prop · G603117 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83:117 omerkännande och verkställighet av österrikiska domar på privaträttens område; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag till en ny lag om erkännande ochverkställighet av österrikiska domar på privaträttens område. Enligt lagen, somgrundas på en träffad konvention med Öslerrike, skallösterrikiska civildomar som har vunnit laga krafl erkännas och verkställas iSverige under vissa förulsättningar. Bl.a. krävs alt den österrikiskadomstolen haft behörighet på någon av i lagen angivna grunder. Familjerätlsligadomar omfattas inte. Lagenmedger också att förlikningar träffade inför österrikiska domstolar verkställsi under samma förulsättningar som gäller för domar. För atl en österrikiskdom eller förlikning skall få verkställas i fordras enUgl lagenmedgivande av . Dennya lagen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 1982/83. Prop.1982/83:117 2 Lagom erkännande och verkställighet av österrikiska domar på 1 § Denna lag är tiUämplig pådomar som har meddelats i i ämnen av privaträttslig beskaffenhet.Lagen tillämpas pä domar i sådana ämnen, även om de har meddelats i ett straffrättsligtförfarande. 2 § Med dom förstås i denna lagen domstols dom eUer beslut, som innebär ett slutligt avgörande av saken. 3 § Med dom jämställs beslut somen domstol meddelat i mål angående en privaträttslig fråga och som rörersättning för motparts rättegångskostnad eller ersättning liU vittne ellersakkunnig. 4 § Lagen tillämpas inte 1. pä domar angående personrällsUga, familjerätlsligaeller arvsrätlsliga frågor, 2. på domar angående bildande eller upplösning av enjuridisk person, dess stadgar eller behörigheten för dess organ, 3. på domar som meddelats i konkurs- ellerackordsförfaranden eller i förfaranden om betalningsinställelse eller domar sommeddelats i anslutning till sådana förfaranden och som rör giltigheten av en gäldenärsrättshandlingar, 4. på domar angående ansvar föratomskador. 5 § En dom som har meddelats i skall, omannat inle följer av 6 §, erkännas i , om domstolen varit behörigenligt 7 eller 8 § och om domen har vunnit laga krafl enligt österrikisk lag. 6 § En österrikisk dom erkänns inle 1. om elt erkännande är oförenligtmed grunderna för den svenska rättsordningen, 2. om en dom i samma sak ochmellan samma parter har meddelats i , 3. om en dom i samma sak ochmellan samma parter har meddelats i en annan främmande stat och domen pä gmndav en internationell överenskommelse skall erkännas i , 4. om en rättegång om samma sakoch mellan samma parter är anhängig i och lalan i den rättegången har väckisförsl, eller 5. omdomen har meddelats mol en svarande som inle har ingått i svaromål och denne inte har delgivits stämningen enligt österrikisk lag eller, även om så skett, inle har fått kännedom om rättegången i tillräckligt god lid för alt kunna svara i saken. 7 §Den österrikiska domstolen skall vid tillämpningen av denna lag anses behörig 1982/83:117 3 1. om svaranden hade sitt hemvisti vid tiden för talans väckande, 2. om svaranden är en juridisk person eUer ett sådantösterrikiskt handelsbolag som inte är en juridisk person (Handelsgesellschaft ohneRechtspersönlichkeit) och hade sitt säte i vid tiden för talans väckande, 3. om svaranden hade ett handels-eller industriföretag eller en fUial i Öslerrike vid liden för talans väckandeoch företaget eller filialen inte endasi utgjorde en agentur samt tvistenhänförde sig tiU företagets eller filialens verksamhet, 4. om talan avsåg fast egendom iÖsterrike eller en sakrätt tUl sådan fast egendom, 5. om talan avsåg skyldighetutanför avtalsförhållanden att ersätta skada på person eller egendom och denskadegörande handlingen hade begåtts i medan den som orsakade skadanbefann sig där, eller 6. om svaranden uttryckligen underkastat sigösterrikisk domstols behörighet. 8 § En dom som har meddelats i Öslerrikemed anledning av genkäromål anses vid tillämpningen av denna lag meddelad avbehörig domstol, om den öslertikiska domstolen var behörig enligt 7 § i frågaom huvudkäromå-let. 9 § Oavsett 7 och 8 §§ skaU denösterrikiska domstolen anses obehörig, 1. om enligt svensk rätt svenskaeller ett tredje lands domstolar med hänsyn till sakens beskaffenhet äruteslutande behöriga att pröva saken, eller 2. om svaranden visserligen uttryckUgenhar underkastat sig den österrikiska domstolens behörighet men domstolsbehörighet enligt svensk räll med hänsyn lill sakens beskaffenhet inte fårgrundas på en parts medgivande. 10 §En svensk domstol är vid prövningen av frågan om en österrikisk domstol har varit behörig enligt denna lag bunden av sistnämnda domstols konstateranden av de faktiska förhållanden på vilka den har gmndat sin behörighet. 11§ Väcks vid en svensk domstol talan angående en sak, som redan är föremål förrättegång mellan samma parter vid en österrikisk domstol, och kan rättegångenvid den österrikiska domstolen leda lill en dom som enligt denna lag skallerkännas här, skall domstolen avvisa talan. 12 § En österrikisk dom, som skall erkännas i Sverigeoch som får verkställas i , skall på ansökan verkställas här. 13 § Ansökan om verkställighetgörs hos . 14 § Vid ansökan om verkställighetskall fogas domen i original eller av behörig myndighet bestyrkt avskrift ochbevis om atl domen har vunnit laga krafl och far verkställas i Öslerrike. 1982/83:117 4 Hovrältenfår förelägga sökamlen all inkomma med de ytterligare handlingar som behövsför hovrättens prövning av ansökningen. Dehandlingar som skall foga:> till ansökningen skall vara avfattade på svenskaeller åtföljas av en översällning fill svenska. Riktigheten av översättningenskall vara bestyrkt av en person som är behörig alt i eller Österrikebestyrka en sådan översättning. Hovrätten får medge undantag från kravet på översällning. 15 § Ansökan om verkslälligh£;lfår inle bifallas ulan att motparten har beretts tillfälle att yttra sig överansökningen. 16 § BifaUer hovrättenansökningen, verkställs domen pä samma sätt som en svensk domstols lagakraftägandedom, om inte högsta domstolen efter besvär över hovrättens beslut förordnarannat. om tvångsmedel i den österrikiska domen skall inte tUlämpas. 17 §En förlikning som har träffats inför en österrikisk domstol i en sådan privaträttslig fråga som omfattas av denna lag skall på ansökan verkställas här, om 1. förlikningenfår verkställas i och 2. detinte föreligger sådana omständigheter som avses i 6 § 1,2 eller 3. För verkställigheten gäller 12-16 §§ i tillämpUga delar. 18 §Har säkerhetsåtgärd enligt 15 kap. beviljats, skall vid tillämpning av 7 § i samma kapitel med talans väckande vid svensk domstol jämstäUas talans väckande vid österrikisk domstol, om den öster rikiska rättegången kan leda liU en dom som enligt denna lag kan verkstäl las här. Del förhållandet all sådan rättegång redan pågår eller att saken har avgjorts genom dom, som ännu inle har vunnit laga kraft, hindrar inle atl säkerhetsåtgärd beviljas. Beslut om säkerhetsåtgärdförfaller efter del alt domen i den österrikiska rättegången harvunnit laga krafl, om inte verkställighet av domen har sökts här dessförinnan.Har ansökan om verkställighet gjorts inom denna lid, skall beslutet grilla liUdess ansökningen prövas, om inle hovrätten förordnar annat. Föreligger inle någolförordnande om säkerhetsåtgärd när ansökan görs, får hovrätten på yrkandebesluta om sådan åtgärd i avvaktan på prövningen av ansökningen. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagen lillämpas inle på domarsom har meddelats och förlikningar som har träffats före . Prop.1982/83:117 5 Lagom ändring i lagsökningslagen (1946:808) Härigenomföreskrivs att 35 § lagsökningslagen (1946:808) skaU ha nedan angivna lydelse. Ansökanom återvinning skall göras skriftligen, i lagsökningsmål inom en månad från dendag då utslaget delgavs gäldenären och i mål om betalningsföreläggande inomsamma lid från det utmätning ägde mm eller ulan föregången utmätning betalningskedde med förbehåll om rätt för gäldenären att söka återvinning. Omåtervinntngslalan äge i övrigt vad i är stadgat om återvinningi tvistemål motsvarande fillämpning; rätlens utslag i lagsökningsmålet ellerrättens bevis atl utmätning må äga mm skall därvid anses som tredskodom. SkaUmål på gmnd av ansökan om återvinning upptagas till fortsatt handläggning, gällevad i 33 § är stadgat. Vidfillämpning av första stycket Vid tUlämpning av första stycket jämstäUesmed utmätning i jämslälles med utmätning i motsvarande åtgärd i , motsvarande åtgärd i , , eller . , , eller Öster- Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 'Senaste lydelse 1977:598 (jfr 1977:1003). 1982/83:117 6 Närvarande:statsminislem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , R. , , Hellslröm, Thunborg Lagrådsremissmed förslag till lag om erkännande och verkställighet av österrikiska domar påprivaträttens område MellanSverige och inleddes förhandlingar om en konvention i frågaom erkännande och verkstäUighet av civildomar mellan de bägge länderna. FörhandUngamainleddes i Slockholm i augusfi 1981 och avslutades i . Mellande båda förhandlingslillfällena inhämtade från SverigesExportråd, och synpunkter påelt preliminärt utkast till konvention. Delegationema- den svenska beslående av företrädare för justitie- och utrikesdepartementenoch den österrikiska av företrädare för Bundesmini-slerium fiir Justiz uppnådde vid förhandlingarna i enighet om en konvenfion om erkännande ochverkställighet av civildomar. Konvenfionenundertecknades av båda parter . Den bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. 2 Gällande ordning m.m. i fråga om erkännande och verkställighet av utländskacivildomar Fråganom vilken verkan som i bör tillerkännas en i elt främmande landmeddelad civildom är endast i begränsad utsträckning reglerad i vårlagstiftning. Någon aUmän bestämmelse om erkännande och verkställighet av ufiändskacivildomar finns inte. har man i rättspraxis och i litteraturenhaft den inställningen att en utländsk civildom i princip inle utan lagstöd kanerkännas eller verkställas i . Prop.1982/83:117 7 områdetfömlsätler som regel att en konvention föreUgger. På bl.a. det familjerätlsligaområdet finns emellertid exempel på lagar som inle ulgår från någon konvenlionsreglering,t.ex. i fråga om erkännande av vissa utländska avgöranden om äktenskapsskillnadeller adoption. MedSchweiz har vi elt avtal om erkännande och verkställighet avcivildomar. Denna konvention ligger tUl gmnd för bestämmelserna i lagen(1936:79) om erkännande och verkställighet av dom som meddelats i (denschweiziska lagen). Vidare erkänns och verkställs nordiska civUdomar i enlighetmed lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar påprivaträttens område (den nordiska lagen) som bygger på en s.k. ramkonventionoch i samband därmed träffad överenskommelse om ensartad lagstiftning i denordiska staterna. Angivnabåda lagar gäUer erkännande och verkställighet av civildomar i allmänhet, Iövrigt - dvs. inom vissa speciella rättsområden - finns ell flertal lagar omerkännande och verkstäUighet av domar. Dessa lagar bygger i allmänhet på konvenfioner.Särskilt omfattande är regleringen inom familjerätten och successionsrätlen.Andra rättsområden på vilka det finns författningar om erkännande och/eUerverkställighet av domar rör atomansvarighel, oljeskador, internationellgodsbefordran och patent m.m. ufiändsk dom i brist på lagstöd inle erkänns eller verkställs i Sverigeinnebär inte atl den saknar verkan här. Utländska domar torde sålundatillerkännas bevisverkan i en svensk rättegång, t.ex. i fråga om innebörden avutländsk rätt. Vidare intar sådana domar som har meddelats av en domstol varsbehörighet gmndas pä ett avtal mellan parterna om att domstolen skulle vara exklusivtbehörig (exklusiv prorogalion) en särställning. Det anses nämligen atl sådanadomar utan någon ny malerieU prövning kan läggas lill gmnd för en svensk dom isamma sak (NJA 1973 s. 628). Påsenare fid har röster höjts för atl utländska domar borde erkännas i viss ulslräckningäven ulan lagstöd. Härvid har bl.a. nämnts sådana faU där svensk domsrätlsaknas, t.ex. i vissa frågor rörande i ufiandet belägen fast egendom. Det harockså hävdats all familjerätlsliga stalusdomar borde erkännas även utanlagstöd. I ett par rättsfall (NJA 1974 s. 324 och 629) har emellertid principenatt erkännande fömlsätler lagstöd upprätthålUts även beträffande sådana domar. Önskemålom att få till stånd en internationell reglering om erkännande och verkställighetav utländska förmögenhetsrättsliga domar har föranlett elt omfattande arbeteinom olika internationella organ. Etl resultat av sådana ansträngningar utgördet av för intemationeU privaträtt utarbetade förslaget till enintemationeU konvention rörande erkännande och verkstäUighet av ufiändska domarpå privaträttens område (Haagkonvenlion). Konvenfionen harratificerats endast av etl par länder. Denna konvention gmndlägger inle någondirekt skyldighet atl Prop.1982/83:117 8 erkännadomar från annan slal. Flärför krävs att en ratificerande slal sluter enkompletterande överenskommelse med annan stat som också har ratificeratkonventionen (art. 21). En sådan överenskommelse får inle vara oförenlig medkonventionens regelsystem. Undantag kan dock komma i fråga på ett antalsärskilt angivna punkter (art. 23). Vidare medger allanslutna stater under vissa fömtsättningar sluter helt frislående konventionerpå området (art. 25). TiHHaagkonventionen hör ett särskilt tilläggsprotokoll som har till syfte altbereda en konvenfionsstat skydd mot atl regler om s.k. exorbitanla (otillbörliga)fora las in i avtal rnellan två andra konvenlionsstater. Som exempel på exorbitanlafommregler bmkar anges regler enligl vilka behörighet för ett lands domstolarföreligger redan på den gmnd att käranden är medborgare i landet eller atlsvaranden har egendom där. Mellande sex urspmngliga medlemsstaterna i EG slöts 1968 en konvenfion angåendedomstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område.Denna Irädde i kraft . Konvenfionen kompletteras av ettprotokoll angående behörighet att tolka konventionen. Protokolletträdde i kraft den . Sedan , Iriand och Storbritannientagits upp som nya medlemmar i har en särskild filllrädeskonvention slufilsår 1978 i vilken samtliga nio medlemsstater är parter och genom vilken de trenya staterna anslutit sig liU domskonvenlionen och protokollet. Denna tillträdeskonvenfionär ännu inte ratificerad av mer än några få medlemsstater. har medGrekland som inträtt som medlem i EG träffals en överenskommelse om detta landsanslutning lill domskonventionen. Man kan räkna med att domskonventionen jämteprotokollet kommer att gälla de tio emellan inom elt par år. År1960 tillkaUades en utredningsman med uppdrag att lägga fram förslag till en genereUlag om erkännande och verkstäUighet av utländska civildomar. Utredningsmannenredovisade sitt uppdrag i betänkandet (SOU 1968:40) Verkställighet av utländskadomar i förmögenhetsrättsliga mål. I betänkandet lades det fram tvä altemativalagförslag. Del ena utgick från att anslöt sig fill den nämndaHaagkonventionen, som då förelåg i etl utkast, medan det emdra förslaget utgickfrån atl så inle blev fallet. Betänkandet har inte lett till någonlagstiftning. 3 Konventionen med om erkännande och verkställighet av civildomar KonventionenmeUan och företer betydande likheter med de bilaterala ellermultilaterala konventioner som finns mellan andra länder pä området. Pååtskilliga punkter stämmer konventionen också överens med konventionmellan och . Prop.1982/83:117 9 Konventioneninleds med atl tillämpningsområdet anges (art. 1). Försl slås det fast all konvenfionengäller domar som har meddelats i ell ämne av privaträttslig beskaffenhet (art.1:1). Vidare sägs att med "dom" skall förstås en domstols dom ellerbeslut som innebär etl slutligt avgörande av saken. Även domar och beslut sommeddelats i ell straffrättsligt förfarande omfattas av konventionensdomsbegrepp (art. 1:2). 1:3 nämns de typer av domar som konventionen inte är tillämplig på.Sålunda utesluts från konventionens tillämpningsområde domar angående personrällsUga,familjerätlsliga och arvsrätlsliga frågor, liksom domar angående bUdande ellerupplösning av en juridisk person, dess stadgar eller behörigheten för dessorgan. Vidare undantas domar i konkurs- och ackordsförfaranden och iförfaranden om betalningsinställelse samt domar som meddelats i anslutning lillsådana förfaranden och som rör gilfighelen av en gäldenärs rättshandlingar. Inleheller skall konvenfionen fillämpas på domar angäende ansvar för atomskador. 2 likställs med dom beslul i mål som rör ersättning för motparts rättegångskostnadereller ersättning lill vittne eller sakkunnig. En fömtsättning härför är attmålet gäller en sådan privalrätlslig fråga som faller inom konvenfionenstillämpningsområde (jfr art. 1:3). Konventionenskiljer mellan erkännande och verkställighet av domar. Fömtsättningar för atten dom skall erkännas anges i art. 3-8. Art. 3:1 anger alt en dom i del enalandet skall erkännas i det andra, om domstolen var behörig enligtkonventionens bestämmelser (art. 5 och 6) och domen vunnit laga krafl enligldomsstatens lag. Enspedalbeslämmdse finns i art. 3:2 angäende i meddelade bevis i mål öm belalningsföreläggande(s.k. sluibevis). Enligl den svenska rätten vinner ell sådant bevis laga kraftförst viss lid efter verkställigheten. Specialbestämmelsen innebär att del förverkställighet av ett sådant bevis i inte krävs atl del har vunnitlaga kraft. Erkännandeav en dom meddelad i den ena staten kan enligl art. 4 vägras i den andra stateni fem fall. Det första fallet (a) är all ell erkännande av domen är oförenligtmed gmnderna för rättsordningen (ordre public) i den andra staten. Vidare (fallb och c) kan erkännande vägras om en'dom i samma sak och mellan samma parterhar meddelats i den andra staten eller i etl tredje land (res judicala). Dom ien tredje stal har betydelse endast om domen pä gmnd av en internationellöverenskommelse skall erkännas i den andra staten. Idet Qärde fallet (d) där domen enligl art. 4 inle behöver erkännas fömtsältsall en rättegång om samma sak och mellan samma parter är anhängig i den andrastaten och all lalan i denna rättegång har väckts föi-st, dvs. före denrättegång från vilken den aktuella domen härrör (s.k. indirekl lifispendens). Detfemte fallet (e) tar sikte pä tredskodomar. Har domen sålunda givits mot ensvarande som inle har ingått i svaromål och denne antingen inle har Prop.1982/83:117 10 delgettsstämningen enligt lagen i domsslalen eller annars inte har fått kännedom omrättegången i fillräckligl god fid för alt kunna svara i saken, utgör detta en gmndför all inle behöva erkänna domen. Artikel5 innehåller behörighetsregler. Det är här inle fråga om alt direkt ange vilkadomstolar i de bägge länderna som skall vara behöriga atl döma i olika slagstvister utan endast atv. ange vilka behörighetskrav som skaU vara uppfyllda föratl en dom skall erkännas. Något hinder för att t.ex. en svensk domstol lar uppetl mål i strid mol artikel 5 finns alltså inle men domen i målet behöver inteerkännas i . Denförsta behörighetsgmnd som konventionen godtar är all svaranden vid liden förtalans väckande hade sill hemvist eller stadigvarande vistades i domsslalen. Ärsvaranden en juridisk person, krävs alt denna hade sitt säte i domsstaten. Medjuridisk person likställer konventionen sådana österrikiska handelsbolag som enliglösterrikisk räll inle är en juridisk person (Handelsgesellschaft ohne Rechtspersönlichkeit). Enannan gmnd för behörigheten är all svaranden vid liden för talans väckande hadeetl handels- eller industriföretag eller en filial i domsslalen. Det förutsättsdock dels att företaget eller filialen inte utgjorde endast en agentur, delsall tvisten hänförde sig till företagets eller filialens verksamhet. Endomstol anses ocksä behörig om talan avsåg en faslighet i domsslalen eller ensakralt fill en faslighet belägen där. Ensärskild behörighetsregel finrs för sådana fall där talan avsåg ulom-obligatoriskskyldighet alt ersätta person- eller sakskada. För behörighet förulsätls attden skadegörande handlingen har begåtts i domsstaten medan skadevållarenbefann sig i denna. Tillsist anges i artikel 5 atl en domstol anses behörig om svaranden uttryckligenunderkastat sig domstolens behörighet (prorogalion). Atl svaranden ulanförbehåll ingått i svaromål (lyst prorogalion) är således inte fillräckligl. Iartikel 6 sägs belräffande domar som har meddelats med anledning av genkäromål atlde skall anses meddelade av behörig domstol, om domstolen var behörig enliglart. 5 att pröva huvudkäromålet. Artikel7 föreskriver två undanlag frän behörighetsbestämmelsen i artikel 5. Det enatar sikte på det fallet atl enUgl den andra statens rätt dennas egna eller elttredje lands domstolar med hänsyn lill sakens beskaffenhet är exklusivtbehöriga. Då behöver inte domen anses meddelad av behörig domstol. Detsammagäller enligl del andra undantaget när behörighet skulle föreligga på grund av prorogalionmen sådan behörighet enligl den andra statens rätt med hänsyn till sakensbeskaffenhet inte får gmndas på en parts medgivande. Endomstol i erkännandeslalen kan komma all ställas inför frågan om den är bundeneller inle av den främmande domstolens konstateranden av de fakliskaförhållanden som denna gmndat sin behörighet på. Prop.1982/83:117 11 artikel8 är domstolen bunden av den främmande domstolens bedömningar i deltahänseende. Artikel9 handlar om s.k. litispendens. Den ulgår från den situationen alt det vid endomstol i den ena staten (A) väckis en lalan angående en sak som redan ärföremål för rättegång mellan samma parter vid en domstol i del andra landei(B). Kan den rättegång som inletts först, dvs. i stat B, leda liU en dom somskall erkännas i stat A, skall domstolen i slal A lill följd av artikeln avvisatalan. Artiklarna10 och 11 handlar om verkställighet av civildomar. I art. 10:1 slås del faslall varje dom som har meddelats i den ena staten och som är verkstäUbar skallpä ansökan verkställas i den andra staten, om förutsättningar för domenserkännande i denna slal föreligger. 10:2 beviljas verkställighet i av den domstol som är behörig attombesörja verkställigheten. ISverige görs enligt art. 10:3 ansökan om verkstäUighet hos . Enliglsamma bestämmelse skall domen efter ansökan verkställas av kronofogdemyndigheten. 11 anges vilka handUngar som skall åtfölja ansökan om verkställighet.Således skaU (art. 11:1) domen i fråga förebringas i original eller i av behörigmyndighet bestyrkt avskrift. Vidare skall inges bevis om att domen är verkställbari domsslalen. Dessutom skall förebringas bevis om atl domen har vunnit lagakraft. Delta är dock inte nödvändigt när det gäller ett svenskt bevis ombetalningsföreläggande. Art.11:2 föreskriver i fråga om ansökan om verkställighet i Öslerrike all allahandlingar skall vara avfattade på tyska eller åtföljas av en översällning tiUtyska. Vidare föreskrivs att de handlingar som skall förebn'ngas vidverkställighet i skall vara på svenska eller åtföljda av en översättningtiU svenska. Översättningen måste vara bestyrkt av en person som är behörigtill del i någon av staterna. 11:3 krävs inle legalisering av de handlingar som skall inges eller nägonannan särskild form för dessa. Art. 12 handlar omverkställighet av förlikningar. Fråga är endasi om sådana förlikningar som harträffats inför domstol i mål som rör en sådan privaträltsUg tvist som omfattasav konventionen. För verkställighet krävs atl förlikningen får verkställas iförlikningsstaten och alt del inle föreligger någon grund för avslag enligtart. 4 a, b eller c (ordre public resp. res judicala), VerkstäUighetenföljer enligt art. 12:2 i tillämpliga delar bestämmelserna i art. 10 och 11 om verkställighet av domar. Art.13:1 punkt a behandlar förhåUandet mellan konvenfionen och andra bindandeinternationella överenskommelser som endera slaten kan ha träffat.