prop · G60325 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets meningtorde också ett upphävande av undantaget underlätta för attinternationellt driva kravet att omhändertagande av oljeavfall i Prop.1982/83:25 14 största möjliga utsträckning skall ske utan någon särskildavgift för de fartyg som avlämnar avfallet. Utskottet förutsatte att det inomregeringskansliet pågående, utredningsarbetet i frågan bedrivs med störstamöjliga skyndsamhet. Enligt utskottet syntes de väckta motionerna i frägan f n.inte påkalla någon åtgärd. Utskottets hemställan att lämnamotionerna utan åtgärd bifölls av (rskr 1980/81:422). Utgångspunkten för ett upphävande av undantagen frånförbudet att ta ut särskild avgift för omhändertagande av oljeavfall frånfartygs maskinrum o. d. och kemikalierester måste vara att kostnaderna föromhändertagandet av avfallet skall stå i rimlig proportion till hamnars totalaintäkter och godsomsättning. I de fall där kostnaderna för omhändertagandet avavfallet är särskilt betungande på grund av avfallets beskaffenhet eller mängdmåste alltså enligt min mening nägon form av ekonomisk kompensation tillförashamnarna. Trafikutskottethar i sitt betänkande 1980/81:31 pekat på bl.a. att far-ledsvaruavgifter kanvara en lämplig finansieringskälla för den kompensation som vid särskiltbetungande kostnader bör utgä om undantagen frän . För att kartlägga de faktiska kvantiteter oljeavfall fränfartygs maskinrum o. d. som tagits emot i svenska hamnar har hamnförbundetgenomfört en enkät. Enkäten omfattar 28 hamnar och avser perioden den 1januari 1979-den 30 juni 1980. fanns både hamnar som togemot oljeavfall utan någon särskild avgift och hamnar som tog emot avfall moten särskild avgift. Av enkäten kan utläsas att endast i en hamn skullehamntaxorna till följd av ett upphävande av undantagen frän avgiftsförbudetbehöva höjas med mer än en procent. Beträffande kemikalieresterna finns inga indikationer påatt mottagningen av dessa skulle medföra några särskilda problem. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört bör ifrågavarandeundantag frän avgiftsförbudet kunna upphävas fr.o.m. den omhamnarna kan garanteras ett högkostnadsskydd. En hamn som drabbas av väsentliga kostnader till följd avdet omhändertagna avfallets sammansättning eller omfattning bör enligt minmening i efter hand fä statsbidrag från inkomsttiteln , fariedsvaruav-gifter.Med väsentliga kostnader bör förstås sädana kostnader som överstiger 1,avhamnens totala intäkter. Ingen hamn skall således behöva vidkännas en kostnadsövervältringpä de generella hamntaxorna till följd av att undantagen frän avgiftsförbudetupphävs med mer än vad som svarar mot av hamnens totala intäkter. För attunderlätta bidragsgivningen bör emellertid högkostnadsskyddet knytas tillhamnens intäkter av hamnverksamhet (fartygshamnavgifter och varuhamnavgifter)som i genomsnitt utgör knappt hälften av hamnarnas totala intäkter.Statsbidraget skall finansieras med höjda avgifter. Prop.1982/83:25 15 För statsbidrag bör följande gälla: Statsbidragbör utgå om en hamn har kostnader för omhändertagande av oljeavfall frän fartygsmaskinrum o. d. eller kemikalierester som överstiger av hamnens intäkter avhamnverksamhet och kostnaderna beror på att hamnens mottagningsanordningar harutnyttjats i större omfattning än som är rimligt med hänsyn till hamnensgodsomsättning. Statsbidragbör utgå i efterhand med skillnaden mellan faktisk kostnad och en kostnad somuppgår till av hamnens samlade intäkter av hamnverksamhet. bör svara för sialsbidragsgivningen. Jag vill isammanhanget även ta upp frågan om avgiftsförbudet för omhändertagande av oljehaltigtvatten vid reparationsvarv. Enligt 3 kap. 4§ första stycket lagen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening från fartyg och 3 kap. 5§ förordningen (1980:789) om åtgärder mot vattenförorening frän fartyg fär någon avgift inte tas utvid reparationsvarv för mottagning eller behandling av oljehaltigt barlast-eller tankspolvatten från fartyg. Från denna regel finns ett undantag. Sålundafår avgift tas ut för omhändertagande av sädana rester av olja som eftertömning med fartygets pumpanordningar finns kvar i tankarna. Vid överläggningarmellan och företrädare för rederinäringen, hamnväsendetoch varven har det visat sig att detta förbud är till hinder för varvensförmåga att konkurrera och att det dessutom inte är av någon större betydelsefrån miljösynpunkt. Ifrågavarande avgiftsförbud bör därför upphävas. För dettakrävs - som framgår av vad jag har anfört - en ändring i 3 kap. 4§lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg. Ändringen är författningsteknisktav. sådan enkel beskaffenhet att lagrådets hörande torde sakna betydelse ochdärför kan underlåtas. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslär att 1. anta inomkommunikationsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1980:424) om åtgärder mot vattenförorening frän fartyg, 2. bemyndigaregeringen eller myndighet regeringen beslutar att utnyttja inkomsttitelnFyravgifter, farledsvaruavgifter för sädan bidragsgivning till hamnar som jaghar förordat. [4] Utbyggnad av hamn. beslutade i maj1980 i anledning av prop. 1979/80:125 (/80:23, rskr 1979/80:342) omriktlinjer för statligt stöd till utbyggnaden av hamn. 1 samband härmedanvisade 102 milj. kr. i statsbidrag för utbyggnaden.Riksdagsbeslutet grundades på ett mellan staten och upprättatavtal. 1 avtalet regleras hur kostnaderna för de olika delprojekten ihamnutbyggnaden skall fördelas mellan staten och . 1982/83:25 16 Med stöd av regeringens bemyndigande den 31 januari 1980tillkallades en sakkunnig med uppgift att för statens räkning utöva teknisk ochekonomisk kontroll av upphandlingen och av byggnadsarbetenas utförande i Visbyhamn. 1 en skrivelse till regeringenkonstaterade den sakkunnige att byggnadskostnaderna bedömdes bli högre än deberäknade. Detta berodde bl. a. pä utvidgade muddringsarbeten i hamnbassängerna.Kostnadsfördyringar uppstod vidare vad gällde vågbrytare, kajer och förtöjningsanordningarsamt den nya terminalen. Med utgångspunkt i de fördelningsprinciper som fastlagts iavtalet mellan staten och kommunen beräknades därvid statens andel avtotalkostnaderna till 118,5 milj. kr. Det föreslogs därför att ytterligarestatliga medel (16,5 milj. skulle ställas till förfogande för utbyggnaden. Med hänvisning till vad som anförts i skrivelsen anvisaderiksdagen 16,5 milj. kr. tUl utbyggnad av hamn (prop. 1981/82:25, TU1981/82:8, rskr 1981/82:117). Den sakkunnige har i en skrivelse till regeringen den 22september 1982 meddelat att av totalt anslagna 118,5 milj. kr. har transporträdethittills beslutat om statsbidrag om 117,6 milj. kr. Efter genomgång medrepresentanter för staten, byggledningen och kommunen beräknas statensslutliga andel av totalkostnaderna för beslutad utbyggnad av hamnentill 118,2 milj. kr. Den totala kostnaden inkl. fätjeoberoende kostnader uppgårtill 166 milj. kr. Utbyggnaden av hamn har enligt den sakkunnigefortskridit planenligt och utan förseningar. Det har emellertid konstaterats betydande vågrörelser i hamnbassängernavid västlig och sydvästlig storm. Vågrörelserna i kombination med vindtrycket har ipraktiken blivit besvärligare än förutsatts och kommit att orsaka sådanarörelser på fäijorna vid kaj att skador uppstått på både fartyg ochkajkonstruktion. Svårigheter har också uppstått vid dessa tUlfällen vad gällerlastning och lossning av passagerare och gods. Mot nu nämnda bakgrund har det stått klart att åtgärder mästevidtas för att komma till rätta med förhållandena. Den sakkunnige har beräknat de totala kostnaderna förtillkommande åtgärder till 29 milj. kr. Med en kostnadsfördelning som denhittills tillämpats skulle statens andel av kostnaderna bli 23,5 milj. kr.Arbetena kan om de påbörjas vara avslutade senast . Med hänsyn till rådande sysselsättningsläge har regeringenbedömt de åtgärder den sakkunnige förordat som lämpliga att genomföra utandröjsmål. Regeringen har mot den bakgrunden, , med stöd avfinansfullmakten anvisat 23,5 milj. kr. 1982/83:25 17 hamn.Enligt de regler som fastställt för utnyttjandet av finansfullmaktenfår regeringen besluta om statsbidrag till kommunala objekt med högst avbyggnadskostnaden. Med hänsyn till den för hamnutbyggnaden tillämpadeav godkända kostnadsfördelningen mellan staten och kommunen, förordarjag att regeringen begär godkännande av att i detta fallfinansfullmakten utnyttjas för hela den kostnad som i enlighet därmed faller påstaten. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna att regeringen utnyttjar finansfullmakten för hela den kostnad som medden tillämpade kostnadsfördelningen faller på staten vid den beslutadeutbyggnaden av hamn. [5]Fl. Flygplatser m.m. 1 statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennaanslagsrubrik anvisats 73,2 milj. kr. 1981/82: 100 bil. 9 och prop.1981/82:98, /82:28. rskr 1981/82:339). Genom regeringsbeslut den 9september 1982 om vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder har anslaget höjtsmed 15 milj. kr. till 88,2 milj. kr. Luftfartsverkethar i en framställning hemställt om tilläggsanslagmotsvarande en ökad medelsförbrukning på 82,7 milj. kr. har verkethemställt om regeringens godkännande av vissa nya investeringsobjekt på flygplatsernai och /. Detökade medelsbehov som luftfartsverket anmält förklaras till stor del av attinvesteringar som regering och riksdag godkänt senarelagts av olikaskäl. Detta gäller bl. a. investeringar i flygtrafiktjänst en route och vissabyggnader på sammanlagt 19,1 milj. kr. Det ökade medelsbehovet budgetåret1982/83 motsvaras således delvis av en minskad förbrukning /82och därigenom en ökning av reserverade medel frän detta budgetär. Jag förordaratt medelsförbrukningen av dessa skäl får höjas /83. Trafikenpå kommer att öka med när Linjeflygs () verksamhetöverförs dit. Som följd härav måste vissa investeringar genomföras påflygplatsen. Viktigast av dessa investeringar är den nya inrikesterminalen samtåtgärder för att öka kapaciteten på banorna. Det gäller t. ex. åtgärder på enav banorna (bana 01/19) sä att planen skall kunna landa i sämre väder (kategori-II-operationer)samt investeringar i s.k. vinklade avfarter. 1981/82:98 anmäldes att överläggningar pågick mellan luftfartsverket ochflygbolagen om bolagens medverkan i finansieringen av den nya 2 Riksdagen1982/83. 1982/83:25 18 inrikesterminalen.Avtal har slutits mellan , SAS och luftfartsverket. Avtalet innebär attLIN finansierar det belopp som, utöver 150 milj. kr. i prisläge ,behövs för investeringen. Avtal har också träffats med länslandsting om det landstingskommunala bidraget. I löpande priser beräknas nuterminalen kosta totalt 290 milj. kr., varav 118,7 milj. kr. finansieras överstatsbudgeten medan 71,3 milj. kr. och 100 milj. kr. finansieras av ABStockholmsregionens flygplatsinvesteringar resp. LlN:soch bidrag skall förräntas och amorteras. Beträffande den del avinvesteringen som finansieras med statliga och kommunala medel uppkommer förverket kostnader i form av dels avskrivning, dels förräntning enligt statensavkastningsränta. För den del av investeringen som finansieras medinvesteringsbidrag från uppkommer för luftfartsverket kostnader förräntebetalningar till och avskrivningar. De kostnader som sålundauppkommer för verket mäste finansieras genom avgifter från flygföretagen,vilket företrädare för och förklarat sig införstådda med. Medhänsyn till hur den statliga andelen av kostnaderna för terminalen nu beräknasfalla till betalning beräknar luftfartsverket ett med 27,4 milj. kr. ökatstatligt medelsbehov innevarande budgetär. Någon reell ökning av den statligtfinansierade andelen av bygget är det inte fräga om. Jag förordar att ökningenav medelsförbrukningen innevarande budgetär för inrikes godkänns. Vissatidigare beslutade investeringar pä uppsköts i avvaktan på att avtalskulle träffas mellan och luftfartsverket omfinansieringen. begär nu sammanlagt ytterligare 3.8 milj. /83 för dessa investeringar som utgörs av instru-mentlandningssystem,en landningsfyr, en värmekulvert och en byvind-skrivare. Luftfartsverkethar träffat en preliminär överenskommelse med om finansieringav en ny passagerarterminal pä . Totalkostnaden förterminalen beräknas till 20,7 milj. kr. Därav förväntas AMSbidra med 4,5 milj. kr. och kommunen med 8,1 milj. kr. Den del av investeringensom tas upp under detta anslagblir således 8,1 milj. kr. totalt, varav 1 milj.kr. beräknas gå åt /83. Den av kommunen finansierade andelenskall till vara ränte- och amorteringsfri . Överenskommelsenmed kommunen innebär ocksä ett samarbete i fråga om brand- och räddningstjänstensom medför besparingar för luftfartsverket. Därutöver skall ett markområde för2 milj. kr. överlåtas till kommunen. bedömer att kommunensengagemang i flygplatsfrågan innebär att den föreslagna investeringen i passagerarterminaleninte kommer att ge någon ökad ekonomisk belastning pä verket. Därvid har verketberäknat ökade intäkter till följd av ökat antal passageiare, hyror ochreklam. 1982/83:25 19 Jaganser att ett sådant samarbete mellan luftfartsverket och en kommun som kommit tilistånd i fräga om är konstruktivt och stämmer väl överensmed luftfartspolitiska beslut. Det förutsätts att Norrköpingsflygplats ställning som regionflygplats bibehålls och att SAS därmed ävenfortsättningsvis kommer att trafikera flygplatsen. Regeringen barden 21oktober 1982 i sysselsättningsfrämjande syfte beslutat att byggnationen iNorrköping skall påbörjas /83 och anvisat erforderiiga medel. Med hänsyn till vad jagsålunda har anfört och med hänsyn till ökningen av den beräknade ingåendebalansen på anslaget förordar jag att ett till-läggsanslag om 16 milj. kr.anvisas för innevarande budgetär. Därvid har jag också tagit hänsyn till attden ingående balansen på anslaget räknas upp efter RRV:s granskning avpreliminärt bokslut för /82. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna finansieringen avArlandas nya inrikesterminal och en ny terminal pä , 2. till Flygplatser m.m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa ettreservationsanslag av . 1982/83:25 20 Lagom ändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg Härigenomföreskrivs att 3 kap. 4§ lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening fränfartyg skall ha nedan angivna lydelse. Mottagning av förorenat barlast- och tankspolvatten från fartyg, m.m. 4§ Någon avgift får inte tas ut vid Nägon avgift får inte tas ut vid anordning, som avses i 1 § första anordning, som avses i I § första stycket, för mottagning eller be- stycket, för mottagning eller be handling av oljehaltigt barlast- eller handling av oljehaltigt barlast- eller tankspolvatten från fartyg som las- tankspolvatten från fartyg som las tas eller repareras hos den som sva- tas hos den som svarar för anord- rar för anordningen. I frägaom avgift för mottagning och behandling som avses i 1 § andra stycket ochmottagning som avses i 2 § meddelar regeringen föreskrifter. Dennalag träder i kraft den 1 mars 1983.1 fråga om avgift för mottagning ellerbehandling av oljehaltigt bariast- eller tankspolvatten som avlämnats föreikraftträdandet gäller dock 3 kap. 4§ i sin äldre lydelse. Prop.1982/83:25 21 Bilaga 4 Utdrag BUDGETDEPARTEMENTET PROTOKOLL Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /83 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde [I] Höjning av garanti till för pensionsåtaganden. Systembolaget AB:s avsättningar till pensioner skall varaavdragsgilla vid inkomsttaxeringen krävs enligt punkt 2 e av anvisningarna till29 § kommunalskattelagen (1928:370) att bolagets pensionsutfästelser tryggatsgenom statlig garanti. Systembolaget har genom tidigare beslut av riksdagenerhållit statlig garanti för bolagets pensionsförpliktelser intill en pensionsskuldom 400 milj. kr. 1976/77:125, SkU 1976/77:44, rskr 1976/ 77:269). har i skrivelse till regeringen den 28juni 1982 hemställt om en höjning av garantibeloppet avseende bolagetspensionsåtaganden. Till följd av successivt ökade pensionsåtaganden krävsenligt bolaget en höjning av garantibeloppet till 600 milj. kr. Pensionsskuldens tillväxt beror dels på löneökningar, delspå ökningen av antalet utgående pensionsförmåner och av antalet pensionsberättigade.Sedan är 1977, dä systembolaget erhöll den statliga garantin, har antaletpensionärer ökat från tidigare I 500 till ca 1 600 och antalet anställda medpensionrätt stigit till ca 3000 personer. Den faktiska pensionsskuldenuppgick per till 379 milj. kr., vilket är en ökning med 84milj. Jag anser mot den redovisade bakgrunden att den statligagarantin för Systembolaget AB:s pensionsåtaganden bör höjas. Med hänsyn tillpensionsskuldens framtida tillväxt ansluter jag mig till bolagets förslag attden övre gränsen för garantin höjs till 600 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att höja den statliga garantin för pensionsförpliktelservid till . Rättelse: S. 22, rad 5 Står: 6, 7, 8 Rättat till: 7, 8 rad 7 Står: 4 och 5 Rättat till; 4, 5 och 6 Prop.1982/83:25 22 Föredragande: statsrådet såvitt avserpunkterna 7, 8 och 9; statsrådet såvitt avser punkterna I, 2, 3, 4, 5och 6 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /83 såvitt avser utbUdningsdepartementets verksamhetsområde [1] B 10. I statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrabrik anvisats ettreservationsanslag av , I tilläggsbudget III för /82har till bidrag till anvisats ett reservationsanslag av7219000 kr. 1981/82:125, KrU 1981/82:25, rskr 1981/82: 300) med hänsyntill kostnadsökningen med anledning av 1981 och 1982 ärs löneavtal och ökade traktamentskostnaderm. m. har gett in framställning om ytteriigare medel för budgetåret1982/83 till följd av nyssnämnda avtal och ökade traktamentsersättningar m. m. Vid dåvarande chefens för anmälanav medelsbehovet under detta anslag i prop. 1981/82:100 (bil. 12 s. 45)anförde han att han avsåg att återkomma senare angående medelsbehov /83 till följd av ökade lönekostnader m. m. Avtal är slutnaför . Med hänvisning till de kostnadsökningar som följer avträffade löneavtal som har redovisats i teaterns framställning förordar jag attanslaget till bidrag till höjs med . Jag viU isammanhanget erinra om att ett arbete f.n. pågår med att analysera effekternaav avtalet på teaterområdet jämfört med effekterna av motsvarande statligalöneavtal. Jag har för avsikt att återkomma i annat sammanhangbeträffande ytterligare medelsbehov med anledning av löneavtal m. m. Prop.1982/83:25 23 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /83 anvisa ett reservationsanslag av7059000 kr. [2] B 11. Bidrag tUl Operan och Dramatiska teatern. Istatsbudgeten för innevarande budgetär har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av . I tilläggsbudget III för budgetåret1981/82 har teatrarna anvisats ett reservationsanslag av . (prop.1981/ 82: 125, KrU 1981/82:25, rskr 1981/82:300) med hänsyn till kostnadsökningarmed anledning av 1981 och löneavtal m.m. Operan och Dramatiska teaternhar anhållit om ytterligare medel för / 83 med hänsyn tillkostnadsökningar med anledning av 1981 och 1982 ärs löneavtal m. m. Då medelsbehovet under detta anslag anmäldes i prop.1981/82: 100 (bil. 12 s. 45) anförde dåvarande chefen förutbildningsdepartementet att han avsåg att återkomma senare angåendemedelsbehov under /83 till följd av ökade lönekostnader m.m. Medhänvisning till det ökade medelsbehovet för löner för /83 medanledning av 1981 och löneavtal och ändrade sociala avgifter förordarjag att anslagen till Operan och Dramatiska teatern höjs med . Jag vill erinra om vad jag har anfört under närmast föregåendeanslag rörande en analys av effekterna av avtalet på teaterområdet. Jag har föravsikt att återkomma i annat sammanhang beträffande ytterligare me- delsbehov med anledning av 1983 ärs löneavtal m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lUt Operan och Dramatiska teatern pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa ettreservationsanslag av . [3] B 12. För innevarande budgetärhar under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 40039000 har begärt ytterligare medel för budgetåret1982/ 83 bl. a. med hänsyn till löneavtal. Med hänvisning till kostnadsökningar främst till följd av1982 års löneavtal förordar jag att anslaget till rikskonsertverksamhet förinnevarande budgetår höjs med . Dessa kostnader har ej kunnatbeaktas vid den tidigare medelsberäkningen i prop. 1981/82: 100 bil. Jagvill i det här sammanhanget erinra om vad jag under anslaget Bidrag tillSvenska har anfört angående analys av skillnader mellan olikaavtalsområden. Prop.1982/83:25 24 Jag hemställer att regeringen föreslär att till Rikskonsertverksamhel på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83 anvisa ett reservationsanslag av 1 870000kr. [4] B 19. Bidrag tUl folkbibliotek. I statsbudgeten förinnevarande budgetär har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av . a. har anvisats 10 milj. kr. förfolkbibliotekens inköp av böcker som givits ut med statligt litteraturstöd(mot. 1981/82:2373, KrU 1981/82:30 och 31, rskr 1981/82:401). Regeringen har genom beslut uppdragit ätstatens kulturråd att efter samråd med folkbiblioteksutredningen och 1982 ärsbokutredning redovisa förslag till bestämmelser med beaktande av vad riksdagenhar anfört rörande medlens användning. Under beredningsarbete harframkommit att de stödformer som anses vara mest lämpade för att uppnå den avriksdagen uttalade målsättningen med stödet inte pä alla punkter överensstämmermed den av beslutade tekniska konstruktionen av ett temporärt stöd.Om det nya stödet skall kunna verka redan under innevarande budgetär börregeringen emellertid utfärda bestämmelser för medlensanvändning. Jag föreslär därför att regeringen bemyndigas att beslutaom hur det temporära stödet till folkbibliotekens inköp av böcker som harerhållit litteraturstöd skall utformas. Jag hemställer att regeringen föreslår att medge regeringen att utfärda bestämmelser omutformningen av stödet till folkbibliotekens inköp av böcker i enlighet med vadjag har anfört. [5] B 51. Bidrag tUl vissa museer. 1 statsbudgeten har / 83 under anslaget Bidrag till vissa museer anvisats ett anslagav . För Kulturarvet i har därav avsatts . I prop.1981/82: 100 bil. 12 och 15 (KrU 1981/82:21, rskr 1981/82:230) anfördes att denkulturhistoriska verksamheten vid Kulturarvet i borde garanteras iframtiden pä sä sätt att en permanent organisation inom kulturområdet fördesupp under huvudtitel. Organisationen borde kunnaomfatta ett tiotal anställda. Kostnadema för den nya organisationen beräknadestill 1,8 milj. kr. för helt budgetär. Eftersom organisationsförändringen varavsedd att träda i kraft beräknades medel för ett halvtbudgetår med . 1 propositionen anmäldes att vissa frågor skulle bliföremål för fortsatt beredningsarbete inför omorganisationen den 1 januari1983. Dessa fiägor är huvudmannaskapsfrågan, frägan om den närmareutformningen av Kulturarvets framtida organisation och övertalighetsfräganrörande personalen. Prop.1982/83:25 25 Såsom anfördes i prop. 1982/83: 100 bil. 12 och 15 börmedel för en permanent organisation för Kulturarvet i anvisas underutbildningsdepartementets huvudtitel. 1 propositionen anfördes attomorganisationen borde vara genomförd den Ijanuari 1983. Med hänsyn till attberedningsarbetet ännu inte har avslutats föreslär jag att omorganisationen avKulturarvet i uppskjuts till . Verksamheten vidKulturarvet bör till följd härav fortgå i hittillsvarande former /83. Efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetföreslår jag att kostnaderna för verksamheten även under första halvåret 1983täcks med medel under anslaget C 4. Bidrag till Stiftelsen Samhällsföretagunder tolfte huvudtiteln. Det belopp om . som har anvisats för Kulturarvetunder förevarande anslag behöver härigenom ej tas i anspråk. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att godkänna vad jag har anfört angående finansiering avverksamheten vid Kulturarvet. Massmedier, m. m. [6] C 5.