prop · G60361 · 1982-12-31 00:00:00 — om ändringar irättshjälpslagen (1972:429) m.m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen föreslås vissa ändringar i rättshjälpslagen. Det föreslås att entilläggsavgift om införs beträffande rättsliga angelägenheter därbiträdets arbetsersättning överstiger . Dessutom föreslås bl.a. alträltshjälpsavgifternas anknytning till basbeloppet slopas, atl avgifterna höjsnågot i de högsta inkomsllågena och an den högsta inkomslgränsen för rån tillrättshjälp sänks. Vidareföreslås att reglerna om rättshjälp vid bodelning ändras och att rättshjälpengörs subsidiär till rällsskyddsförsäkring i angelägenheter som avserfastigheter. Iövrigt föreslås en del förenklingar i reglerna om uttagande av rättshjälpsavgifter.Slutligen förordas all lolkkostnader vid rådgivning skall kunna ersättas avallmänna medel oavsett om rådgivningen sker vid allmän eller enskildadvokatbyrå. Ändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1982/83. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs i fråga om rättshjälpslagen(1972:429)' dets all i 38, 39 och 49 a §§ samt i rubriken närmast före33 § ordet "statsverket" skall bytas ut mol "staten", dels att3,6,S, II, 12, 13, 15, 17, 18, 19, 20, 27, 28, 30,31, 33, 34, 36 och 47 §§ saml rubrikerna närmast före 11 och 27 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 14 aoch 14 b §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För handläggning av vissa ärenden om rättshjälp finnsrättshjälps-nämnder. Verksamhetsområde för rällshjälpsnämnd bestämmes av regeringen. Skall ärende om allmän rättshjälp handläggas avrättshjälpsnämnd, upptages ärendet av den rällshjälpsnämnd inom varsverksamhetsområde den rättssökande är bosall eller, om den rättssökande ärdödsbo, den avlidne var bosatt. I fråga om den som ej är bosatt i landet ellerdödsbo efter den som ej var bosall här, upptages ärendet av denrällshjälpsnämnd som regeringen bestämmer. Skall ärende om rättshjälp genom offentligt biträdehandläggas av rällshjälpsnämnd, upptages ärendet av den rättshjälpsnämnd inomvars verksamhetsområde den som åtgärden avser är bosall eller, i fråga om densom ej är bosall i landet, av den rällshjälpsnämnd som regeringen bestämmer. Om ersätlning för utlägg vid rådgivning skattfastställas, skatt ärendet handläggas av den rättshjälps-nämnd inom varsverksamhetsområde advokatbyrån är belägen. står under tillsyn av domslolsverkel. Regeringen får förordna atl rättshjälpsnämnd skall varadelad i avdelningar. Vad som föreskrives om nämnd äger motsvarande tillämpningpå sådan avdelning. 6§ Allmän rättshjälp beviljas fysisk Allmänrättshjälp beviljas fysisk person i rättslig angelägenhet, om person i rättsligangelägenhet, om han behöver sådant bistånd och han behöver sådant bistånd ochhans beräknade årsinkomst ej över- hans beräknade årsinkomst ej överstiger ettgränsbelopp som motsva- stiger . ' Lagen omtryckt 1979:240. - Senaste lydelse 1981:1200. rar åtta gånger del basbelopp enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring som gällde året innan rättshjälp begäres. Bidrar den rätlssökande i väsentlig omfattning lill någon annans underhåll, ökas beloppet enligt första stycket med för var och en till vilkens underhåll han på detta sätt bidrar. Bidrager den rätlssökande i väsenflig omfattning lillannans underhäll, ökas gränsbeloppet med vad som motsvarar ett halvt basbeloppför var och en till vilkens underhåll han sålunda bidrager. Är den rällssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad pågrund av förmögenhetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsentligtnedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall denberäknade årsinkomsten jämkas pä del sätt att skäligt belopp lillägges ellerfråndrages. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, domslolsverkel meddelar närmareföreskrifter för beräkning av den rällssökandes ekonomiska förhållanden. Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhetsom skall prövas eller på annat säll behandlas utom riket, om ej denrätlssökande är bosall här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. den som ärbosatt utom riket, om han ej är svensk medborgare eller om särskilda skäl ejföreligger för rättshjälp, 3. näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksam-hel, om ej skäl föreligger förrättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hansekonomiska och personliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt, 4. i fråga omanspråk som överlåtils till den rätlssökande, om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättandeav självdeklaration, äktenskapsförord eller testamente, 6. i mäl omboskillnad enligl 9 kap. 2 § giflermälsbalken, 7. om frågan omrättshjälp kan anslå lill dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråketstöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 8. ägaren av en faslighet eller en byggnad i angelägenhetsom avser fastigheten eller byggnaden, otn han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkringetter något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten, 8. den som ej har befogat intresse 9. den som ej har befogat intresse av all få sin sak behandlad. av att få sin sak behandlad. ' Senaste lydelse 1982:299. I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna allallmän rättshjälp ej skall beviljas. Underförutsättning av ömsesidighel kan regeringen förordna atl medborgare i vissfrämmande stat i fråga om allmän rättshjälp skall vara likställd med svenskmedborgare. Den rätlssökande skall bidraga till de kostnader förallmän rättshjälp som avses i 9 och 10 §§ genom atl betala rättshjälpsavgiftenligt vad som sägs i 12-15 §§. Den rättssökande skall bidra till de kostnader för allmänrättshjälp som avses i 9 och 10 §§ genom att betala rättshjälpsavgifl ochtilläggs-avgifi enligt vad som sägs i 12-15 §§. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,meddelar närmare föreskrifter för beräkning av maximibelopp förrättshjälpsavgifl. Överstiger ej den rällssökandes beräknade årsinkomst ellgränsbelopp som motsvarar två gånger del basbelopp som anges i 6 § förstastycket, utgör maximibeloppet för rällshjälpsavgiflen avbasbeloppet, varvid avrundning skatt ske till närmast lägre tiotal kronor.Maximibeloppet får sältas ned om del finns särskilda skäl. Beloppet får dockinle understiga en procent av det basbelopp som har nämnts, med avrundningtitt närmast lägre tiotal kronor, såvida del inte är uppenbart alt den rättssökandesaknar möjlighet all betala en så slor avgift. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rällshjälpsavgiflen den avgift som ulgår enligl förstastycket ökad med en tjugofemtedel av den del av den rällssökandes inkomstsom överstiger två men ej basbeloppet, entjugondel av den del av inkomsten som överstiger men ej fyra gångerbasbeloppet. Överstiger ej den rällssökandes beräknade årsinkomstIrettiofemtu-sen kronor, utgör maximibeloppet för rällshjälpsavgiflen trehundrafemtiokronor. Maximibeloppet får sättas ned om det finns särskilda skäl. Beloppet fårdock inte understiga etthundrasjuttiofem kronor, om del inte är uppenbart rättssökande saknar möjlighet att betala en så slor avgift. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rällshjälpsavgiflen den avgift som utgår enligl förstastycket ökad med av den del av inkomsten som överstigertrettiofem-tusen men ej sextiolusen kronor, av den del av inkomsten som överstigersextiolusen men ej sjuttiofemlusen kronor. * Senaste lydelse 1981:1287. en femtondel av den del av inkomsten som överstiger fyramen ej fem gånger basbeloppet, en tiondel av den del av inkomsten som överstiger fem menej sex gånger basbeloppet, en femtedel av den del av inkomsten som överstiger sexmen ej sju gånger basbeloppet, hälften av den inkomst som överstiger sju men ej åttagånger basbeloppet. Vid tillämpning av andra stycket iaktlages alt inkomstenavrundas till närmast lägre lusental kronor och att maximibeloppet avrundas tiUnärmast lägre tiotal kronor. av den det av inkomsten som överstigersjultiofemtusen men ej , femton procent av den del av inkomsten som överstigernittiolusen men ej , tjugoprocent av den del av inkomsten som överstiger etthundra-femlusen kronor. Vid tillämpning av andra stycket iakttas atl inkomstenavrundas till närmast lägre tusental kronor. Bidrar den rättssökande i väsentlig omfattning lill någon annans underhåll, skall inkomstgränserna enligt 12 § första och andra styckena höjas med för var och en lill vilkens underhåll han sålunda bidrar. Bidrager den rätlssökande i väsentlig omfattning tillannans underhåll, ökas gränsbelopp enligl 12 § första eller andra stycket medvad som motsvarar hälften av där angivet basbelopp för var och en lill vilkensunderhäll han sålunda bidrager. Är den rättssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad pågrund av förmögenhetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsenlliglnedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall denberäknade årsinkomsten jämkas på del sätt atl skäligt belopp lillägges ellerfråndrages. Om den ersätlning som skatt tillerkännas burade för arbeteenUgt 22 § överstiger , skall den rättssökande utöverrättshjälpsavgiften betala en till-läggsavgifi om av den del aversättningen som överstiger , dock högst ett belopp som uppgårtill fem gånger maximibeloppet. Det belopp som skall betalas avrundas tillnärmast lägre tiotal kronor. Om det är uppenbart att den rättssökande saknar möjUghelatl betala tiltäggsavgiflen eller någon del av den, får han helt etter delvis befrias från denna. Om detframkommer att den rättssökande inte längre saknar möjlighet atl betala dentilläggsavgift som han befriats från, skatt beslutet omprövas. I samband med att allmän rättshjälp beviljas, fastställes det för sökanden gällande maximibeloppet. I samband med alt allmän rättshjälp beviljas,/o5f.j/ä//.sdet för sökanden gällande maximibeloppet och del belopp vartiU tilläggsavgiftenhögst kan uppgå. Undergår inkomst eller sådant förhållande som avses i 13eller 14 § väsentlig förändring innan rättshjälpsärendet avslutats, skallmaximibeloppet jämkas efter vad som är skäligt, dock ej under vad som redanbetalats i rättshjälpsavgift. Jämkning skall också ske, om väsentligfelbedömning gjorts, när maximibeloppet tidigare bestämdes. Fråga omjämkning upptages endast om särskild anledning därtill framkommit. När maximibeloppet jämkas, skall även del belopp vartiUtill-läggsavgiften högst kan uppgå jämkas i motsvarande mån. Årrättslig angelägenhet anhängig vid domstol, prövas fråga om beviljande avallmän rättshjälp av domstolen. Likaså beslutar domstol, där den rättsligaangelägenheten är anhängig, om jämkning av maximibeloppet förrättshjälpsavgiften. Om enrättslig angelägenhet är anhängig vid domstol, prövar domstolen frågan ombeviljande av allmän rättshjälp. Den domstol, där den rättsliga angelägenhetenär anhängig, beslutar ocA:jå om jämkning av maximibeloppet förrättshjälps-avgiften och av del belopp vartiU tilläggsavgiften högst kan uppgå.Domstolen fattar även beslut enligt 14b§. 18 § Harallmän rättshjälp icke beviljats enligt 16 § och är den rättsligaangelägenheten ej anhängig vid domstol, prövas fråga om beviljande av allmänrättshjälp av rältshjälpsnämnden. Är denrättsliga angelägenheten ej anhängig vid domstol, beslutar rältshjälpsnämndenockså om jämkning av maximibeloppet för rällshjälpsavgiflen. Är denrättsliga angelägenheten ej anhängig vid domstol, beslutar rättshjälpsnämndenockså om jämkning av maximibeloppet för rällshjälpsavgiflen och av del beloppvartiU tUläggsavgiflen högst kan uppgå samt meddelar beslut enligt 14 b §. 1982/83:61 7 Nuvarande lydelse Föreslägen lydelse Beviljas allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommandekostnader enligt 9 och 10 §§ av allmänna medel. Av allmänna medel betalas ävenbilrädesersättning för tiden efter det att ansökan om rättshjälp kommit in tillden myndighet som har alt besluta om allmän rättshjälp. Detsamma gällerbiträdeskostnad som uppkommit före ansökningen hos myndighet, om arbetet harvarit av mindre omfattning eller brådskande art och ansökningen har gjortsutan väsentligt dröjsmål eller om eljest synnerliga skål föreligger. Vad som har sagts nu om ersättning till biträde gälleräven ifråga om ersättning till skiftesman. I fråga om ersättning som avses i 9 § andra stycket 6skall rätlen, i stället för att enligt 18 kap. 13 § ålägga densom beviljats allmän rättshjälp betalningsskyldighet, förklara att ersättningenutgör en kostnad för rättshjälpen. Beviljas allmän rättshjälp enligt 16 § blir den sombeslutat härom biträde till den rättssökande. I annat fall får biträdeförordnas på sökandens begäran, om denne ej själv eller genom någon som itjänsteställning eller annars lämnar honom bistånd kan behörigen tillvaratagasin rätt. I angelägenhet, som kan antagas I angelägenhet, som kan antas bli bli prövad enligt lagen (1974:8) om prövad enligl lagen (1974:8) om råt- rättegången i tvistemål om mindre tegången i tvistemål om mindre vår- värden, får biträde förordnas en- den, fär biträde förordnas endasi dast om särskilda skål föreligger om särskilda skäl föreligger med med hänsyn till sökandens person- hänsyn till sökandens personliga liga förhållanden eller sakens be- förhållanden eller sakens beskaf- skaffenhet. I ärende om bodelning fenhet. I ärende om bodelning, som med anledning av äktenskapsskill- inte avser , får biträde inte nad etter boskillnad får biträde för- förordnas, ordnas endast om särskUda skäl fö reUgger med hänsyn till makarnas förhållanden eller boets beskaffen het. När biträde kan förordnas enligt 10 kap. 13 §föräldrabalken, förordnas ej biträde enligt denna lag. Betalning och fastställande av rätts- Betalning ochfastställande av rätts hjälpsavgifl, avräkning med den rätts- hjälpsavgift och tilläggsavgift, avräk- sökande och med biträde ning med den rättssökande och med 27 § Finns biträde enligl denna lag, er- Finnsbiträde enligt denna lag, lägges rättshjälpsavgift lill biträdet betalasrättshjälpsavgiften till bi-inlill del enligt 15 § första stycket trädet intilldet enligt 15 § första fastställda maximibeloppet. Finns stycket fastställdamaximibeloppet. ejb[träde, skall rättshjälpsavgift er- Finns inte något biträde, skall läggas till statsverket. Har maximibeloppet höjts sedanrättshjälp beviljats, skall den avgift som kan föranledas av höjningenerläggas till statsverket. rättshjälpsavgiften betalas till staten.Rättshjälpsavgiften får tas ut så snart maximibeloppet har fastställts. Harmaximibeloppet höjts sedan rättshjälp beviljades, skall den avgift som kanföranledas av höjningen betalas lill staten. Tilläggsavgiftenbetalas tUl bitrfi-det när ersätiningen till biträdet har fastställts. Biträdetfår ta ul förskott på tilläggsavgiften med skäligt belopp. Om det belopp vartilltilläggsavgiften högst får uppgå höjs i samband med atl ersättning tiU biträdetfastställs, skall det belopp som kan föranledas av höjningen och som hänför sigtitt den ersättningen eller till en tidigare fastställd biträdesersätlning betalastill Slaten. I måleller ärende vid domstol skall domstolen fastställa rällshjälpsavgiflen isamband med alt den fastställer ersättning lill biträde. Finns ej biträdeeller begär biträde ej ersättning, fastställes rällshjälpsavgiflen närdomstolen skiljer målet eller ärendet från sig eller när rättshjälpen upphör.Vad nu sagts gäller även om rällshjälpsavgift har fastställts för denrätlssökande. Är den rättsliga angelägenheten ej anhängig vid domstol,skall rältshjälpsnämnden fastställa rällshjälpsavgiflen. Därvid skall förstastycket äga motsvarande tillämpning. I måleller ärende vid domstol skall domstolen fastställa rättshjälpsa vgiften och iförekommande fall tilläggsavgiften i samband med alt den fastställer ersätlningtill biträde. Finns ej biträde eller begär biträdet ej ersättning, fastställsrättshjälpsavgiften när domstolen skiljer målet eller ärendet från sig ellernär rättshjälpen upphör. Vad nu sagts gäller även om rättshjälpsavgift ochtilläggsavgift har fastställts för den rätlssökande. Är den rättsliga angelägenheten ej anhängig vid domstol,skall rältshjälpsnämnden fastställa rällshjälpsavgiflen och tilläggsavgiften.Därvid skall första stycket tillämpas. faslställt räns-hjälpsavgiften skall genom dess försorg avräkninggöras med den rättssökande och med biträde. Från ersättning lill biträde enligl 22 § skall avräknasvad den rätlssökande enligt 27 § är skyldig alt utge fastställt rätls-hjålpsavgiflen och i förekommande fatttilläggsavgiften skall genom dess försorg avräkning göras med den rättssökandeoch med biträde. Fiån ersättning lill biträde enligt 22 § skall avräknasvad den rätlssökande enligt 27 § är skyldig att utge som rättslijätpsavgift till biträdet. Understigerersättningen den avgift som skall avräknas, svarar biträdel, om kostnaderutöver bilrädeser-sättningen uppkommit för rättshjälpen, mot statsverket förmellanskillnaden. Fastställesrättshjälpsavgiften till lägre belopp än det som den rätlssökande inbetalat,får med återbetalning av mellanskillnaden anstå, om det finns anledning antagaatl högre avgift kommer all fastställas på gmnd av ytteriigare kostnader förrättshjälpen. Understiger ersättningen vad som skallavräknas, svarar biträdet, om kostnader utöver bi-irädesersällningen uppkommitför rättshjälpen, mot staten för mellanskillnaden. FaststäUs rällshjälpsavgiflen och tilläggsavgiften lilllägre belopp än del som den rätlssökande inbetalat, får återbetalning avmellanskillnaden anslå, om del finns anledning anta atl högre belopp kommeratt fastställas på grund av ytterligare kostnader för rättshjälpen. 31 f I fråga om part som åtnjuter allmän rättshjälp i måleller ärende vid domstol äger i fråga om kostnaderna för rättshjälpenbestämmelse i lag om parts rättegångskostnad tillämpning utom beträffandeersättning för ränta. Motpart eller annan som är ersätlningsskyldig för sådanakostnader skall åläggas atl utge ersätiningen enligl vad som sägs i 33 §. Vinner makar efter gemensam ansökan äktenskapsskillnad och har ena maken åtnjutit allmän rättshjälp, skall rätten ålägga andra maken alt betala statsverket hälften av kostnaderna för rättshjälpen. Om maximibeloppet för andra makens rättshjälpsavgift skulle ha varit lägre än som motsvarar hälften av rättshjälpskostnaderna, skaU åläggandet dock begränsas till vad som motsvarar maximibeloppet. Ersättningsskyldighet skall ej åläggas om delta belopp ej skulle överstiga maximibeloppet enligt 12 § första stycket första meningen och ej heller om det med hänsyn till omständigheterna annars är obilligl. Om det döms till äktenskapsskillnad mellan makar eftergemensam ansökan och den ena maken har ål-njutit allmän rättshjälp, skallrätlen ålägga den andra maken atl betala staten hälften av kostnaderna förrättshjälpen. Om maximibeloppet för den andra makens rättshjälpsavgifl skulleha varit lägre än hälften av rättshjälpskoslnaderna, skall åläggandet dockbegränsas till vad som motsvarar maximibeloppet. Ersättningsskyldighet skallinle åläggas, om beloppet understiger en viss av regeringen fastställd gräns.Ersättningsskyldighet skall heller inte åläggas om det med hänsyn tillomständigheterna annars är obilligl. Har i ärende om bodelning skiftesman förordnals och harena maken åtnjutit allmän rättshjälp, skall rättshjälpsnämnden med motsvarandetillämpning av andra stycket besluta om kostnaderna för skiftesmannen och förutredning som denne har föranstaltat om. Beslutet om ersättningsskyldighet fårverkställas enligt vad som är föreskrivet om allmän domstols dom. -'Senasie lydelse 1981:1287. Överstiger ifall som avses i andra eller tredje stycketsumman av ersättning som make ålagts atl betala och den rättssökandes rättshjälpsavgiftkostnaderna för rättshjälpen, skall den make som åtnjuter allmän rättshjälpberättigas få tUlbaka den överskjutande delen. Om den rällssökandes rättshjälpsavgift och tilläggsavgifttillsammans med den ersättning som maken har ålagts att betala enligt andraoch tredje styckena överstiger rättshjälpskoslnaderna, skall den rättssökandeberättigas att få tUlbaka den överskjutande delen. Skall i annat fall beslut meddelas om fördelning avkostnader mellan parter, äger därom gällande bestämmelser motsvarandetillämpning i fråga om kostnaderna för allmän rättshjälp åt part. Därvid skallbetalningsskyldighet åläggas för dessa kostnader i deras helhet eller tillviss kvotdel ulan angivande av bestämt belopp. Har motpart eller annan enligl 31 § ålagtsersättningsskyldighet för rättshjälpskoslnader, skall ersättningen utges lillstatsverket, om ersättningen tiU den del den motsvarar den rättssökandesrälts-hjätpsavgift utgör högst av det basbelopp som anges 16 §första stycket. Den rättssökande skall i sådant fall berättigas atl avstatsverket återfå ett belopp motsvarande erlagd rättshjälpsavgifl. Överstiger den del av ersättningen som motsvarar denrättssökandes rättshjälpsavgift av basbeloppet, skall den ersättningsskyldigeutge belopp motsvarande rättshjätpsavgiften till den rättssökande ochåterstoden titt statsverket. Har ersättningsskyldighet ej ålagts till fullt beloppskall vad i första och andra styckena sägs om rällshjälpsavgift avse den det avavgiften som svarar mol fördelningen av ersättningsskyldigheten. Har allmänrättshjälp beviljats sökande i ärende angående verkställighet enligtutsökningsbalken, skall bestämmelserna i första-/reJ-je styckena om ersättningtillämpas också i fråga om särskild avgift enligl förordningen (1981:1185) omul- Ommotpart eller annan enligt 31 § första eUer femte stycket har ålagtsersättningsskyldighet för rättshjälpskoslnader, skall ersättningen betalastill den rätlssökande med. belopp sotn motsvarar rättshjätpsavgiften jämtetiUäggsavgift och till staten med återstoden. Om ersättningsskyldighet inte har ålagts lill fullt beloppskall vad i första stycket sägs om rättshjälpsavgifl och tilläggsavgift avsede delar härav som svarar mol fördelningen av ersättningsskyldigheten. Har allmän rättshjälp beviljats sökande i ärende angående verk stäUighet enligt utsökningsbalken, skall bestämmelserna i första och andra styckena om ersätlning till lämpas också i fråga om särskild avgift enligt förordningen *" Senaste lydelse 1981:1288. sökningsavgifter som i ärendet uttagits hos motparten. (1981:1185) om ulsökningsavgifier som i ärendet uttagitshos motparten. 34§" Allmän rättshjälp skall upphöra om 1. rällshjälpsavgift ej erlägges enligl 27 §, I. rättshjälpsavgift etter titl-läggsavgift ej eriäggs enligt 27 §, 2. denrätlssökande lämnat oriklig uppgift och rättshjälp ej skulle ha beviljats omriktig uppgift lämnals, 3. denrätlssökande uppsåtligen ellerav grov oaklsamhet lämnal oriktig uppgift, somvarit ägnad atl leda till befrielse från eller till för låg rättshjälpsavgifl, 4. denrättssökande ej längre kan anses ha befogat intresse av atl få sin sakbehandlad, eller 5. de ekonomiskaförhållandena ändrats i sådan mån atl den rättssökande ej längre är berättigadlill allmän rättshjälp. Om allmän rättshjälp har beviljats trots att delföreligger elt sådant fall som avses i 8 § 7, får det beslutas atl rättshjälpenskall upphöra. Förstastycket 3 och 4 och andra stycket gäller ej, om del är uppenbart obilligt allrättshjälpen upphör. Om detbeslutas alt allmän rättshjälp skall upphöra enligt första stycket, skall densom haft rättshjälp själv bära kostnaderna för denna. Del får dock beslutas altkostnaderna helt eller delvis skall betalas av statsverket, om det föreliggersärskilda skäl. Om detbeslutas att allmän rättshjälp skall upphöra enligt andra stycket, skallkostnaderna för rättshjälpen betalas av statsverket. Del får dock beslutas ättkostnaderna helt eller delvis skall bäras av den som haft rättshjälp, om delföreligger särskilda skäl.