prop · G603147 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:147 Regeringensproposition omvissa varvsfrågor, m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås åtgärder för attunderlätta en anpassning av kapaciteten vid och Uddevallavarvet ABtill efterfrågan. föreslås få finansiellt stöd med sammanlagt 2155 milj. kr. skiljs från Svenska Varv och får enligt förslagi propositionen 3000 milj. kr. i finansiellt tillskott. Förslag läggs vidare fram om ett fortsatt menbegränsat stöd till den svenska varvsindustrin. Avskrivningslån om sammanlagt465 milj. kr. Räntestöd föreslås kunna lämnas förfartygsorder som tecknas före utgången av . I propositionen föreslås att fullmäktige iriksgäldskontoret bemyndigas att t.o.m. ikläda staten garantieravseende den svenska varvsindustrins produktion - inkl. redan lämnadegarantier - intill ett sammanlagt belopp av högst 30000milj. Vidare föreslås i propositionen vissa åtgärder inomarbetsmarknadspolitikens område såsom tillfälligt förstärktaarbetsförmedlingsinsatser, ytterligare medel till arbetsmarknadsutbildning,medel till särskilda insatser för övertalig varvspersonal samt ytterligaremedel till yrkesinriktad rehabilitering. 1982/83:147 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , , , R. , , . Föredragande:statsråden och R. om vissa varvsfrågor, m.m. Statsråden och R. anmäler sinaförslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollen förarbetsmarknads- resp. industridepartementet. Jaghemställer att regeringen i en proposition föreslår attantaga de förslag som jag och statsrådet har lagt fram. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandenasöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen beslutar att de anföranden och förslagsom redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1och 2. 1982/83:147 3 Anmälantill proposition om vissa varvsfrågor, m. m. Statsrådet . kommer attnärmare redovisa Svenska Varvs planer för . Som han kommer attnärmare Utveckla innebär Svenska Varvs plan för att minska fartygsproduktionenatt antalet sysselsatta vid och Uddevallavarvet minskar med ca 900resp. Varvsindustrinhar stor betydelse för sysselsättningen i och Uddevalla.Tillverkningsindustrin i kommun sysselsätter ca 30000 personer varavnästan är sysselsatta vid . Varvet har därigenom en väsentligbetydelse för industrisysselsättningen. I kommunen finns totalt ca 136000sysselsatta varav i tjänstesektorn, i tillverkningssektorn och ca17% i varuhandeln. Resterande av de sysselsatta finns inom jord- och skogsbruk,byggnadsverksamhet samt samfärdsel. Enligt senaste prognosväntas antalet sysselsatta i tjänstesektorn öka medansysselsättningen inom industrisektorn förväntas minska. Den totalasysselsättningsökningen fram beräknas bli ca 3000 personer. Närprognosen upprättades var dock inte neddragningen vid känd. IMalmö storstadsområde som utöver också innefattar kommunernaStaffanstorp, , , , , och uppgick befolkningentill ca 419000 innevånare . Befolkningen har inte ökat sedan år 1976.Sedan år 1976 har dock antalet sysselsatta i storstadsområdet ökat med ca 3%och uppgår nu till ca 212000 personer. Denna ökning hänför sig till offentligförvaltning och tjänster. Sysselsättningen inom tillverkningsindustrin harunder minskat med . Arbetslösheteni kommun har legat på en högre nivå änvad som har gällt både för länet i övrigt och för riket i genomsnitt. Under år1982 var den genomsnittliga arbetslösheten i kommun medan den förlänet uppgick tiir3,och för riket till 3,. 1982/83:147 4 i har i skrivelse den 8februari 1983 hemställt om åtgärder för att minska arbetslösheten i länet.Länsarbetsnämnden har i skrivelse till hemställt omytterligare medel till vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I kommun är ca hälften av de anställdainom tillverkningsindustrin sysselsatta vid Uddevallavarvet. Detta innebär attvarvet i är av särskilt stor betydelse för sysselsättningen ikommunen. Av de sysselsatta i kommunen är i tjänstesektorn, itillverkningsindustri, inom varuhandel och resterande i jord-ochskogsbruk, byggnadsverksamhet och samfärdsel. Fram förväntasenligt senaste prognos den totala sysselsättningen öka något.Även för kommun hänför sig ökningen till tjänstesektorn medanindustrisektorn förväntas minska. Befolkningen i har minskat något . Fram beräknas dock befolkningen öka något.Även denna prognos är gjord utan att neddragningen vid Uddevallavarvet varkänd. Befolkningen i , , och Vänersborguppgår till ca 130000 personer. Antalet sysselsatta uppgår till ca 85000personer, vilket är en ökning med . Hela ökningen hänför sigtill tjänstesektorn medan antalet sysselsatta inom tillverkningsindustrinklart minskat . Arbetslösheten i kommun har legat på en något lägre nivå än vad som gäller förlänet och riket i genomsnitt. uppgick arbetslösheten till 2,igenomsnitt mot i länet och i riket. För att underlätta omställningen i dessa bådakommuner i samband med neddragningen vid och Uddevallavarvet kommer jagi det följande att föreslå att särskilda åtgärder vidtas. Jag vill emellertidförst erinra om vissa befintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vid behovkan komma här berörda kommuner till del. /82 kan bidrag utgå tillomställning vid driftinskränkning enligt förordningen (1981: 549) omförsöksverksamhet med bidrag till omställning vid driftinskränkningar. Arbetsmarknadsutbildningen har en stor roll i enpågående strukturomvandling genom att den kan underlätta omställningar päarbetsmarknaden. Vidare är ekonomiskt stöd vid flyttning en åtgärd somförbättrar möjligheten till ny anställning på annan ort. Det är ocksåangeläget att tillfälligt lösa de arbetslösas problem genom att utnyttjaberedskapsarbeten. Det gäller inte minst ungdomar för vilka situationen kanförsämras genom en ökning av sökande med yrkeskunnande och erfarenhet. Erfarenheterna visar att äldre ocharbetshandikappade ofta möter särskilt stora svårigheter att få nytt arbetevid företagsnedläggelser och driftinskränkningar. Det är angeläget att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna används på ett kraftfullt sätt så att dessaarbetstagare inte slås ut från 1982/83:147 5 Så bör t. ex. de möjligheter som finnsatt lämna bidrag till arbetshjälpmedel och annan anpassning av arbetsmiljönutnyttjas, när det behövs, för att en person med arbetshandikapp skall kunna fåarbete. För dem som har nedsatt arbetsförmåga bör lönebidrag kunna lämnas föratt vederbörande skall kunna fä anställning. Jag vill också erinra om demöjligheter som finns i vissa fall att lämna bidrag och lån - näringshjälp-till start av verksamhet som egen företagare. Jag övergår nu till att behandlasärskilda åtgärder i och kommuner för att underlättaomställningen i dessa båda kommuner. Jag vill också erinra om att statsrådetR. kommer att ta upp frågan om åtgärder för (La Pro). Personalneddragningar vid varven ifråga ställer ökade krav på insatser från arbetsförmedlingens sida. Det ärviktigt att sådana insatser kommer till stånd och att lämplig personal itillräckligt antal avdelas för ändamålet. I samband med personalneddragningarnavid varven i och erhöll () sådanaresurser. Erfarenheterna av detta är mycket goda. Jag föreslår därför att AMSfår sammantaget för den period personalneddragningen vid varven i ochUddevalla sker 2,1 milj. kr. för att tillfälligt förstärka arbetsförmedlingen.Detta beräknas motsvara högst tio arbetsförmedlare i och högst femarbetsförmedlare i jämte vissa kringkostnader under nästa budgetår.Den personalrekrytering som sker för dessa tillfälliga förstärkningar bör avseanställning . Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Arbetsmarknadsserviceunder tionde huvudtiteln för /84 utöver i prop. 1982/83: 100bil. 12 och prop. 1982/ 83: 120 bil. 4 upptagna medel anvisa ytterligare . Arbetsmarknadsutbildningen iMalmöhus län har varit föremål för en översyn. AMS har som ett resultatav denna översyn föreslagit att ett nytt AMU-center skall byggas i Malmösamtidigt som vissa delar av nuvarande lokaler och övriga resurser skallbibehållas. Frågan om nybyggnad av AMU-center prövas f. n. avbyggnadsstyrelsen. På grund av det ansträngdaarbetsmarknadsläget i länet utnyttjas arbetsmarknadsutbildningen f. n.maximalt. Eftersom de nuvarande resurserna för arbetsmarknadsutbildningen iMalmöhus län är relativt begränsade i jämförelse med andra län kanarbetsmarknadsutbildning inte erbjudas arbetslösa i samma utsträckning som iriket i övrigt. 1982/83:147 6 För att utöka möjligheterna tillarbetsmarknadsutbildning förordar jag, i avvaktan pä att frågan om utbyggnad avarbetsmarknadsutbildningen i får en permanent lösning, attlänsarbetsnämnden i länet via AMS tillfälligt får tillföras 10 milj. kr. förköp av utbildning i företag och av andra utbildningsanordnare fram t. o. m. den31 . Jag räknar dä med att utbildningskapaciteten i länökar med ca 500 platser utöver vad som beräknats i årets budgetproposition. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagitatt till Arbetsmarknadsutbildning för /84 skall anvisas ettreservationsanslag av . Vidare har regeringen i prop. 1982/83: 120 omutvecklingen i samt prop. 1982/83:130 om åtgärder för tekoindustrindärutöver föreslagit att ytterligare . skall anvisas ovannämndaanslag. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att till Arbetsmarknadsutbildning under tiondehuvudtiteln för /84 utöver i prop. 1982/83: 100 bil. 12, prop.1982/ 83: 120 bil. 4 och prop. 1982/83:130 bil. 5 upptagna medel anvisaytteriigare . För att i samband med övertaligheten vid härberörda varv hjälpa enskilda personer att erhålla ett nytt arbete genom t. ex.löneutfyllnad eller ersättning med del av lön eller hel lön tillföretag som anställer personer från och Uddevallavarvet bör enligt minmening särskilda medel tillfälligt avsättas. Medel för motsvarande ändamåldisponerades av den särskilda övertalighetsorganisationen som bildades isamband med personalneddragningen vid Öresundsvarvet i . Erfarenheternaav dessa medels användning är mycket goda. Jag föreslår därför att särskildamedel för detta ändamål får användas av AMS i syfte att ytterligare lindraomställningarna för den övertaliga personalen. Jag förordar att sammanlagt förden period neddragningen sker 10 milj. kr. får avsättas för detta ändamål uranslaget B 4. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslär att godkänna vad jag anfört om utnyttjandet avanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder under tionde huvudtiteln. Prop.1982/83:147 7 Arbetsförmedlingens service försökande kompletteras av insatser från (), sombedriver utredande, vägledande och arbetsförberedande verksamhet, bl. a. försökande i svåra omställningssituationer. Genom kan en sökande få ökadkunskap om arbetsmarknaden och ett bättre underlag för val av arbete ellerutbildning, bl. a. genom att praktiskt pröva olika arbeten. InomAmi-verksamheten finns också metodik för och erfarenheter av särskildainsatser för arbetstagare som förlorat sina anställningar i samband medföretagsnedläggelse eller större personalinskränkningar. Med hänsyn till svårigheterna förvarvsanställda som blir arbetslösa finns det enligt min mening starka skäl atttillfälligt förstärka Ami-organisa-tionen såväl i som i Göteborgsoch län. I finns trearbetsmarknadsinstitut med sammanlagt 13 arbetslag. Dessutom finns tvä institutmed särskilda resurser för synskadade resp. för psykiskt arbetshandikappade.Genom omfördelning av resurser har AMS dessutom tilldelat länet en tillfälligförstärkning av Ami-verksamheten fram till . Jag föreslår attverksamheten under budgetåren 1983/84 och 1984/85 förstärks med tvä arbetslag,främst för insatser för dem som friställs från varvsindustrin. I finns femarbetsmarknadsinstitut med sammanlagt 16 arbetslag, varav ett i medtre arbetslag. Därutöver finns fyra institut med särskilda resurser för olikahandikappgrupper. Jag föreslår att Ami-verksamheten iGöteborgs och län förstärks med ett extra Ami-lag under budgetåren1983/84 och 1984/85. Den personalrekrytering som skerför dessa tillfälliga förstärkningar bör avse anställning . Jag beräknar kostnaderna för dentillfälliga förstärkningen till 2,5 milj. under /84. Jag vill i sammanhanget erinra omatt jag i prop. 1983/84: 120 föreslagit vissa tillfälliga förstärkningar avAmi-verksamheten i . Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Yrkesinriktadrehabilitering under tionde huvudtiteln för /84 utöver i prop.1982/83:100 bil. 12 och prop. 1982/83:120 bil. 4 upptagna medel anvisaytteriigare . Föredragande: statsrådet . . Anmälan till proposition om vissa varvsfrågor, m. m. I samband med regeringens beslut ombudgetproposition 1983 (prop. 1982/83: 100 bil. 14 punkt G 6.) förutskickadejag, i anslutning till ett förslag om räntestöd till varvsindustrin, att jagskulle återkomma med ett förslag till åtgärder för den svenska varvsindustrin.Jag anhåller nu om att få ta upp hithörande frågor. Frågan om den svenska varvsindustrins kapacitetbehandlades av senast och (prop.1979/80:165, NU 69, rskr 405 och prop. 1980/81: 131, NU 63, AU 17, rskr 393 och394). beslöt därvid bl. a. om olika åtgärder som syftade till attskapa förutsättningar för den svenska varvsindustrin alt öka sinkonkurrenskraft. En minskning av kapaciteten hos de olika statliganybyggnadsvarven i enlighet med den strukturplan som Svenska Varv AB:s styrelsehade beslutat bedömdes nödvändig. beslöt att anvisa medel för alt täckakostnaderna för varvels avveckling. Svenska Varv har den9 februari och fastställt riktlinjer för koncernens verksamhetunder . Bolaget har med skrivelser och den 17mars 1983 överlämnat de underlag som legat till grund för styrelsens besluttill industridepartementet och hemställt att staten tillskjuterkapital för planens genomförande. Inom industridepartementet harolika arbetsgrupper - delvis med anlitande av utomstående konsulter samtsakkunskap från () och -analyserat frågor om varven. En arbetsgrupp har haft tilluppgift bl. a. att jämföra de mindre och medelstora varvens utveckling underåren 1980-1982 med den bedömning Prop.1982/83:147 9 kommissionen för de mindre och medelstora varven (I1979:03) har gjort i sitt betänkande (Ds I 1979: 16). Vidare har arbetsgruppenbedömt de mindre och medelstora varvens utvecklingspotential samt behovet ochlämpligheten av speciellt riktade statliga åtgärder för varven. Arbetsgruppensrapport härom bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 1. En annan arbetsgrupp har utvärderatbefintliga former av stöd (garantier, räntesubvention och branschsubvention)samt, mot bakgrund av bl. a. detta, lämnat förslag till teknisk utformning averforderligt stöd. En rapport frän denna arbetsgrupp bör fogas tillprotokollet i detta-ärende som underbilaga 2. Staten har träffatavtal med om förvärv av bolagets aktier i bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 3. Därutöver har kommit in skrivelserfrån länsstyrelser, FKN, kommuner och företag, fackliga och andraorganisationer samt enskilda personer, vilka berört olika varvsfrågor. Den låga ekonomiska aktiviteten ivärldsekonomin har resulterat i att världshandeln minskat i volymenligt preliminära beräkningar med mätt i transportarbete. Föroljetransporter har efterfrågan relativt sett minskat mer eller med knappt entredjedel . Till detta har bidragit bl. a. ökad produktion av oljautanför de s.k. OPEC-länderna och ökad användning av och pipelines.Leveransvolymen mätt i s.k. kompenserade bruttoregisterton (kbrt), ett mätt päden varvskapacitet som erfordras för att producera fartyg, steg med ca 10%jämfört med . Den minskade efterfrågan av fartygstjänster kombineratmed relativt omfattande leveranser av fartyg ledde till extremt lågafraktnivåer för flertalet fartygstyper. Jämfört med nivån vid början av år1981 har fraktnivåerna i många fall halverats. I vissa fall harfraktniväerna sjunkit med uppåt . Fraktnivåerna för bulktransporter täckerdärmed driftkostnaderna men ger inget eller obetydliga bidrag för att täckafartygens kapitalkostnader. Uppläggningen av fartyg har följaktligen ökat ochuppgick till drygt 80 milj. ton dödvikt (dwt) jämfört meddrygt 20 milj. dwt . Det seglande tonnagetstransportkapacitet utnyttjas inte effektivt bl. a. beroende på att fartensänkts för att spara olja. Tonnageöverskottet motsvarar av väridenshandelsflotta. För tankfartyg utnyttjades endast ca två tredjedelar av dentotala transportkapaciteten. Andrahandspriserna för fartyg harsjunkit mycket kraftigt. Minskningar med har förekommit på flerafartygstyper jämfört med nivån . Prop.1982/83:147 10 Fraktmarknaderna kan sammanfattningsvis bedömasvara sämre nu än de låga nivåer som uppnåddes . Ett positivtinslag i den i övrigt mycket besvärliga situationen är dock enligt min meningden mycket omfattande skrotningen av särskilt tankfartyg under år 1982.Skrotningen uppgick till ca 25 milj. dwt, vilket medförde att tankflottanminskade frän ca 320 milj. dwt till ca 300 milj. dwt. Detta bör bidratill att förbättra fraktnivåerna. Förvarven har den av mig beskrivna utvecklingen medfört att orderingången harsjunkit väsentligt. kontrakterades vid världens varv ca 12 milj.dwt, jämfört med 25 milj. dwt . kan en ytterligareminskning förutses. Genom att leveranserna av fartyg väsentligt överstegorderingången har orderstockarna vid varven sjunkit med inemot en tredjedel ochuppgick vid till ca 40 milj. dwt. Av orderstocken kommer ca60 % att levereras under innevarande år. Normalt fordras mellan ett till två årfrån kontraktsteckning till leverans av ett fartyg. Detta innebär att varvsindustrinunder andra hälften av kommer att väsentligt minska sittkapacitetsutnyttjande. Orderläget har lett till en intensiv konkurrens om deorder som placeras. Nybyggnadspriserna har till följd härav minskat med istorleksordningen en tredjedel jämfört med nivån är 1981. Till följd av denförsämrade fartygsmarknaden har det statliga stödet till varvsindustrinutomlands förlängts och ökar i vissa fall i omfattning. Jag återkommer i detföljande mer utförligt till denna fråga. Utvecklingen på för varvsindustrin ärsjälvfallet svär att bedöma med någon större grad av säkerhet. Avgörande blir ivilken utsträckning industriproduktion och handel kan öka under återstoden av1980-talet. De bedömningar som finns tillgängliga pekar pä att orderingångenkommer att öka . En rimlig uppskattning kanvara att fartygsleveranserna kommer att uppgå till ca 15 milj. kbrt, dvs. dennivå som rådde . Bedömningen av efterfrågan på fartygsnybyggen måstejämföras med kapaciteten inom varvsindustrin. Denna har minskat under slutet av1970-talet och . Medan den tillgängliga kapaciteten kanuppskattas till drygt 22 milj. kbrt uppgick den till ca 19milj. Härav används för produktion av offshore-produkter. Minskningenav kapaciteten är helt hänförlig till och medan vissa andraländer, främst Republiken , har byggt upp sin varvsindustri underperioden. Det finns sålunda en kraftig obalans mellan dagenstillgängliga varvskapacitet och det bedömda framtida behovet av leveranser.Problemen inom varvsindustrin kommer följaktligen att vara stora åtminstoneunder . Även långsiktigt måste emellertid varvskapacitetensannolikt minska för att balans mellan efterfrågan och utbud skallåstadkommas. Erfarenheternafrån tyder dock på att reduktionen av varvsin- 1982/83:147 11 dustrinskapacitet kommer att ske med en betydande fördröjning av bl. Tendenser finns dessutom att i sysselsätta den egnavarvskapaciteten med beställningar till inhemska rederier. Syftet är bl. a. attbibehålla en tillräcklig storiek på den inhemska varvsindustrin för att svaramot olika industri- och handelspolitiska mål. Vidare finns utbyggnadsplanerför varvsindustrin i länder som Republiken . Någon kraftig reduktion avvarvsindustrins kapacitet kan därför inte förväntas, åtminstone inte pä kortsikt. Jag vill i detta sammanhang notera attkapacitetsminskningen i har relativt sett varit större än i flertaletandra länder. F. n. uppgår produktionskapaciteten för fartyg till ca enfjärdedel av nivån om hänsyn också tas till minskatutnyttjande av entreprenadarbetare. Minskningen är en följd av nedläggningarnaav Mekaniska Verkstad och Öresundsvarvet, minskad kapacitet vidKockums och Uddevallavarvet samt den ändrade produktionsinriktningen vidGötaverken . Även de mindre och medelstora varven har genomfört kraftigakapacitetsreduktioner. Jagvill även något beröra marknadsutvecklingen för offshore-industrin som är avökande betydelse för svensk varvsindustri. Offshore använder jag som ettsamlande begrepp för alla aktiviteter som är förknippade, direkt ellerindirekt, med att söka efter och utvinna olja och gas till havs. Till följd av bl. a. oljeprishöjningen under1970-talet skapades ekonomiska förutsättningar för ökad utvinning av olja ochgas från kontinentalsocklarna. steg oljeproduktionen fränoffshore-fält för att är 1982 uppgå till . En fortsatt ökning av andelenolja producerad till havs till uppemot hälften vid nästa sekelskifte kanförväntas. För svensk del är självfallet utvecklingen i våra närmarknader påNordsjön av störst intresse, särskilt då utvecklingen i ochNorge. I dessa länder har oljeproduktionen från oljekällor till havs stigitfrån några milj. ton till ca 125 milj. ton f. n. De engelska och norska regeringarnas planer för defortsatta investeringarna inom prospekt''ring och utbyggnad av olje- ochgasfyndigheter pekar på en årlig genomsnittlig investeringsvolym om ca 55-70miljarder kronor . Huvuddelen, eller ca tvåtredjedelar, avser investeringar i produktionsutrustning. Återstående tredjedelavser investeringar under prospekteringsfasen samt service och underhåll avproduktionsplattformar. är dessa investeringar redanigångsatta eller beslutade. På är dock utvecklingen av oljeprisetav stor betydelse för möjligheten att förverkliga planerna. För de olika slag av flyttbaraoffshore-anläggningar som används vid prospektering efter olja och gas ökadekontrakteringarna kraftigt . ökade därförutbudet på sådana anläggningar avsevärt mer än efterfrågan, vilket medfördesjunkande fraktrater och lägre andrahandspriser. Fraktraterna för exempelvisflytande halvt Prop.1982/83:147 12 nedsänkbara, s. k. semisubmersibla riggar har mer änhalverats och andrahandspriserna har sjunkit i motsvarande män. Under år 1983kommer ett stort antal nya riggar att levereras. Antalsmässigt kommer flottan -t. ex. borrplattformar - att öka med . Någon förbättring avfraktrater eller andrahandspriser kan därför inte väntas inom åtminstone detnärmaste året. Efterfrågan på mobila enheter kandärför inte förväntas stiga förrän möjligen . Tidpunkten för en återhämtningär naturligtvis starkt beroende av oljeprisets utveckling och därmed intressetfrån oljebolagens sida för prospektering till havs. Enligt min mening måste taaktiv del i utvecklingen inom offshore-industrin. Varvsindustrin kan här spelaen betydelsefull roll i samarbete med dels svenska underleverantörer, dels medsvenska rederier som gått in som entreprenörer för olika specialområden. Jagåterkommer i det följande med vissa förslag som syftar till att skapa bättreförutsättningar härför. harreparationsmarknaden på grund av bl. a. oljekrisen och sjöfartsnédgångenkännetecknats av en kraftigt minskad efterfrågan på fartygsreparationstjänster.Till detta kommer den ökning av kapaciteten som inträffade ochi förorsakad av en kraftig utbyggnad av dockor såvälinternationellt som regionalt. Utbyggnadsplaner för att ta nya dockor i brukfinns även framför allt från s. k. lågkostnadsländer. Såledesär det pä reparationsmarknaden en stor differens mellan tillgängligkapacitet och efterfrågan på fartygsreparationstjänster. För att belysa dettakan nämnas att kapacitetsutnyttjandet för de stora dockorna, mätt idockningsvolym, enbart var , innebärande en överkapacitet påfartygsreparationstjänster i storleksordningen .