om hur denkommunala infrastrukturen och problemen skall hanteras. Behovet avbesparingar går bl. a. ut över underhåll och reinvesteringar. Forsknings- ochutvecklingsverksamhet som belyser den kommunala ekonomins förutsättningar,utvecklingstendenser och alternativa möjligheter att hantera problem ochbrister i infrastrukturen och den kommunala servicen är därför viktig. Arbetarskyddsfondenstryker under förutom bostadsmiljön - även övrig byggd miljös stora betydelsefrån fondens utgångspunkter. Miljö- och byggnadsplanering inom näringsliv,förvaltning m.m. ger förutsättningar- 6 1982/83. 1982/83:151 82 naoch begränsningarna för hur arbetsmiljö och arbetsorganisation kan utformas. IndustrinsByggmaterialgrupp finner att man bör pröva olika möjligheter att åstadkommarationella anläggningar bl. a. inom långvården, skolväsendet etc. för attåstadkomma intressanta ekonomiska lösningar. Systemupphandling inom ramen förteknikupphandling och andra utvecklingsmöjligheter bör studeras. Transportforskningsdelegationen(TFD) framhåller att det har gjorts och görs betydande insatserinom området bebyggelse och transportsystem, både i och utomlands. Omman ändå av olika skäl anser att man bör bygga upp en mer långsiktig verksamhetinorri området synes dock även energi- och miljöaspekter böra inkluderas i dennaforskning. Viss forskningsverksamhet på området pågår vid bl. a. Umeåuniversitet och . Sådana insatser kan med fördelfinansieras av flera medelsbeviljade organ. Fortsatta insatser på kollektivtrafikområdetbedöms även av TFD som viktigt. () framhåller behovet av forskning om t. ex. sambandetmellan den byggda miljön och de förflyttningsmöjligheter som finns. Hurpåverkar den byggda miljön trafiken och de människor som färdas där, elleromvänt, hur påverkar trafiken den byggda miljön utifrån aspekter kringsäkerhet, barriäreffekter, miljö, energi etc. () finner det angeläget att forskning och utveckling rörande bebyggelse ochtransportsystem inom tätortsregionerna. Det återstår ännu mycket att göra närdet gäller att utforma bebyggelser som skapar en god trafikmiljö. Det ärönskvärt att trafiksäkerhetsfrågor i ökad utsträckning beaktas i detta arbete.Av intresse därvidlag är bl. a. planverkets allmänna råd gällandebyggnadsstadgans tillämpning vid planläggning (TRÅD). () konstaterar med tillfredsställelse att rådetuppmärksammar såväl behovet av bättre och mer omfattande kunskaper ombebyggelsemiljön och naturmiljön och de nya möjligheter som bl. a. utvecklingeninom datatekniken och Qärranalysen öppnar som behovet av nya och utveckladegenomförandemöjligheter, inte minst i samband med stadsförnyelse. Detta börleda till att forskning inom lantmäteriets verksamhetsområde i ökadutsträckning kommer till stånd och blir finansierad genom byggforskningen. Socialstyrelsenpoängterar att samhällets bostadspolitiska målsättning att göra goda, sunda ochrymhga bostäder tillgängliga för alla människor är ett viktigtforskningsområde. Hit hör givetvis bostadsförsörjningens ekonomiska sida.Styrelsen menar emellertid att rådet i sin skrift ser frågan om att åstadkommalägre bostadskostnader främst som en fråga om bättre teknik och rationellareproduktion. Enligt styrelsens mening bör problemet med de höga kostnaderna sesi ett vidare samhällsperspektiv. Man bör då också diskutera olika socioekonomiskagruppers möjligheter att bära de Prop.1982/83:151 83 ökandebostadskostnaderna samt fördelnings- och välfärdspolitiska effekter av olika subventioneringsformeri boendet. En viktig fråga är också de nödvändiga samhällsekonomiska analysernaav förutsättningarna att reducera särboendet för grupper som behöver stöd ochhjälp och en motsvarande ökad tyngdpunkt på ordinärt boende. För närvarandepågår en sådan omvandling av den sociala sektorns verksamheter som fåråterverkningar i andra sektorer. Den bör i hög grad uppmärksammas i forskningoch utveckling om bostadsförsörjningen. De grupper som har svårast att göra egnabostadsval - t. ex. de äldre och de fysiskt och psykiskt handikappade - bör ien förändringssituafion särskilt beaktas. FoU-arbetet skulle kunna inriktas påhur man generellt ökar tillgängligheten för dessa grupper, men också hurkvardröjande s. k. standardbrister - som i första hand drabbar dem - skallkunna avhjälpas. SIB konstaterar att detökade intresset för ombyggnad och stadsförnyelse har medfört att frågan ombostadsförsörjningens inriktning och omfattning blivit ett av de centralaproblemen.