prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Likviditetspåverkan från bankernas utlåning varunder 1982 som helhet av ungefår samma storiek som föregående är. Under de treförsta kvartalen var dessa likviditetstillskoft avsevärda men de minskade underfjärde kvartalet till följd av åtstramning av bankerna. Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer Den aktivering av den svenska penningmarknaden, som komtill stånd i och med införandet av statsskuldväxlar har i höggrad påverkat fördelningen av kommunernas och företagens likvida tillgångar, 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget vilket bör hållas i åtanke vid enjämförelse av derasbanktillgodohavanden . köpte kommuner och företagstatsskuldväxlar för ca . Kommunernas, företagens ochhushållens totala likvida tillgångar kom inberäknat dessa förvärv att ökabetydligt mer än 1981. Tillväxten i dessa sektorersbanktillgodohavanden stannade för pä ,vilket var . mindre än 1981. En lägre tillväxt 1982återfanns i en långsammare uppbyggnad av såväl företagens som hushållensbanktillgodohavanden. Kommunernas banktillgodohavanden var oförändrade attjämföra med en viss uppbyggnad . Som framgår av tabell 10:3 i tabellbilagan växte bankernaslikvida tillgångar exkl. kassakvotsmedel i väsentligt lägre takt 1982 jämförtmed 1981 eller med . Denna utveckling kundei hög grad hänföras till statsskuldväxlarnas införande , varigenomstatens inhemska upplåning utanför bankerna ökade kraftigt. Bankernaslikviditetsutveckling påverkades även av ett störte valutautflöde från deicke-statliga sektorerna jämfört med . Tablå 3 Bankernas statspapper 1980-1982 Miljarderkr., förändring StatsobligationerSkattkammar- och statsskuldväxlar samt korttidslån -3,0 -7,9 De avsevärt lägre likviditetstillskotten till bankema 1982än 1981 återverkade helt på bankernas innehav av statspapper (tablå 3 ochtabell 10:8). Bankernas nettoköp av sådana blev synnerligen omfattande undersenare delen av 1981 inför förväntningar om ett sjunkande ränteläge. placerade bankerna mer än hela sin Hkviditetsökning i statsobligationer.Under 1982 minskade bankerna sitt innehav av statsobligationer med ca 3miljarder kr. skedde ett omslag i bankernas kortanettofordringar pä . I samband med de omfattandestatsobligationsköpen 1981 avyttrade bankerna i hög grad skattkam-marväxlar. Islutet av placerade bankerna tillfälligt 3 milr jarder kr. i formav dagslän till en ränta pä . Dessa medel hade frigjorts genom sänkning avkassakraven och var egentligen avsedda för placeringar istatspapper. Dessutom köpte affärsbankerna statsskuldväxlar till ett belopp av2 miljarder kr. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 165 Diagram 10:8 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Anm. Uppgifterna avser bokförda belopp. Hänsyn är ej tagentill kurseffekterna 1981 och 1982. Dessa uppgick till ca . 1981och till ca 10 miliarder kr 1982. Utlåningen på den inhemska organiserade kreditmarknadenexkl. statens direkta kreditgivning var . högre än1981 och uppgick till ca . (tabell 10:4). Kreditgivningen ökadeframför allt till hushällen och staten, medan den sjönk till företagen. Dentotala svenska upplåningen i utlandet var betydligt störte 1982 än 1981. Statensvarade för merparten av ökningen. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 166 Tillväxttakteni bankernas övrigutlåning i svenska kronor, dvs. utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande, som avtog, vände islutet av året (diagram 10:8). Ökningstakten fortsatte successivt attaccelerera och översteg vida den av rekommenderade. Efterriksbankens specificering och införandet av en särskild sanktion vidöverskridande av utläningsrekommen-dationen kunde en vändning konstaterasfr.o.m. 12-mänadersperioden t. o. m. oktober och året ut. Parallellt med dennaneddragning av övrigutlåning i svenska kronor skedde en ökad refinansiering iutländsk valuta. Dessutom framträdde en kraftig kreditexpansion i finansbolagenframför allt . uppgick finansbolagensutlåningsökning till allmänheten till att jämföras med motsvarande värdeför affärsbankerna på . Denbetydande utlåningen i svenska kronor från såväl affärsbanker som spar- ochföreningsbanker under de tre första kvartalen 1982 samt den begränsaderefinansieringen i utlandet framgår även av tabell 10: 5 i tabellbilagan. Denbetydligt störte övrigutläningen i svenska kronor under de tre första kvartalen1982 jämfört med återfanns framförallt hos hushållen samt iviss utsträckning även hos företagen. Efter sanktionsätgärder förfjärde kvartalet 1982 sjönk affärsbankernas stockövrigutläning i svenska kronor till företagen med . jämförtmed en ökning på . Ävenövrigutlåningen till hushållen mattades . Samtidigttilltog affärsbankernas övrigutläning i utländsk valuta. Ökningen var dockinte sä stor som tabellen antyder, eftersom devalveringen innebar ökadeskulder för företagen, utan att någon motsvarande tillförsel av medel ägde rum.Utvecklingen för helåret framgår av nedanstående tablå. Tablå 4 Bankernas utestående krediter till andra ändamålän bostadsbyggande, s. k. övrigutlåning ' 13 670 15 290 ' Inkl. kursförändringar, 1981 ca . Bankernasnettoförvärv av bostadsobligationer var av ungefär samma omfattning 1982 som1981. ca , eller i överensstämmelse med åtagandet för resp.är (tabell 10:6). Köpen skiljer sig dock åt under Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 167 loppet av året. blev särskiltaffärsbankernas nettoköp omfattande mot bakgrund av påtagliga teckningar islutet av 1981 med likvid inpå 1982. kombanksektorn att uppnå det för helåret gällande åtagandet rörandebostadsobligationer. De större nettoköpen jämförtmed avspeglades i större avlyft. blev dockbankernas avlyft av byggnadskrediter . lägre än 1981(tabell 10:7). gavs nya krediter till växande belopp. Bankernas stockav utestående byggnadskrediter kom härigenom att växa med . 1982.Under 1981 hade den minskat med . till följd av framförallt de snabbt växande avlyften. De enskilda försäkringsinrättningarnas totalanettoplaceringar på kreditmarknaden växte med . till närmare 20miljarder kr. Ökningen kunde till en del hänföras tillförsäkringsbolagens köp av statsskuldväxlar. var deras reversläntill kommuner och den privata sektorn större 1982 än 1981. Försäkringsbolagenstotala obligationsförvärv (netto) var av samma omfattning 1982 som 1981. Derasnettoköp av statsobligationer växte dock med . 1982 till 7,5miljarder kr. som nettoköpen av bostadsobligationer sjönk. Dessa varunder 1981 betydande i samband med ränteförväntningar . Som framgår av tabell 10:9 har allmänna pensionsfondensavgifter mer än väl täckt dess pensionsutbetalningar och detuppkomna överskottet har tillsammans med ränteintäkterna kunnat läggas tillkapitalet. har detta avgiftsöverskott emellertidsuccessivt avtagit för att 1982 vara nere i noll. Då ränteintäkternahar stigit fortsatte dock fondens kapitaltillväxt att öka. Bakom dennautveckling ligger bl. a. en ökad takt i pensionsutbetalningarna. Denna ökningär följden av, bl. a. att antalet ATP-pensionärer ökar. Dessutom stiger pensionsbeloppendels beroende pä inflationen dels p.g.a. alt nyblivna pensionärer har flerpensionsgrundande inkomstår och högre inkomster än tidigare års pensionärer.Samtidigt har en uppbromsning i avgifternas ökningstakt ägt rum. Då allmänna pensionsfondens pensionsutbetalningar under1982 uppgick till samma belopp som avgifterna, kom enbart ränteintäkterna attsvara för kapitaltillväxten detta år. utnyttjade företagen sinåterlånerätt via bankerna i högre grad 1982 än 1981. Fondens egen kreditgivningväxte med . Det var framförallt fondens nettoköp av obligationer emitterade av statliga företag och nettoköpav förlagsbevis, som ökade. Nuvarande beräkningar och antaganden pekar på en. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 10:9 Statens budgetunderskoti samt dess tinansiering Miljarder kr., nettobelopp fl FINANSIERING 1 1 BANKERNA FINANSIERING 1 UTANFÖR BANKERNA Q FINANSIERING 1 UTLANDET ll:''-i 12 8 4 0 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Källa: . De uppskattas komma att överstiga avgifternamed . Detta innebär att ränteintäkterna ej helt kankomma att läggas tiU kapitalet detta är. Kapitaltillväxten väntas bli lägre än1982. Somframgår av diagram 10:9 har statens budgetunderskott ökat kontinuerligt underde och uppgick till . Det innebar enökning pä . jämfört med , vilket var , mer än dengenomsnittliga ökningen av budgetunderskottet under de fem Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 169 föregående åren - . per är.Finansieringen av budgetunderskottet har redogjorts för tidigare i kapitlet.Tabell 10:10 visar statens läneformer uttryckt i miljoner kr. Enligt s. k. realräkenskaper ökade kommunernasinvesteringar med närmare 400 milj. kr. Deras bruttosparande varsamtidigt något lägre 1982 än 1981. Denna utveckling resulterade i attkommunernas finansieringsöverskott 1981 kom att upphöra 1982 enligtnationalräkenskaperna. Enhgt kreditmarknadsstatistiska uppgifter för kommuneroch landsting förekom ett inkomstöverskott detta år pä ca ,vilket var ungefär detsamma som 1981 (tabell 10:11). byggdes dockkommunernas likvida tillgångar upp i en lägre takt än 1981 som derastotala upplåning blev motsvarande lägre. Färdigställandet av lägenheter var lägre 1982 än 1981eller 45 100. Även igångsättningen av bostäder minskade med 2250 till 42000.Volymmässigt minskade bostadsinvesteringarna inkl. ombyggnad med 4,medan devärdemässigt var oförändrade. Den låga implicita prisutvecklingen ärdelvis betingad av momssänkningen . tecknades bostadsobligationslån för drygt 15miljarder kr., vilket var . mindre än 1981. Då omfattandeteckningar ägde mm med likvid inpå 1982 begränsadesmotsvarande nedgång i de likviderade obligationslänen till drygt 4 miljarderkr. (tabell 10:12). Bostadssektorns nettoupplåning på kreditmarknaden kom attuppgå till . 1982, vilket var . mer än 1981.Nettoutbetalningarna av de statliga bostadslånen var ca 400 milj. kr.lägre 1982. Privat sektor exkl. prioriterade bostadskrediter Den privata sektorn ökade 1982 sin upplåning pä deninhemska organiserade kreditmarknaden med . till närmare 21miljarder kr. (tabell 10:13). En kraftig omfördelning av upplåningen ägde rummellan hushållssektorn och den övriga privata sektorn, i huvudsak bestående avföretag. Den innebar, att hushällens nettoupplåning pä den inhemska organiseradekreditmarknaden blev Uka stor som företagens. Företagensfasta investeringar ökade med . i värde 1982. Lagrenavtappades med ca , vilket var knappt 2 miljarder kr.mer än 1981. Finansieringsbehovet frän investeringssidan ökade totalt mednärmare . Sektorns bruttosparande förbättrades avsevärtdetta är och täckte mer än väl det ökade finansieringsbehovet fråninvesteringssidan. Företagens finansiella sparande förstärktes med andra ordbetydligt 1982. Företagens totala likviditet 12 1982/83. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 170 Deras upplåningsbehov framstod mot denna bakgrund som begränsat. Företagensnettoupplåning på den inhemska kreditmarknaden var också drygt 3 miljarder kr.lägre 1982 än 1981. som helhet var även företagens nettoupplåning iutlandet - efter att hänsyn tagits till devalveringseffekterna - lägre än1981. Statens utlåning till företagssektorn ökade med drygt 2miljarder kr. Företagens sammanlagda upplåning blevlägre 1982 än 1981. Hushållensupplåning i bankerna var avsevärt större. 1982 än 1981. Särskilt under slutetav ökade dessutom finansbolagens krediter hushållen. växtehushållens banktillgodohavanden i en lägre takt 1982. Denna utveckling avhushållens upplåning och hkviditet pekar pä en betydande försämring avhushällens finansiella sparande 1982, vilket också stöds av tillgängligstatistik om den reala utvecklingen. Till följd av en snabbare ökning avhushällens konsumtion än deras disponibla inkomster blev nämligen sektornsnettosparande betydligt lägre 1982 än 1981. Ensammanfattning av de olika sektorernas finansiella sparande visar, att de finansiellabalansbristerna i ekonomi i de flesta avseenden accentuerades 1982(tablå 5). Tablå 5 Finansiellt sparande -44 -11 Källor: och . Denoffentliga sektorns (inkl. socialförsäkringarna) finansieringsunderskottfortsatte att öka i en snabb takt 1982. Detta ökade kreditanspräk möttes ej avnågon ökning i hushällssparandet, utan detta sjönk i stället väsentligt 1982.Till följd av i huvudsak en kraftig höjning av företagens sparande blev derasfinansiella sparande i stort sett salderat 1982 jämfört med ett finansielltsparandeunderskott pä . Investeringarna utveckladessamtidigt svagt. Den ökade totala inhemska sparandebristen 1982 resulteradesammanlagt i en ökning av bytesbalansunderskottet pä ca . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 171 Utifrånde inkomst- och utgiftsprognoser för de olika sektorerna som presenteras i deövriga kapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler 1983. beräknas statensbudgetunderskott öka med mnt . till ca 92 miljarder kr.Bytesbalansens utveckling talar för en i stort sett oförändrad statligutlandsupplåning . Statens anspråk på den inhemska kreditmarknaden kommersålunda att öka 1983 motsvarande tillväxten i budgetunderskottet. Ett lägre sparande inomkommunsektorn 1983 än 1982 tillsammans med något störte investeringar innebären kraftig försämring i kommunernas finansiella sparande 1983. Derasutgiftsöverskott beräknas komma att uppgå till mnt . Enneddragning av kommunernas likvida tillgångar kan härigenom komma att ske1983. Under1983 uppskattas färdigställandet av bostäder bli ca 40800 lägenheter, vilketär 4 300 färre än 1982. Även igångsättningen beräknas bli lägre - frän 42000lägenheter 1982 till 37000 . Bostadsinvesteringarnas volymmässiganedgång uppskattas till . Värdemässigt beräknas de öka med ,varigenom behovet av bostadsbyggnads-kredher kan fömtsättas bli störte 1983 än1982. Företagensutgifter för fasta investeringar beräknas 1983 öka med ca . Enväsentligt mindre lagerneddragning än 1982 uppskattas äga rum.Företagens bruttosparande beräknas bli avsevärt större 1983, varigenom detfinansiella sparandet fortsätter att förbättras och i en snabbare takt än 1982.Detta talar för en fortsatt uppbyggnad av företagens totala likvida tillgångarunder 1983. Deras upplåningsbehov förefaller under dessa omständigheter ej bliav någon större omfattning vare sig i utlandet eller i . Företagensinhemska upplåning skulle alltså ej behöva disponera någon större del avmarknadsutrymmet. Somtablå 5 visar, beräknas den offentliga sektorns finansieringsunderskottfortsätta att växa 1983, dock i något lägre takt än 1982. Dessa ökadekreditanspräk uppskattas till endast en begränsad del komma att mötas av enökning av hushällens sparande. I stället pekar nuvarande kalkyler på attföretagens ökade sparande 1983 mer än väl kommer att möta den tillväxt, som äratt vänta av den offentliga sektorns samlade underskott. Detta skulle innebäraett lägre totalt sparandeunderskott 1983 än 1982 och därmed en neddragning avutlandsupplåningen med ca . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget' Milj. kr.,nettoflöden Penningmängd, ökning: certifikat (netto) statens utlandsupplåning (ökning -) upplåning utanför bankerna (ökning -) investeringskonton (ökning -) likvidiletskonton (ökning -) övrig utlåning i svenska kronor nettofordringar på övriga kreditinstitut Tabell 10:2 Kommuners, företags och hushållsbanktillgodohavanden ' Kommuner 1721 2 332 - 63 24287 5 564 12494 4068 73 402 Hushåll 20788 21078 17311 213580 Summa banktillgodohavanden 28073 35904 21316 311269 därav inlåning 21073 34984 21820 303 853 bankcertifikat 7000 920 -504 7416 ' Inkl. bankcertifikat, exkl. medel på konto i riksbanken.Bankerna har även inlåning från andra insättarkategorier än de som ingär itabellen varför tabellens summa ej överensstämmer med totalen för bankernasinlåning från allmänheten. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:3 Bankernas likvida tillgångar 1980-1982 statens utlandsupplåning (ökning -) upplåning utanför bankerna (ökning -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning -) investeringskonton (ökning -) likvidhetskonton (ökning -) kassakvotsmedel (ökning -) Korta nettofordringar pä spar- och Spar- och föreningsbankernas likvida Korta nettofordringar pä affärsbanker 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:4 Kreditmarknaden och 1982 Anm. Uppgifterna avser bokförda belopp. I uppgifterna förupplåning i utlandet genom valutabanker ingår 1981 kursförändringar pä ca 5miljarder kr. och 1982 på ca . Källor: och . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:5 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande, s. k. övrigutlåning Övrigutlåning i svenska kronor 115 2655 4226 1515 6746 48347 53 986 därav 1-3 kv. 6444 7275 -831 5473 10294 -4821 Övrigutlåning i utländsk valuta Summa därav: 1-3 kv. -129 1395 5 366 - 16 3 632 10421 63943 därav: 1-3 kv. ' Uppgifterna avser bokförda belopp. Kursförändringarna1981 uppgick till ca . och 1982 till ca . Källor: , och statistiskacentralbyrån. Tabell 10:6 Bankernas förvärv av prioriteradebostadsobligationer 1980-1982' Milj. kr.,förändring ' har förts till sparbankerna ochFöreningsbankemas bank till föreningsbankerna såsom sker i överenskommelsenmellan bostadsdelegationen och bankema om bankemas förvärv avbostadsobligationer. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:7 Bankernas prioriterade byggnadskrediter19801982 Anm. Uppgifterna för sparbanker avser de 61 större. Tabell 10:8 Bankernas förvärv av statspapper 1980-1982 Tabell 10:9 Allmänna pensionsfondens kapitaltillväxt1974-1983 Avgifter Pensioner Avgiftsöverskott Räntenetto' ,4,7 16,2 9,7 6..1 8,1 18,0 12,3 5,7 9,4 22,2 19,0 3,2 13,4 28,9 32,5 -3,6 21,5 ' Inkl. kostnader. Källa: Allmänna i Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 177 Tabell 10:10 Statens budgetutfall samt upplåningsformer1980-1982 kr., nettobelopp / Budgetutfallet (nettoutg.-) Anm. För att emä överensstämmelse mellan uppgifterna förstatens upplåning och budgetutfallet har och statsverketskassaförändringar dragits av från skattkammarväxlar och korttidslån. Källor: och . Tabell 10:11 Kommunernas finansiella sparande 1980-1982 Övriga finansiella tillgångar' Summa finansiella tillgångar (1) därav: i utlandet Summa skulder (2) Finansiellt sparande (l)-(2) ' Inkl. diskrepans. Källor: och . Tabell 10:12 Prioriterade bostadskrediter 1980-1982 Milj. kr.,förändring Obligationer därav: banker enskilda försäkringsinrättningar offentliga försäkringsinrättningarövriga ' Inkl. mellankrediter. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 178 Tabell 10: 13 Den privata sektorns upplåning påkreditmarknaden samt hos staten 1981 och 1982' Svensk kredilmarknad Obligationer och föriagslån Direkta banklån Upplåning hos kreditinstitut därav: hushåll övrig privat sektor Utlandet Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut Totalt A -t- B Tota» A-t-B-t-C 45875 55033 ' Exkl. prioriterade bostadskrediter inkl. kursförändringar.Källa: . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 179 1 Sammanfattning....................................................... 2 I Internationell utveckling ........................................ 2 1.2 Utvecklingen i ......................................... .... 4 Delprognoser och arbetsfördelning rörande den revideradena- fionalbudgeten 1983 ............................................ 13 2 Den internationella utvecklingen.............................. 17 2.1 Sammanfattning ..................................................... 17 2.2 Länderöversikter .................................................... 23 3 Utrikeshandeln ....................................................... 35 3.1 Exporten ................................................................ .. 35 3.2 Importen ................................................................ 39 3.3 Betalningsbalansen ............................................... 46 4 Produktionen............................................................ 52 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling 52 4.2 Utvecklingeninom olika delbranscher ...................... 53 4.3 Övriganäringsgrenar och den totala produktionen 67 5 Arbetsmarknaden .................................................... 70 5.1 Sammanfattning .................................................... 70 5.2 Läget päarbetsmarknaden och början av 1983 ... 71 5.3 Arbetsmarknaden1983 ......................................... 78 6 De enskilda konsumenternas ekonomi .................... 81 6.1 Sammanfattning .................................................... 81 6.2 Löner ...................................................................... 85 6.3 Hushällensdisponibla inkomster.............................. 87 6.4 Konsumentpriserna ................................................ 93 6.5 Den privatakonsumtionen ...................................... 97 7 Investeringarna ..................................................... 98 7.1 Sammanfattningav investeringsutvecklingen samt prognos 98 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden ....... 101 7.3 Lagerinvesteringarna............................................... 112 8 lönsamhet, kostnader och priser ...... 116 8.1 Näringslivetsdriftsöverskott, produktionskostnader och 8.2 Tillverkningsindustrinsvinstutveckling .................... 128 9 Den offentliga verksamheten .................................. 134 9.1 Allmänt ................................................................... 134 9.2 Staten ...................................................................... 134 9.3 Kommunema .......................................................... 141 9.4 Socialförsäkringssektorn........................................... 145 9.5 Den totalaoffentliga sektorn ................................. 147 9.6 Beräkning avfinanspolitiska effekter ....................... 151 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 180 10 Kreditmarknaden................................................... 155 10.1 Likviditetsutvecklingen.............................................. 160 10.2 Kreditinstitutens utlåning ........................................ 165 10.3 Den sektorvisa upplåningen .................................... 168 10.4 Utblick mot 1983 .................................................... 171 1:1 Olika faktorers inverkan på exporten av bearbetadeindustri varor 1982 och 1983 .............................................. 5 2 Den offentliga sektorns reala inkomster och utgifter 3 Försörjningsbalans1982 och 1983 .......................... ..... Il 4 Handels- ochbytesbalans 1981-1983...................... ... 12 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 2 Konsumentprisernas utveckling ......... 20 3:1 export av bearbetade varor tillOECD-området 1975-1983 .............................................................. ... 37 2 exportav bearbetade varor fill olika länderområden 38 3 Väridsmarknadsprisernaför bearbetade varor 1973-1983 .... 39 4 Exportutvecklingenför olika varugmpper 1981 -1983 40 5 Importutvecklingenför olika vamgrupper I98I -1983 45 6 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter1974-1983 ... 46 7 Betalningsbalans 1979-1983 .............................. 50 4:1 Industriproduktionens utveckling ........ 52 2 Försörjningsbalansför mndvirke 1981-1983 .......... 60 3 Försöijningsbalansför verkstadsprodukter 1981 1983 63 4 Försöijningsbalansför övrig industrisektor 1981-1983 65 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1976-1982 ........... ... 71 2 SysselsättningsutvecklingenenligtAKU, 1976-1982 . 3 Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 1980-1982 73 4 Brist påarbetskraft inom industri och byggnadsverksamhet 74 5 Arbetslösheten1979-1983 ..................................... ... 76 6 Antal personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1977-1982 77 7 Antal personerberörda av varsel om uppsägningar och permitteringar 1976-1982 78 8 Produktivitetsutvecklingeninom olika näringsgrenar 1976- 9 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1983... 79