prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 2 Driftav forskningsstationer, förslagsanslag 3 Utmstning,reservationsanslag 4 Europeisktrymdsamarbete m. m.,/örs/ag5a«5/ag 5 BidragtUl ,/örs/agsans/ag 6 Patent-och registreringsverket,/örs/agsaws/ag 7 LåntiU den europeiska patentorganisationen m. m., reservationsanslag 8 Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 9 BidraglUl statens provningsanstalt, reservationsanslag 10 Siatensprovningsanslalt: Utmstning, reservationsanslag 11 Mät- och provcentmm,reservationsanslag : 13 BidragtiU verksamheten, reservationsanslag 14 Utmstning,reservationsanslag 610500000 1000 15300000 625801000 17 Byggnadsarbetenför teknisk utveckling m. m., reservationsanslag 18 StödtiU industriellt utvecklingsarbete, reservationsanslag 19 Stödfill svensk-norskt industriellt samarbete, reservationsanslag 20 Energiforskning,reservationsanslag 21 BidragliU verksamheten vid , reservationsanslag 22 Avveckling avforskningsreaktorer m.m., reservationsanslag 23 Anläggningarför radioaktivt avfaU i Studsvik, m. m., reservationsanslag 1 ErsättningtiU domänverkels fond för utgifter för övertalig personal,/örs/ag5a«s/ag 2 Kostnaderför kronotorp./örs/agsa/is/ag 3 Förenadefabriksverken: Byggnader och utmstning, reservationsanslag 4 Betalningav ränta och amortering på siatens skuld fill ,reservationsanslag 5 Kostnaderför skuldebrev till , förslagsanslag 6 Räntestödfill varvsindustrin,/öw/agsans/ag 7 Nämndenför fartygskreditgarantier,/örs/agsa«s/ag H Ekonomiskt försvar: Bränslen och drivmedel m. m. 1 Driftav beredskapslager,/örs/agsans/ag 2 Beredskapslagringoch industriella åtgärder, reservationsanslag 3 Särskildakostnader för lagring av råolja och flygdrivmedel, förslagsanslag 10 743 473 000 1982/83:100 XIII. 1 ,/örs/agsans/ag 2 Gemensammaändamål för departementen,/örs/agsa«s/ag 3 Kommittéerm.m., reservationsanslag 4 Extrautgifter, reservationsanslag B Länsstyrelserna m. m. 1 Länsstyrelserna,/örs/agsa/is/ag Domkapitlen och stiflsnämnderna m. m.: Förvaltningskostnader,/örs/agsa/is/ag Ersättningartill kyrkor m. m., förslagsanslag Kurserför utbildande av kyrkomusiker m. m., förslagsanslag BidraglUl restaurering av äldre domkyrkor, reservationsanslag Bidraglill restaurering av , Bidrag fill ekumenisk verksamhet Bidraglill de svenska utlandsförsamlingarna BidragtiU reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnas Bidrag lill trossamfund, reservationsanslag Bidrag fill anskaffande av lokaler förtrossamfund, Bidrag till kyrkofonden på gmnd av indragnaskatteutjämningsmedel D Statlig rationalisering och revision, m. m. 1 Statskontoret,förslagsanslag 2 Anskaffningav ADB-utmslning, reservationsanslag 3 Datamaskincentralenför administrativ databehandling, förslagsanslag 4 Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet,/örs/agsa«s/ag 5 Riksrevisionsverkel,förslagsanslag 1 Byggnadsarbetenför statlig förvaltning, reservationsanslag 2 Inredningav byggnader för statlig förvaltning, reservationsanslag F Statlig personalpolitik m.m. 1 ,/örs/ag5a«s/ag 2 Statenslöne-och pensionsverk,/örs/agsans/ag 3 Statligpersonaladministrativ informalionsbehandUng,/örs/agsa«s/ag 4 Avlöningartill personal på indragningsstat,/ö/-s/agsa«s/ag 5 Statenspersonalbostadsdelegation,/örj/agsans/ag Personaladministrafion ochpersonalutbildning: 6 Förvaltningskostnader,/ö/-s/agsa/ij/ag 14964000 7 Uppdragsverksamhet,/örs/agsa«s/ag 1000 8 ,/örs/agsans/ag 9 Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering,/örs/agsans/ag . 10 Statensförhandlingsråd,/örs/agsans/ag 11 Bidrag till stiftelsenSlatshälsan,/örs/agsans/ag 12 ,/örs/agsaws/ag 13 Utbildningav högre chefer inom statsförvaltningen,/örs/agsa/js/ag 14 Vissförslagsverksamhet m.m.,/ö/-5/agsa«5/ag 15 Vissaskadeersättningar m.m.,/örs/ag.va«s/ag G Statistik m. m. 1 Statistik,register och prognoser, förslagsanslag 2 Uppdragsverksamhet,/öw/agsans/ag 3 Folk- och bostadsräkning1980,/örs/agsans/ag 1 Kammarkollegiet,/örs/agsarts/ag 2 för storhushållens rationalisering 3 Kostnaderför vissa nämnder m. m., förslagsanslag 4 Täckningav merkostnader för löner och pensioner m. m., förslagsanslag 5 Bidraglill kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, förslagsanslag XIV.Riksdagen och dess verk m. m. A och den inre riksdagsförvaltningen Ersättningar till ledamöter m.m.: 2 Pensioner ål f.d.riksdagsledamöter m.fl. m. till ledamöter 5 Riksdagsledamötersdeltagande i verksamhet Bidrag tUl vissa organisationer: 9 Bidrag till inlerparlamentariska grupp 10 Bidrag tillSällskapet och forskare 11 Bidrag tillutrikespolitisk informationsverksamhet Bidrag till partigmpper: 14 Arvoden lillledamöter av förvallningsstyrelsen och suppleanterför dessa 16 Sjukvård m. m. 26 Utgivningav fidningen Från Riksdag & Departement 27 Lokalkostnaderför och inre riksdagsförvaltningen utom för fidningen Från Riksdag & Departement 29 Utgivandeav otryckta ståndsprotokoll 2 Vissakostnader vid emission av statslån 4 Administrationskostnaderi samband med premiering av friviIJigt sparande av överskjutande skall 5 Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen 6 Riksdagensrevisorer och deras kansli svenska delegafion och dess kansli: 8 Andeli gemensamma kostnader för Prop.1982/83:100 52 Räntorpå statsskulden, m. m. 1 Räntor på statsskulden, m.m.,/örs/agsa«s/ag 56500000000 Prop.1982/83:100 53 1 Ofömlsedda utgifter,/öw/agsa/is/ag 1000000 fill , m. m. beräkning avräntor på statsskulden, m. m. för /84 Ränta på uppköpta obligationer Ränta på rörliga krediter Ränta på kortfristig ufiåning fill banker m. fl. Ränla på övriga utlånade medel B Uppgäld,kursvinster m. m. 1 Preskriberadeobligationer och kuponger m. m. Underskott att föras av på statsbudgeten A Räntor på statsskulden a Räntor på upplåning inom landet 1 Räntapå räntelöpande obligationslån,/örs/agsv/s 2 Vinsterpå premieobligationslån,/örs/agsv/'s 3 Räntapå slatsskuldförbindelser,/örs/agsv/s 4 Räntapå sparobligationer,/örs/agsv/s 5 Räntapå av staten övertagna lån,/örs/agsv(s 6 Ränlapå län hos statsinstitutioner och fonder m. m., förslagsvis 1 Årlig ränla lillHans Maj:t Konungen (dtn s. k. Guadelou-peräntan) 8 Räntapå köpeskillingen för fasfigheten nr 1 i kv. 9 Räntapä Konung hemgiftskapital 10 Räntapå kortfristig upplåning hos banker m. fl., förstags-vis 11 Ränta påskattkammarväxlar,/örs/agsv/s 12 Räntapå slalsskuldväxlar,/örs/agsvis Räntor på upplåning i utlandet Ränla pä upplåning i utlandet för statensvattenfallsverk, Ränta på län hos internationellabanker,/örs/agsvis Ränta på lån på den inlernalionellakapitalmarknaden, c Ränta på beräknad ny upplåning inomlandet, förslagsvis d Ränta på beräknad ny upplåning utom landet,förslagsvis B Kapitalrabatter,kursförluster m. m. 1 Kapitalrabatter,/örs/agsi'(s 2 Kursförluster,/örs/agsv/s 3 Valutaförluster,förslagsvis m., förslagsvis 2 Inlösningsprovisionerm.m., förslagsvis 3 Kostnadför börsnolering av obligationslån,/örs/agsv/s 4 Övrigadiverse utgifter,/örs/agsv/s Anm. Valutaomvandling harskett lill kurser ' Motsvarar miljoch BEC 52,5 milj. Motsvarar milj.,DEM 20,6 milj., CHF 6,1 milj., SDR 49,4 milj och GBP 10,4 milj. ' Motsvarar milj., DEM 297,8 milj., CHF123,7 milj., NLG 81,4 milj., JPY 11 044,0 milj., FRF87,8 milj. och GBP 6,8 milj. Prop.1982/83:100 56 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , ,, , , , , , , ,, , , , , R. , Föredragande: statsministern och statsråden , , , , , , , , ,, , , , , , R. , Proposition med förslag till statsbudget för budgetåret1983/84 Regeringenbeslutade en ny departementsförordning (SFS 1982:1177)som träder i kraft . Denna innebär all ekonomi-,budget-, handels- och kommundepartemenlen upphör. Två nya departement,finans- och civildepartementen, inrättas. kommer attbestå huvudsakligen av ekonomidepartementel och budgetdepartementet utompersonalenheterna. kommer att bestå av kommundepartementetoch budgetdepartementets per-sonalenheler. ärenden hardelals upp på utrikes-, försvars-, finans- och industridepartementen. Förslagetfill statsbudget för nästa budgetår bör utformas med utgångspunkt i den nyadepartemenlsorganisationen. Detta innebär att de fyra departement som upphör inte harnågonhuvudtitel. huvudtitel får föredras av ekonomi- ochbudgelministern och huvudfitel av kommunministern. Påmotsvarande sätt får till övriga huvudfifiar föras de anslag som kommer atl höra dit efteromorganisationen. Statsråden föredrarde förslag lill i frågor om statens inkomster och utgifterm.m. som skall ingå i regeringens förslag fill statsbudget för /84 samt inriktningenav den ekonomiska politiken under nästa budgetår. Anförandena och iförekommande fall översikter över förslagenredovisas i underprotokollen för resp. departement. Med beaktande av deföredragna förslagen har förslag till statsbudget för nästa budgetår meddärtill hörande specifikafioner av inkomster och utgifter upprätlals. Prop.1982/83:100 57 Jag hemställer att regeringen föreslår att beräkna inkomsteroch besluta om utgifter för staten i enlighet med det upprättade förslagel lillstatsbudget för / 84. Regeringen anslutersig lill föredragandenas överväganden och beslutar atl genom propositionförelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller del ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutarall de anföranden som redovisas i underprotokollen jämte översikteröver förslagen skall bifogas propositionen som bilagorna 1-19. Biiaga 1 tiii budgetpropositionen 1983 Prop. Anmälan till statsbudgetenför /84 såvitt avser flnansplanen 1 Bakgrund och förutsättningar 1.1 Den internationella bakgrunden finansplanuttryckte den dåvarande regeringen optimism beträffande den internationellaekonomiska utvecklingen. Man räknade med en tUlväxt på ca I 1/i genomsnitt iOECD , med en tämligen snabb uppgäng om 3 1/under andra halvåret.Vidare förutsåg man att OECD-områdets handel skulle öka med 3 å . Dessa prognoser har inteslagit in. I stället blev 1982 med minskande produktion och stagnerandehandel i industrivärlden. Detta har i sin tur medfört en kraftig ökning avarbetslösheten, som för som helhet nu uppgår till av arbetskraften. Därmed har åren efter denandra oljekrisen utmärkts av efterkrigstidens längsta och djupastelågkonjunktur. Ännu syns inte några tydliga tecken på en förestående uppgång. Huvudorsaken till denlångvariga stagnationen är att den ekonomiska politiken i de storaOECD-länderna ensidigt kommit alt inriktas på inflationsbekämpning. I dettasyfte har penningpolitiken hållits ytterligt stram, framför allt i Förentastaterna. Den har därigenom drivit fram höga realräntor, vilka spritt sig lUlländerna i . Det faktum att de nominella räntorna under det senasiehalvåret sjunkit har inle väsentligen pressat ned realräntorna, eftersomprisstegringstakten bromsats upp. Tillika harfinanspolitiken i de slörre fortsatt att präglas 1 Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 2 av strävanden att minska budgetunderskotten i syfte attdriva ned inflationsförväntningarna och skapa utrymme för en tillväxt av den privata sektorn. Delta harskett genom besparingsåtgärder på de offentliga budgetarnas utgiftssida.Dessa åtgärder har ytteriigare pressat tillbaka efterfrågan, vilketundergrävt skatteunderlaget och förvärrat sysselsättningsläget. Strävandena attnedbringa budgetunderskotten har därför varit föga framgångsrika. är det enda slörre OECD-land som under senaretid försökt föra en efterfrågestimulerande politik. Erfarenheterna därifrån visaremellertidhur svårt det är för elt utrikeshandelsberoende land atl föra en politik som markant avviker frän den förhärskandestrama politiken i övriga större OECD-länder.Dessa svårigheter blir än mer påtagliga för ett litet land med en öppenekonomi. En annan faktor, som medfört attden ekonomiska utvecklingen bUvit svagare än väntat, är den mycket kraftiga nedgångenav OECD-områdets handel medövriga länderområden. Till en del beror detta på attOPEC-ländernas stora bytesbalansöverskotti del närmaste eliminerats på grund av sviktande oljeexport i rådande svaga konjunkturläge. Därmed minskar också dessaländers importförmåga. Vidare harkraftiga prisfall på en rad råvaror medfört atl flera rävaruproducerande länderdrabbats hårt. Många av dem har råkat i akuta betalningsproblem, vilket delvis är en följd av de höga räntorna. Såväli som i tredje väriden haråtskilliga låntagare nu fått stora problem när det gäller atl klararäntor och amorteringar på sina utlandsskulder. Som följd härav har den allmänna osäkerheten ökat påväridens kreditmarknader, vilket medför en mer restriktiv utlåningspolilikfrån långivarna. Myndigheterna i länder med underskott i sin bytesbalans hartvingats läggaom politiken i åtstramande riktning, vilket inneburit att deras import från OECD-ländemaskurits ned. I kombination med den svaga utvecklingen inom OECD-omrädethar detta medfört en nedgång av världshandelns volym med . Nedgången i denekonomiska aktiviteten kan inte enbart ses som uttryck för en normalkonjunkturnedgång. Väslekonomiema lider av en rad strukturella obalanser,som de ej lyckats rätta till efter 1970-talets båda oljeprischocker. Stor överkapacitet finns inom en radbranscher, samtidigl som en betydande del av kapitalstocken blivit föråldradgenom efterfrågeförskjut-ningar och energiprisförändringar. Deprotektionisfiska ingreppen i världshandeln har mol denna bakgrund tenderat att öka.1960-talets stabila ekonomjska ordning med fasta växelkurser, växandemarknader, Uberalisering av handeln och snabb utbyggnad avproduktionsresurserna har lösts upp. har i stället osäkerhet,stagnation, vikande marknader och fallande investeringar kommit att samverka iell nedåtgående depressivt förlopp. Denna nedgång förstärks av de protektionistiskatendenserna. 1982/83:100 Bilagal 3 1.2 Den svenska utvecklingen Den svaga internationellatillväxten skapar svåra problem för den starkt exportberoende svenska ekonomin.Under en period med stillastående eller endast långsamt växande internationellamarknader måste den konkurrensutsatta sektorn av vår ekonomi nu börja öka sinandel av världshandeln för att underskottet i våra utrikes affärer skall kunnaminskas och utlandsupplåningen begränsas. Detta innebär att ett radikalttrendbrott måste ske, eftersom den svenska ekonomin genomgå» enutveckling, som i viktiga avseenden varit klart mer ogynnsam än omvärldens. Denna utvecklingredovisades i regeringens krisproposition (prop. 1982/ 83:50) i november 1982.Huvudproblemet illustreras av diagram I, där det framgår att den svenskaindustriella utvecklingen sedan mitten av 1970-lalet varit mycket svagare än ivår omvärid. Den svenska industriproduktionen är nu tillbaka på den nivå denhade . Den svaga tillväxtenavspeglas också på exportmarknaderna. har sedan början av 1970-taletvolymmässigt förioral 20 ä av sina marknadsandelar av världsexporten, medanindustriländerna totalt sett har vunnU . Diagram 1Industriproduktionen i och 1970-1982 y/ .. , "* //'' / '** / / /-' / '*' f i\ t \ A ryV_ 1 \ 1 \ \ / ' r. \ /-' >-' V r' 1 1 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Anm.Uppgifterna för avser en icke kvartalsuppdelad prognos. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 Tabell 1 Sysselsättning1976 och 1982 1976 1982' Förändring Övrig varuproduktion Privatatjänster Offentlig sektor Summa 4069 4187 118 ' Uppskattade siffror. Källa: Ekonomidepartementel och statistiskacentralbyrån. Den långsamma ökningen avindustriproduktionen och exporten har medfört att kapacitetsutnyttjandelgradvis har sjunkit. Tillsammans med försämringen av industrins relativalönsamhet har detta utgjort ett allvarligt hinder för industriinvesteringarna.Sålunda minskade investeringsvolymen i industrin . En betydande omfördelningav sysselsättningen mot tjänstesektorerna har ägt rum de senaste åren.Induslrisysselsältningen har minskat med ca 130000 personer räknat päårsgenomsnitt . Sysselsättningen i den offentliga sektornhar däremot ökat med närmare 260000 personer (se tabell 1). Kommuner ochlandsting svarar för nästan hela denna ökning. harinneburit ett trendbrott i sysselsättningsutvecklingen. Under hela 1970-taletökade den totala sysselsättningen . 1 genomsnitt var ökningen 35000personer per är. 1981 minskade emellertid den totala sysselsättningen med 6000personer och 1982 med ca 20000 personer. Den öppna arbetslösheten har ocksåökat snabbt (se diagram 2). I procent av arbetskraften , räknat som årsmedeltal, ökat från 1,1980 lill 2,1981 och fiU 3,1982. 1 ett internationelltperspektiv är arbetslösheten emellertid fortfarande låg i . Inflationen har desenaste sex åren varit i genomsnitt 10,. Särskilt hög var den . Det var en följd av stigande oljepriser men också av attmervärdeskatten och andra indirekta skatter höjdes för att motverkade negativa effekterna pä bytesbalansen av den expansiva ekonomiska politiken1979. Det senasie året har inflationstakten dämpats. Den svenska ekonomin harde , med undantag av 1978, uppvisat betydande underskott ibytesbalansen. Underskotten har varierat avbrutlonationalprodukten. Statens budgetunderskott har ökat från knappt 4miljarder kr. för /76 tUl . 1982/83. Denfinansiella obalansen i den svenska ekonomin har därmed vuxit lill ell mycketsvårhanterligt problem inför framliden. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 Diagram 2 Arbetslösheten och kvarstående lediga platser19761982 1000-tal personer/platser ../..A vA\A| har sparkvoleni den svenska, ekonomin sjunkit successivt.En allt lägre andel av de löpande inkomsterna har satts av lill produktivt sparande i form av realainvesteringar och/eller fordringar påutlandet. Om sparkvolen bibehölls på nuvarande låga nivå skulle det medföra en fortsatt sänkning av inkomsterna iframtiden. För att återföra den svenska ekonomin till en balanseradtillväxtbana krävs därför att sparkvolen höjs - vilket innebär attinvesteringarna måste öka och bytesbalansunderskottet reduceras. Grunden för deväxande problemen är industrins otiUräckliga konkurrenskraft och den minskadeproduktionsförmågan. I centrum för regeringens politik står följaktligen bestämda åtgärder för altstärka den konkurrensutsatta sektornskonkurrensförmåga. Den devalvering på som genomfördes var det första steget i denna politik. 1.3 Avstämningen av långtidsutredning långtidsutredning (SOU 1980:52)analyserade ingående den ekonomiskautvecklingen i och omvärlden . Prop.1982/83:100 Bilaga 1 6 redningen beskrev också olika framtidsscenarierför . I den avstämning av långtidsutredning sompublicerades ("Tillväxt eller stagnation", SOU 1982:14)granskades och analyserades kalkylerna långtidsutredning molbakgrund av den senaste ekonomiska utvecklingen. Avstämningen har sedermeraremissbehandlats (se bilaga 1.5). Det kan därför vara lämpligt att anknyta tilllångtidsutredningen och avstämningen av den. långtidsutredning såg det som enhuvuduppgift att ange en väg till balans i den svenska ekonomin. I detta syfteutarbetades ett scenario där obalanserna i den svenska ekonomin skulle minskasuccessivt och där det skulle bli möjligl alt åter uppnå de centrala målen förden ekonomiska politiken (alternativ 1). Denna utveckling skulle kunna uppnåsmed en förbättring av industrins konkurrenskraft och lönsamhet. Ökade investeringaroch låga pris- och löneökningar var viktiga förutsättningar för denna förbättring.Vidare förutsatte utredningen att arbetsmarknaden skulle bli så flexibel attnyrekrytering i de expansiva delarna av industrin skulle kunna ske utan attlöneuppdrivande flaskhalsar uppstod. Dessutom antogs alt andra sektorer änindustrin skulle hålla tillbaka sin efterfrågan på arbetskraft. Utredningen beskrev också elt scenario för densvenska ekonomin som i flera avseenden påminde om utvecklingen under1970-talets senare del. Delta alternativ 2, "kataslrofalternativer',innebar en fortsatt förlust av marknadsandelar, stigande underskott ibytesbalansen och i statens budget och en ökande arbetslöshet. I själva verket harutvecklingen i länga stycken varit sämre änkatastrofalternativet. Delvis kan detta förklaras med att den internationellafillväxten varit svagare än vad som där förutsattes. - Ökningenav den totala produktionen (BNP) av prognosperioden harvarit 0,jämfört med 1,för hela prognosperioden ikatastrofalternativet. - Industriproduktionenhar minskat med I 1/1979-1982 att jämföra med en ökning på 1,perår i utredningens katastrofalterna-fiv. - Sysselsättningeni industrin har minskat med mer än 20000 personer jämfört med enminskning med ca 10000 personer i katastrofalternali-vel. - Budgetunderskottethar ökat snabbare än vad som angavs i katastrofalternativet. I avstämningen av långtidsutredningkonstateras, liksom i LU 80, att del för att balans skall kunna uppnäs krävs enfortgående sänkning av industrins relativpriser, låg inflationstakt och lågalöneökningar saml förbättrad lönsamhet i industrin. Remissbehandlingen av avstämningen skedde undervåren 1982, således före devalveringen . De uppfattningar somframkommer i Prop.1982/83:100 Bilaga 1 7 remissvaren bör därför ses mol bakgmnd av situationen iden svenska ekonomin våren1982. De flestaremissinslanserna delar uppfattningarna i avstämningen om bakgrunden till ochden allmänna beskrivningen av den ekonomiska problembilden. Det råder också allmänenighet om att det är nödvändigt att hävade rådande obalanserna. Enöverväldigande majorilet av remissinstansema - (), (), (), m.fl. - instämmer också i slutsatsen att en industriell expansion ärnödvändig för att skall kunnakomma fillrätla med de grundläggande balansproblemen, även om svårigheterna atl åstadkomma en sådan utvecklingunderstryks. Behovet av en vinstökninginom industrin som en nödvändig förutsättning för en industriell expansion synes accepteras av allaremissinstanser. Det kan vidare noteras att anser attdevalveringen varnödvändig men otillräcklig, och att SAF menar atl det krävs en fortsattrelalivprissänkning efter 1982 för att jämvikt i bytesbalansen skaU kunna uppnås. Flera remissinstanser uttrycker sin oro översysselsättningsutvecklingen. Vissa remissinstanser menar att avstämningen haröverskattat behovet av arbetskraft både i industrin och den kommunala sektorn.LO menar att del är av avgörande betydelse att den ekonomiska politiken avvägsså att produktionenhar tillräckligt stöd från hemmamarknaden. TCO hävdar att den av långtidsutredningen förordade åtstramningspolitikenriskerar alt leda liU en fortsatt kraftig ökning av arbetslösheten. Motbakgmnd av långtidsutredning, avstämningen av denna och inle minst de senaste årens faktiskaekonomiska utveckling framstår detsom uppenbart att en kraftig koslnadsanpassning var nödvändig för atlåstadkomma en industriell expansion. En tillväxtorienterad politik ledd av den konkurrensutsatta sektorn är den enda vägenatt säkra både reallöner ochfull sysselsättning. De synpunkter som i övrigt framkommit i remissvaren påavstämningen av LU 80 kommer i tUlämpliga delar att tas tillvara i den nya långtidsutredning som harpåbörjats. 2 Den ekonomiska politiken 2.1Den "tredje vägen" De viktigasteekonomisk-politiska målen är: full sysselsättning, fast penningvärde,balanserad ekonomisk tillväxt, jämn fördelning av levnadsstandarden samlbalans i utrikesbelalningarna. Den sistnämnda punkten bör måhända snarareses som en restriktion för den ekonomiska politiken än som ettsjälvständigt mål. 1 samtliga dessa avseenden kännetecknas den 1982/83:100 Bilaga 1 8 svenskaekonomin av betydande obalanser, som dessutom i flera fall tenderar attfördjupas. Varje tänkbarekonomisk-politisk strategi som syftar till atl häva dessa obalanser medförvissa målkonflikter, särskilt på kort sikt. Valet av strategi måste därför ihög grad påverkas av hur man prioriterar mellan de olika målen. En annanviktig omständighet är huruvida strategin är långsiktigt hållbar, dvs. strävanatl uppnå målen på kort sikt bör inte få som konsekvens att måluppfyllelsen på längre siktförsvåras. Två huvudalternativför den ekonomiska politiken har - säväl i den internafionella som i den svenska debatten - ställts molvarandra. Med viss förenkling kan de kallasexpansionsalternativet och ålstramningsaller-nativet.