prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — geologiska undersökning ..................................................... ....... 87 Styrelsen för teknisk utveckling ....................................................... 87 Kommundepartementel .................................................................... ....... 88 Länsstyrelserna ................................................................................ ....... 88 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (system) inomstatsförvaltningen 89 Rättsväsendets informationssystem (RI) .......................................... ...... 89 Polisväsendets system ...................................................................... 90 Fastighetsdatasystemet ..................................................................... ...... 91 ADB-system inom försvaret ............................................................ ...... 92 ADB-system inom den allmänna försäkringen ................................. ...... 93 Swedish drug information system () .................................... ...... 94 Bil- och körkortsregistren ................................................................ ...... 95 SJs ADB-verksamhet ....................................................................... ...... 96 ADB-verksamhet ................................................... ...... 97 ADB-verksamhet .......................................................... ...... 98 ADB-verksamhet ........................................................... ...... 98 SCBs statistiska informationssystem .............................................. ...... 99 Statligt person- och adressregister (SPAR) ................................... '.. 100 System S: Ett generellt ADB-redovisningssystemför statsför valtningen ......................................................................................... .... 101 ADB-system för folkbokföring och beskattning(RS/AFB) ... 102 Redovisningssystem för exekutionsväsendet () ........................ .... 103 Statens csntrala löne- ochpersonaladministrativa system .... 105 Informationssystem inom högskoleutbildning m.m............................ 106 ADB-system vid överstyrelsen för ekonomisktförsvar ................. .... 108 ADB-system inom arbetsmarknadsverket ......................................... .... 109 ADB-verksamhet inom ............................... .... 110 ADB-verksamhet inom förenade fabriksverken ................................ .... 111 ADB-verksamhet inom domänverket ................................................. 112 3 Vissa statliga publikationer inomADB-området ...................................... .... 112 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 119 RRV framhåller isin utredning att flera av revisionskontoren utgör små arbetsenheter.Dessa revisionskontor har ofta svårt att upprätthålla kompetens och att klarasina primära granskningsuppgifter bl.a. beroende på att de är känsliga försjukfrånvaro och vakanser. De totala resursernaför redovisningsrevisionen är också ojämnt fördelade mellan revisionsenheternamed hänsyn till deras nuvarande roll och granskningsområden. RRV har därför mot bakgrund avregeringens direktiv för utredningen om en totalt sett oförändradresursram omprövat resursbehovet mellan revisonskontoren. För att få tillstånd en resursutjämning har RRV i sitt förslag valt följande fyra vägar,nämligen utjämning genom att föra samman ett underdimensionerat revisionskontormed ett kontor som bedöms vara bättre tillgodosett med resurser i förhållandetill sitt granskningsområde,omflyttning av myndigheter mellan revisionskontorens granskningsområden,omdimensionering av tjänster inom den totala revisionskontorsorganisationen samt vidgat samarbete på det ADB-revi-sionellaområdet. RRV har funnit att enheter med 10-15personer är lämpliga. Enligt verkets meningfinns möjlighet att lägga samman befintliga revisionskontor med beaktande av olika aspekter. RRV har gjort enhelhetsbedömning, varvid i förstahand tagits hänsyn till geografisk belägenhet, områdesgemenskap och resursutjämning. Dimensioneringen harockså bedömts med utgångspunkt i att varje revisionskontor skall kunnagenomföra en granskning som medger uttalande i revisionsberättelserför de myndigheter som ingår i resp. verksamhetsområde. Största möjligahänsyn har också tagits till befintlig personal. Genom att lägga samman revisionskontorentill större arbetsenheter skapas enligtRRV:s mening förutsättningar att bedriva en effektivare revision bl agenom att resurserna kan utnyttjas mer flexibelt. Man får bättre förutsättningar för att kunna bygga upp engod ADB-kompetens. Möjligheterna till personalutveckling är också bättre i enstörre organisation. I och med att dennya statliga bokföringsförordningen införts kommer ca 300 bokslut attgranskas mot tidigare ca 650. Detta ger revisionskontoren ökade möjligheteratt övergripande prioritera arbetet inom resp. myndighetsområde. RRVanser också att vissa resurser bör kunna frigöras genom att manomprioriterar olika uppgifter som revisionskontoren nu utför. RRV har utarbetatett förslag som omfattar tolv revisionsenheter enligt följande. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Organisationsförslaget föreslås bli genomförtden 1 juli 1983.1 några fall kan övergångsanordningar behöva vidtas /84. Det gäller bl. a. revisionsbyrån vid försvaretscivilförvaltning. Departementensorganisations-avdelning(OA) Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) Styrelsen för internationell utveckling RRV pekar i utredningenpå vissa brister i ADB-verksamheten som påverkar revisionen. Som exempel angesbristen på enhetliga normer för systemutveckling, vilket bl. a. medför attviktiga kontrollaspekter ofta inte beaktas eller beaktas alltför sent iutvecklingsarbetet. Antalet revisorer med ADB-revisionell kompetens är litet,och de som finns är koncentrerade till ett fåtal revisionskontor. Detta medföratt kvalificerade granskningar som är inriktade mot ADB.momenten är mycketpersonberoende och relativt sparsamt förekommande. RRV behandlar fyrahuvudfrågor när det gäller ADB-revisionen, nämligen revisionens inriktning,revisorernas kompetens, samverkan mellan revisionsorgan samt granskning avcentrala system och datordriftställen. Förslagen utgår från i stort settoförändrade totala resurser för redovis- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 121 ningsrevisionen och en oförändrad fördelning av dessaresurser mellan revisionskontorsorganisationensom helhet och RRV. Beträffanderevisionens inriktning pekar RRV på betydelsen av att revisorernas synpunkterpå systemen förs fram på ett så tidigt stadium som möjligt underutvecklingsarbetet. Ett system som redan från början karakteriseras av godintern kontroll och ändamålsenlighet underlättar även den framtidagranskningen av redovisningen. Revisorerna bör på ett tidigt stadium underutvecklingsarbetet få lägga fram synpunkter på bl a systemutveckling,kontrollstmktur, systemdokumentation, utvecklingskostnader och framtidamöjligheter att revidera systemen. Revisorn fömtsätts i detta sammanhang därförarbeta som sakkunnig rådgivare och inte som deltagare i en arbetsgmpp. Ett praktisktarbetssätt bör enligt RRV vara att revisorntar del av utredningsmaterialet under arbetets gång och deltar som rådgivarevid möten när beslut i systemutvecklingsarbetet skall fattas. Detta får självfallet inte hindra revisionen attsenare kunna granska beslutade och driftsatta system. Med nu angivnautgångspunkter föreslår RRV att verket skall bedriva förvaltningsrevision avADB med inriktning att dels granska effektiviteten i ADB-verksamheten genom särskildaprojekt, dels som intressent på ett tidigt stadium kunha delge de krav revisionen anser attsystem bör uppfylla i samband med utveckling av större ADB-system, delsmedverka vid utarbetandet av normer för olika ADB-områden inom statsförvaltningen. När det gällerrevisionkontorens ADB-revision föreslår RRV att denna i första hand skallbedrivas med utgångspunkt i att revisorn skall uttala sig om åretsredovisning. RRV anser det också viktigt att revisionskontoren som rådgivaremdverkar i systemutvecklingen när det gäller t ex kontroll- och revisionsfrågor. En sådanmedverkan pä ett tidigt stadium bör bidratill att det framtida årliga revisionsarbetet vid revisionskontoren kanbegränsas. För att de nu nämnda insatserna skallkunna komma till stånd menar RRV att vissa resurser behöver frigöras. Detta börkunna åstadkommas dels genom desammanläggningar av revisionskontoren som föreslagits, dels genom samverkan mellan olika revisionskontoroch RRV. Vidare bör granskningen avADB-system generellt kunna bedrivas mer målinriktat än f n. När det gällerrevisorernas kompetens anser RRV att samtliga revisorer vidrevisionskontoren bör ha grundläggande kunskaper om ADB och revision avdatorstödda redovisningssystem. Vidare bör även finnas revisorer som har enfördjupad kompetens för revision i ADB-miljö. Dessa revisorer bör ävenkunna ge sakkunnig rådgivning i systemutvecklingsfasen vad avserkontrollstmkturer m. m. Speciella ADB-experter väntas inte behöva anställas vidrevisionskontoren utan bör i stället kunna konsulteras när sådana behövs. RRV anser detväsentligt att varje revisionskontor självtfår tillräcklig ADB-revisionell kompetens så att det i normalfallet kan svaraför en effektiv granskning av sitt område. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 122 Mot bakgrund aybl.a. behovet av utbildning i ADB för revisionskontorens personalföreslår RRV att medel för personalens vidareutbildning särskiljsnär värdmyndigheterna får sina aiislag på samma sätt som f. n. sker med medel för löner m. m. För att effektivt utnyttja de ADB-kompetenta revisorernabehövs också en viss samverkan mellan revisionsorganen. RRV har i förslaget tillresursdimensionering tagit hänsyn till att vissa revisionskontor skall kunnamedverkai ADB-revisionsprojekt även inom andra kontors verksamhetsområden. Föratt på kort sikt rationellt utnyttja nuvarande resurser anser RRV vidare att verket tillsammans med någrarevisionskontor bör bedriva ett antal väl avgränsadeADB-revisionsprojekt. I syfte att få enrationell arbetsfördelning och god hushållning med ADB-kompetens anser RRVdet lämpligt att bestämda revisionskontor får granskningsansvaret för centralasystem och datordriftställen som betjänarflera myndigheter. Revisionskontoretvid kammarkollegiet granskar myndigheterna RRV och DAFA och föreslås därför ansvara för granskning av decentrala delarna av det statligaredovisningssystemet (system S) samt DAFA som datördriftställe.Revisionskontoret vid granskar statens löne- ochpensionsverk och föreslås få granskningsansvar för de centrala delarna av statens lönessystem (SLÖR). Det praktiska granskningsarbetet av såväl system S och SLÖR bör medfördel kunna bedrivas inom ramen för föreslagen samverkan. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 123 remissyttranden över riksrevisionsverketsrapport "Den Över RRV:s förslag harremissyttranden avgivits av departementens organisationsavdelning (OA),justitiekanslem (JK), , (),, brottsförebyggande rådet (BRÅ), fideikommissnämnden,datainspektionen (DI), bokföringsnämnden, brottsskadenämnden, styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), överbefälhavaren (), försvaretscivilförvaltning (FCF), (SoS), försäkringsöverdomstolen,(), statens vägverk (VV), (SjöV),statens väg- och trafikinstitut, (),kammarkollegiet, statskontoret, , (),(), (), ,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),lantbmksstyrelsen (LBS), , , statensnaturvårdsverk, generaltullstyrelsen (GTS), , överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF), arbetsdomstolen (AD), (), , statens lantmäteriverk (LMV), statensprovningsanstalt, länsstyrelsernas organisationsnämnd (), försäkringsrättenför , försäkringsrätten för , försäkringsrätten förNorra , statens psykologisk-pedagogiska bibliotek, Sverigeslantbruksuniversitet, skogs-och jordbmkets forskningsråd. Föreningen statligarevisorer vid revisionskontor, sårbarhetsberedningen (Fö 1981:02),(TCO-S),Centralorganisationen / SR och (). Förslaget till sammanläggningav revisionskonlor tillstyrks eller lämnas utan erinran av bl.a.generaltullstyrelsen, kammarkoUegiet, RA, SoS, AMS, bosladsslyrelsen, OA,, , , ,, statskontoret, JK, BRA, fideikommissnämnden, DI,bokföringsnämnden, brottsskadenämnden, försäkringsöverdomstolen, statens väg-och trafikinstitut, SAV, , ,, försäkringsrätten för , försäkringsrätten förSödra , skogs-och jordbrukels forskningsråd och Föreningen statligarevisorer vid revisionskontor. Några remissinstanserföreslår jämkningar i förslaget. Sålunda hävdar och att en bättrelösning vore att lägga samman nuvarande revisionskontor vid och . Mellanförsäkringsområdet och skatteområdet finns flera kopplingar speciellt mellande olika systemen. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 124 koppling bedöms starkare än den mellan ochlänsstyrelserna där huvuddelen av uppbördsmyndigheter granskas av ett ochsamma revisionskontor. Även RSV stödjer denna åsikt. RFV hävdar dessutom attrevisionskontoret vid RFV blir ett litet och därför sårbart kontor även om endel av den externa revisionen av försäkringskassorna tillförs kontoret. GTStillstyrker en sammanläggning med revisionskontoret vid . Enligt SÖ hade ettsammanförande av myndigheter inom undervisningsområdet med samma departement somhuvudman givit en bättre organisation. SIDA och byggnadsstyrelsenavstyrker förslaget till sammanläggning av deras revisionskontor. Bådamyndigheterna hävdar att de på grund av sina särpräglade verksamheter bör hakvar sina respektive revisionskontor med oförändrad status. Vid en jämförelse finner SIDA en sammanläggningmed revisionskontoretvid OA vara ett rimligare alternativ. LMV föreslår attnuvarande organisation bibehålls för dess revisionskontor. Om störrerevisionsenheter övervägs bör i första hand möjligheterna att skapa ettstörte revisionskontor inom ämnesområdet samhällsplanering med som utgångspunkt utredas. Den föreslagnasammanläggningen av revisionskontoren vid ochSjöV ger enligt SjöV.s uppfattning inte några fördelar och anses därförinte meningsfull. Denna uppfattning grundas på att de två berördamyndigheterna har helt olika redovisningssystem och helt väsensskilda verksamheter. LBS och framhåller att degeografiska skälen ges för starkgenomslagskraft bl.a. genom attlägga samman nuvarande tre revisionskontori . Departementsvis indelning måste enligt ämbetsverkens uppfattning väga tyngre vid uppbyggnadenav organisationen. När det gällerresurserna för olika enheter framhåller FCF att man inte kan acceptera enneddragning av resurserna med sju tjänster vid revisionsbyrån. En sådan minskning av resursernamedför att det primära syftet medredovisningsrevisionen svårligen kan uppnås. Dessutom har resurserna avsatts inom utgiftsramen för det militäraförsvaret och kan enligt FCF:s mening endast omfördelas inom denna ram. /SRoch ÖB har samma uppfattning ochanser förslaget stämma illa överens med den personalpolitik staten bör iklädasig gentemot myndigheter som omlokaliserats. Sverigeslantbruksuniversitet och hävdar att föreslagna kontor börförstärkas med ytterligare resurser med hänsyn till revisionsområdenas storlek och karaktär. Kammarkollegiet ochRA har i sina remissvar begärt ytterligare medel för ansvaret att granska stiftsnämndensförvaltning av kyrklig jord enligt förordningen (1982: 556) om ändring i förordningen(1971:860) om förvaltningav kyrklig jord. Enligt TCO-S utgör revisionsverksamheten en sådan del avstatsförvalt- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 125 ningen där en ökad satsning kan leda tillsamhällsekonomiska vinster, i detta fall en bättre resursanvändning. Med hänsyntill att flertalet revisionskontor vilket också RRV konstaterar - ärkraftigt underdimensionerade, torde ökade resurser på revisionskontoren gemångfalt igen i form av bättre resurshushållning vid myndigheterna. Deresursförstärkningar som sker inom den civila statsförvaltningen, i huvudsak påbekostnad av minskaderesurser vid FCF, är inte tillräckliga särskilt om de motverkas av minskadrevision vid FCF. I förslaget till nya revisionskontor har ävenrevisionskontorens granskningsområden ändrats genom omflyttning av myndigheter.Några myndigheter har gjort invändningar mot att få bytarevisionskontor nämligen SCB, RSV, , , statens provningsanslalt ochstatens psykologisk-pedagogiskabibliotek. Dessutomhar riksmarskalksämbetet, som samordnar verksamheterna vid hov- ochslottsstater, avgett yttrande för Droltningsholms, , och Ulrikdals slottsförvaltningar.Ämbetet avstyrker flyttning av revisionsansvaret för slottsförvaltningarna. Ingen remissinstanshar haft någon avvikande mening rörande genomförandel som enligt RRV:s förslag börske . Någraremissinstanser tar upp revisionskontorens ställning. Enligt domstolsverketbör revisionskontoren utgöra självständiga myndigheter med RRV som centralförvaltningsmyndighet. Som skäl anges att revisionskontoret uppträder idomstolsverkets namn och därmed inger den felaktiga föreställningen att det ärdomstolsverket som är ansvarig för revisionen. Liknandeprincipiella synpunkter anförs av RA och SÖ. I princip samtligaremissinstanser ansluter sig till RRV:s mening om behovet av revision av datorstöddverksamhet. Beträffande revisionensinriktning delar statskontoret RRV:s uppfattning att alla viktiga krav på ettsystem bör tas fram på ett tidigt stadium i systemutvecklingen och att detta ocksågäller revisionella krav. Revisorn bör ha en rådgivande roll. Statskontoret, som har tilluppgift att skapa vägledningar ochnormer för statsförvaltningen avseende t.ex. systemutveckling, dokumentation, drift, ADB-säkerhet och sårbarhet,välkomnar också att RRV medverkargenom att lämna konstmktiva synpunkter utifrån revisionens erfarenheter. Med föreliggande förslag finns dock enrisk för att gränsdragningen mellan RRV:soch revisionskontorens ADB-revisionsarbete blir oklar. I samband med attutvecklingsarbete startar på ett ADB-system bör därför preciseras om det är RRVeller revisionskontoret som skall bidra med revisionsaspekterna. Statskontoret finner det mot bakgrund av tidigareutredningar och beslut Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 126 förklariigt att RRV:s utredning inte behandlaralternativet med revisionskontoren ingående i RRV i stället för knutna tillvärdmyndighet, men konstaterar att den önskvärdakompetensutvecklingen beträffande ADB-revision och övriga förbättringar iredovisningsrevisionen vid revisionskonloren framför allt ställer krav på RRV medanvärdmyndigheternas rollsuccessivt tunnas ut. Kvarstående värdmyndighetsuppgifter synes ha karaktären av relativt mtinbetonatadministrativt stöd, med undantag för personalrekryteringen som är av storbetydelse för hela revi-sionskontorsorganisationensoch redovisningsrevisionens utveckling. Enligt statskontorets meningbör närmare övervägas hur RRV skall öva lämpligt inflytande över rekryteringen. Vidare pekar statskontoret på frågan om inte denytteriigare minskningen av antalet revisionskontor, det ökande avståndetmellan revisionskontorenoch myndighetema, gör att verkscheferna kommer att efterfråga egna resurser förintern revision. De totala resurserna för revision skulle då komma att öka. Denna möjliga effekt börförutses enligt statskontoret. DI finner det varaeffektivare att RRV utarbetar nödvändiga normer och anvisningar för hurrevisionskraven skall tillgodoses vid systemutvecklingsarbete än att RRV självt skalldelta. RFV påpekar att dessrevisionskontor har mångårig erfarenhet av medverkan i systemutveckling.Revisom bör inte inta en strikt referensgmpps-roll utan måste utifrånuppställda kontrollmål kräva praktiska förslag som rådgivare för att systemutvecklarna skallkunna effektuera revisionens krav. Då krävsatt revisionen arbetar i nära kontakt med systemutvecklarna. Ätskilligaremissinstanser pekar på behovet av en höjning av revisorernas ADB-kompetensenligt RRV:s förslag för att revisorerna skall kunna granska stora ochkomplicerade databehandlingssystem. Sålunda framhåller bl. a. , , RFV, RA, SoS,och att varjerevisionskontor självt bör ha ADB-kompetens så att de kan svara för en effektiv granskning av sitt område inteminst mot bakgmnd av de allt större ekonomiska värden som hanteras ochredovisas med hjälp av databehandlingssystem. Behovet av samverkanmellan revisionsorganen understryks av bl.a.bostadsstyrelsen och UHÄ. På kort sikt är det viktigt att samverkan kommer till stånd mellan revisionsenheterna så attkunskap och erfarenhetertillvaratas effektivt. Vunna erfarenheter bör därefter spridas i hela revisionsorganisationen. När det gäller granskningen av centralasystem har kammarkollegiet inget att erinra emot att dess revisionskontor fårgranskningsansvaret för de centrala delamaav system S samt DAFA som datordriftställe. RFV accepterar att revisionskontoret vid verket får granskningsansvaret förde centrala delarna avSLÖR-systemet. Statskontoret uttalar tveksamhet om att revisionskontoretvid kammarkollegiet får ansvara för revisionen av 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 127 Genom att RRV utövar tillsyn över kontoren ochmeddelar föreskrifter och anvisningar för revisionens utförande somRRV ärhuvudman för detta system föreligger enligt statskontoret ett principiellt olämpligt beroendemellan RRV och revisionskontoren. Statskontoretföreslår därför att regeringen på särskilt uppdrag med jämna mellanrum tillkallar oberoende revisorer för att granska systemS. Bilaga 3 till budgetpropositionen 1983 Prop.1982/83:100 hov- och slotts staterna Anmälan till statsbudgeten för /84 såvittavser de kungl. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är för innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med 9,7milj. Fömtom detta anslagutbetalas till Hans Maj:t Konungen över den av godkända staten förriksgäldsfonden ett belopp om . såsom årlig ränta till Hans Maj:t Konungen (den s. k.Guadelouperäntan). Detta förhållande går tillbaka på besluthärom som en följd av att den dåvarande utländska statsskulden inlöstesgenom konungahusets försorg. överenskommelse har då och då behandlats avriksdagen därefter. har finansutskottet uttryckt förståelse för att enöverenskommelse av det slag som träffades mellan ständerna och konungen kan te sigotidsenlig från ett nutida betraktelsesätt, men har understmkits att inteensidigt kan frångå ett sådant avtal.Motioner, som har ifrågasatt den rättsliga grunden för utbetalningen avGuadelouperäntan, har inte bifallits av . Vid riksmötet1981/82 har beslutat att ge regeringen till känna att det bör ankommapå regeringen att ta upp överläggningar med Hans Maj:t Konungen om humvida och i vilkaformer Guadelouperäntan kan avvecklas (FiU 1981/82:23, rskr 1981/82:226). Somen följd av detta har överläggningarägt mm i frågan. För egen del vill jag anföra följande.Jag finner att den nuvarande ordningen medatt statsmedel utbetalas till statschefen såväl över anslag på 1 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 3 2 statsbudgetens första huvudtitel som över den avriksdagen i annan ordning godkända staten för riksgäldsfonden mindre lämpligoch ägnad att försvåra överskådligheten över statsutgifterna. Det är givet attstatsmakternaunder alla år vid budgetbehandlingen av kungl. hovstaten har beaktat att Guadeloupemedlen har utbetalats tillkonungen. Det skulle vara en bättre ordningom medelsanvisningarna samlades under en utgiftstitel och redovisadesunder förevarande anslag under första huvudtiteln. Riksdagensutgiftsgranskning skulle underlättas av detta. sida har man på Hans Maj:t Konungens vägnar förklarat siginte ha något att erinra mot en sådan samordning av Guadeloupemedlenmed vad som anvisas över anslag på första huvudtiteln. Mot denbakgmnden föreslår jag att förevarande anslag beräknas med utgångspunkt häri istatsbudgetförslaget för nästa budgetår. Förslag tillinkomst- och utgiftsstat för räntor på statsskulden görs upp av fullmäktige iriksgäldskontoret och redovisas i bilagan Räntor på statsskulden, m.m. (bil.17 till budgetpropositionen). Chefen för budgetdepartementet kommersenare att redovisa förslaget för nästa budgetår. I riksgäldsfullmäktigesstatförslag har Guadelouperäntan tagits med på sedvanligt sätt.