prop · G603151 · 1982-12-31 00:00:00 — om byggnadsforskning m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I proposirionen läggs fram förslag om inriktning ochformer för det statliga stödet till den allmänna byggnadsforskningen. Förslagensyftar till att stärka och effektivisera forskningsverksamheten inombyggsektorn. I propositionen föreslås att statens råd förbyggnadsforskning (BFR) skall ha ansvaret även för den långsiktiga'kunskapsuppbyggnaden för byggsektorns behov. Förslagen innebär att tyngdpunkteni det statliga forskningsstödet successivt förskjuts mot mer långsiktigforskning samt att stödet i betydande utsträckning riktas in på att bygga uppoch långsiktigt stödja befintliga institutioner och forskningsinstitut. Vidare lämnas förslag som syftar till en närmare samverkanmellan BFR och byggsektorns intressenter. En sådan fördjupad samverkan ställerkrav på att sektorns intressenter ökar sitt engagemang i FoU-arbetet, vilketförutsätter att de dels tar del i uppläggningen av det arbete som riktar sigsärskilt mot deras områden, dels till en inte obetydlig del medverkar ifinansieringen av FoU-arbetet. Detta föreslås ske genom att BFR träffaröverenskommelser med olika intressenter och intressentgruppér om inriktningenoch finansieringen av den del av rådets verksamhet som rör deras områden. Slutligen slås fast att statens institut förbyggnadsforskning (SIB) skall vara ett självständigt institut med ansvar förlångsiktig kompetensuppbyggnad för sektorns behov.. 1 1982/83. Rättelse: S. 2 under Närvarande rad 1; Utgår I. rad 3: Utgår Thunborg 1982/83:151 2 Närvarande:statsministern , statsråden , , , , ,, , , , , , , , , , Proposition om byggnadsforskning m. m. Dendåvarande chefen för uppdrog ijanuari 1981 åt landshövdingIngemar Mundebo att som särskild utredare biträda med enöversyn och utvärdering av verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning(BFR) och (). Uppdraget omfattadedels en översyn och utvärdering av de senaste tre årensbyggnadsforskningsverksamhet, dels överväganden avseende byggnadsforskningensframtida organisation, inriktning och finansiering. Utredningsmannen har ioktober 1982 överlämnat slutrapporten (Ds Bo 1982:2) Byggnadsforskning enöversyn och utvärdering. En sammanfattning av rapporten bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1:1. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 1:2. Regeringenuppdrog i augusri 1980 åt statens råd för byggnadsforskning att se överorganisation och redovisningssystem vid rådet. Översynen skulle syfta till atteffektivisera organisationen och genomföras med alternativa antaganden omomfattningen av rådets verksamhet fram . Som ett led i dettauppdrag har rådet utarbetat en rapport (G 13:1982) Byggsektorn - Behov avforskning och utveckling , som rådet har överlämnat. Ensammanfattning av rådets rapport bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 2:1. Rådetsrapport har remissbehandlats med byggnadsforskningsutredningensslutrapport. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokolletsom bilaga 2:2. 1982/83:151 3 2 Föredragandens överväganden 2.1 Bakgrund Forskningoch utveckling (FoU) på byggnadsområdet bedrevs fram i tämligensplittrade former. Byggbranschen omfattade ett mycket stort antal små företagsom inte ensamma kunde göra någon insats för forskning och teknisktutvecklingsarbete. Nämnda år tog statsmakterna initiativ till att samordna ochsystematisera byggnadsforskningen. för byggnadsforskninginrättades med uppgift att fördela medel till forskning inom byggnadsområdet.Forskningen skulle i första hand avse byggnadsteknik, byggnadsstaristik samthus- och brobyggnad. Isyfte att möjliggöra ökade FoU-insatser inom byggnadsområdet beslötstatsmakterna om en särskild avgift - den s.k. byggnadsforskningsavgiften- som togs ut av arbetsgivare i husbyggnadsbranschen. förbyggnadsforskning ombildades samridigt till statens uppgift att främja forskning och rationalisering inom byggnadsområdet medtonvikt på husbyggnad. ändrades på nytt 1960, när nämnden delades och omorganiserades itvå skilda organ, nämligen statens råd för byggnadsforskning (BFR) med uppgiftatt fördela rillgängliga forskningsmedel, främst ur fonden förbyggnadsforskning, samt () meduppgift att bedriva egen forskning och utveckling inom byggnadsområdet. Närbyggnadsforskningsavgiften infördes beräknades avgiften åriigeninbringa 2,5 milj.kr. vidgades avgiften till att gälla såväl husbyggnads-som anläggningsverksamhet. Därefter höjdes avgiften . År1981 motsvarade avgiften 0,av lönesumman i byggbranschen och inbringade ca110 milj.kr. rill fonden för byggnadsforskning. Byggnadsforskningsavgifteninfördes ursprungligen som ett medel att sammanföra FoU-resurser ibyggbranschen. BFR: s verksamhet har förutom genom avgiften finansierats genomanslag över statsbudgeten. Statsanslaget motsvarade i princip en avgift pä denstatliga byggnadsverksamheten. Genombeslut av slopades byggnadsforskningsavgiften med utgången av år 1981.Denna förändring följde som en del av en reformering avsocialförsäkringssystemet. Därmed har BFR förlorat sin finansiella särställninggentemot andra statliga forskningsråd. Avgiften gav tidigare BFR en automatik iresurstillförseln, vars motsvarighet f.n. finns enbart beträffandearbetarskyddsfonden. Fr. o. m. ingången av finansieras verksamheten medstatsanslag. Denav BFR stödda forsknings- och utvecklingsverksamheten har ökat mycket kraftigtunder . Särskilt dramatisk har volymökningen varit inomenergiområdet. Volymen har där flerfaldigats , Prop.1982/83:151 4 samtidigtsom BFR: s uppgifter har kommit att vidgas långt utöver ett traditionelltforskningsråds. Detta hänger samman med statens starka energipoliriskaambitioner, främst vad gäller energihushållning i bebyggelsen och utnyttjandeav förnybara energikällor i bebyggelseuppvärmningen. BFR har här givits ochtagit på sig viktiga initierande och pådrivande uppgifter. /83 utgörden totala resursramen för den statligt finansierade byggnadsforskningen ca300 milj.kr., varav drygt hälften tillfaller energiforskningen. Någon samlad och löpandestatistik över byggnadsindustrins forsknings-och utvecklingsverksamhet finnsinte att rillgå. i ett vidare samhälleligt perspektiv blir emellertidfrågan om den samlade byggnadsforskningens volym den centrala frågan.Byggsektorn har en strategisk roll i den svenska ekonomin, dels på grund av sinstorlek och dels pä grund av att verksamheten i hög grad påverkar övrigekonomisk aktivitet i landet. har byggsektorns betydelse förutrikeshandeln kommit att uppmärksammas allt mer. Bedömningar av byggsektornsforsknings- och utveckUngsbehov måste ses i detta vidare perspektiv. Det är främst de storaföretagen inom byggsektorn som avsätter särskilda medel för forsknings- ochutvecklingsarbete. I små och medelstora företag kan utvecklingsarbetet ingå iandra aktiviteter, t. ex. vid anbudsgivning och direkt i produktionen. Även omdetta förhållande beaktas är forsknings- och utvecklingsarbetet inombyggbranschen förhållandevis ringa. Ett antal organisationerinom byggbranschen, bland andra Byggförbun-det och , har beslutat att inrätta SvenskaByggbranschens Utvecklingsfond (SBUF). Fonden är avsedd att främjaproduktionsinriktad forskning och utveckling inom byggnads-, anläggnings-, bygghantverks-och installationsföretag. Verksamheten skall i huvudsak riktas in på attstödja forskning och utveckling vid i första hand företag, men även viduniversitet, högskolor och andra forskningsorgan. Avgiftsmedlen till fondenberäknas uppgå till ca 20 milj. kr. Med nuvarande utformningkommer SBUF: s bidrag till forskning och utveckling att vara mindre än 0,1 %av förädlingsvärdet i branschen. Avgiften motsvarar avbyggnadsforskningsavgiften för . Den forskning som stödsmed medel från BFR bedrivs till en inte obetydlig del inom enskilda ochkollektiva organ, bl. a. branschforskningsinstitut eller av enskilda forskareoch den är till stor del inriktad på produktutveckling och lösning av tekniskabranschproblem. Andra för branschen gemensamma organ med anknytning till byggnadsforskningenoch till vilka staten genom BFR riktar ett betydande stöd är Byggstandar-diseringen(BST), vars verksamhet bl. a. syftar till att ta till vara industrialiseringensekonomiska fördelar, samt informationsföretagen AB (ByggDok). Prop.1982/83:151 5 Byggnadsforskningenhar varit föremål för debatt och utredningar under en lång följd av år. Ettgenomgående tema har varit byggnadsforskningens inriktning, ett annatbyggnadsforskningsavgiften - avgiftsunderlaget och avgiftens storlek. Frånnäringslivets sida har intresset främst riktats motverksamhetens inriktning och fördelningen av stödet till olikaforskningsområden. a. har framförts att en alltför stor del av stödet harkommit att riktas in på samhällsvetenskapligt orienterad forskning, medan denför byggnadsindustrin väsentliga tekniska forskningen har fått stå tillbaka. Frånstatsmakternas sida har intresset riktats mot verksamhetens inriktning,organisation och arbetsformer. budgetproposition strök föredragandenunder behovet av dels fortlöpande information om pågående och planeradbyggnadsforskning, dels utvärdering av forsknings-och utvecklingsverksamheten.BFR gavs i uppdrag att regelbundet utarbeta flerårigaverksamhetsplaner till grund för beslut om byggnadsforskningenshuvudsakliga inriktning och omfattning. Vidare har rådets interna organisationoch arbetsformer setts över vid skilda tillfällen. Den senaste översynengenomfördes . Byggnadsforskningenslångsiktiga inriktning har återkommande uppmärksammats i samband med de årligabudgetpropositionerna. har därvid framhållits behovet avatt ompröva fastlagda planer och program inom byggnadsforskningen. En annanfråga som har diskuterats gäller gränsdragningen mellan rådets ansvarsområdeoch andra forskningsråds. Byggnadsforskningenskvalitet och effektivitet beror i hög grad av dess organisation ocharbetsformer. har i sitt betänkande (Ds Bo1982:2) Byggnadsforskningen - en översyn och utvärdering lämnat vissa förslagtill ändrade arbetsformer främst vid BFR. Förslagen bygger i huvudsak på deförutsättningar som har gällt för verksamheten. Utredningen föreslårockså vissa organisatoriska förändringar som främst rör verksamheten vid SIB.Vidare föreslår utredningen att institutet i finansiellt hänseende frigörs frånBFR. Verksamheten vid SIB föreslås i stället finansieras dels via ett basanslagöver huvudtitel, dels via externa uppdragsmedel. Byggnadsforskningensomfattning och inriktning måste bedömas med utgångspunkt i de problem och möjlighetersom samhällsbyggandet står inför och de uppgifterförvaltningen av redan existerande byggnader och anläggningar utgör. BFR har isin rapport (G 13: 1982) Byggsektorn - Behov av forskning och utvecklingunder bedömt byggsektorns viktigaste uppgifter under det närmaste decennietoch redovisat sin uppfattning om det långsiktiga behovet av forsknings- ochutvecklingsinsatser. Rapporten är avsedd att vara ett underlag för endiskussion inför den fottsatta forskningsplaneringen. Enmajoritet av remissinstanserna redovisar en positiv inställning rill 1982/83:151 6 dennuvarande verksamheten vid BFR och SIB. Utredningens förslag om ändradearbetsformer vid BFR har dock i stort sett vunnit anslutning. En majoritet avremissinstanserna ansluter sig också till utredningens förslag om attrelationerna mellan BFR och SIB ändras så att institutet i fortsättningenfinansieras dels direkt över statsbudgeten, dels i större utsträckning än numed uppdragsmedel. Förslaget om att styrelserna vid rådet och institutet skulleha en majoritet av forskare - i likhet med andra forskningsråd - har däremotinte vunnit remissinstansernas gillande. BFRhar i sin rapport lagt stor vikt vid forsknings- och utvecklingsvolymensomfattning och utveckling. En majoritet av remissinstanserna stryker underbehovet av en ökad forsknings- och utvecklingsverksamhet inom byggsektorn.Samtidigt påtalar många att den knappa resurstillgången - både när det gällermedel och tillgången på kompetenta forskare och frågan om effektiviteten ioch utfallet av gjorda satsningar också måste beaktas i detta sammanhang. Detbehövs en genomtänkt strategi där en avvägning och prioritering görs bland defrågeställningar som kan och bör angripas med forskning. Frågornaom vilket forsknings- och utvecklingsarbete som skall bedrivas, vem som skallfinansiera det och hur det skall ske är kärnfrågor i forskningspolitiken. Andraväsentliga frågor rör hur forsknings- och utvecklingsverksamheten kansystematiseras samt hur arbetet inom denna verksamhet skall fördelas. Ju störreoch fler problem samhället ställs inför, desto starkare blir kraven på forsknings-och utvecklingsarbetet och behovet av att forma en forskningspolitik sommedger en effektivare planering och användning av de resurser som samhälletställer till förfogande för ändamålet. Regeringenhar i andra sammanhang, bl. a. i regeringsförklaringen och i åretsbudgetproposition (prop. 1982/83: 100 bil. 2), framhållit den centrala roll somforskningen spelar för utvecklingen i landet. Den är en av de viktigasteförutsättningarna i strävandena att stimulera näringslivets långsiktiga förnyelseoch bygga upp den svenska industrins kompetens och konkurrenskraft påvärldsmarknaden. I den ekonomiska situation där nu befinner sig, måsteforskningen få en framträdande plats. Även om byggnadsindustrin fortfarande ihög grad är inriktad på hemmamarknaden går internationaliseringen även på dettaområde mycket snabbt. Det betyder att forsknings- och utvecklingsinsatsernainom byggsektorn måste intensifieras. Enframgångsrik teknisk och industriell utveckling är grundläggande för vårekonomiska välfärd, men den påverkar också våra levnadsförhållanden i en mängdandra avseenden. Sociala och kuhurella förhållanden 1982/83:151 7 Boendeformerna, villkoren inom arbetslivet, kontaktmönstren,formerna för utnyttjandet av service, den regionala utvecklingen, miljön,hushållningen med naturresurser m. m. påverkas och förändras. Detta framhäverbehovet av sådan forskning som kan ge kunskap om såväl de långsiktigakonsekvenserna av teknisk och industriell utveckling som hur man skall kunnaförebygga eller lösa de problem av skilda slag som denna utveckling för medsig. Den forskning som behövs inom byggsektorn för att främjaen balanserad samhällsutveckUng och fortsatt välfärd begränsar sig alltså intetill de kunskaper som krävs för att stärka industrins kompetens. Dessa kunskapermåste också förenas med forskning på en mängd andra områden med syfte att gekunskaper som möjliggör en bedömning av helheten i samhällsutvecklingen. Dettasynsätt bör också prägla de övergripande prioriteringar inombyggnadsforskningens område som kommer att göras i samband med planeringen avdenna verksamhet inför kommande programperiod. vill jag framhålla atten sådan ambition i dagens ekonomiska läge reser krav på en bättre planering avbyggnadsforskningen och ett bättre utnyttjande av resurserna. Man måste därvidvara beredd att omfördela resurser mellan olika forskningsområden och samridigtvara öppen för behovet av en höjd kvalitet i forskningen. Den statligt stödda byggnadsforskningsverksamhetenomfattar f.n. såväl långsiktig strategisk kunskapsutveckling som uppgifter somsyftar till att underlätta och påverka innovationsprocessen i byggsektorn. Detsenare är av stor betydelse för förståelsen av byggnadsforskningenshittillsvarande inriktning och arbetsformer och de förändringar som jag kommeratt föreslå i det följande. Jag går över till att redovisa några begrepp ochdefinitioner som i olika sammanhang brukar användas när man diskuterarforskning och utveckling. Den begreppsapparat som jag har valt följer dedefinitioner som tillämpas inom ochutveckling () och som också har slagits fast i 1982 årsforskningspolitiska beslut (prop. 1981/82: 106, UbU 37, rskr 397). Inom enades man om vissa begrepp ochdefinitioner rörande forsknings- och utvecklingsarbete. Med grundforskningavses ett systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéerutan någon bestämd tillämpning i sikte, med tillämpad forskning ett systematisktoch metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpningi sikte och med utveckUngsarbete ett systematiskt utnyttjande av vetenskapligoch annan kunskap samt nya idéer för att åstadkomma nya produkter, nyaprocesser, nya system eller väsentliga förbättringar av redan existerandesådana. Utöver dessa definitioner används också några begrepp avnärmast administrativ natur. Med sektorforskning avses sådan forskning som motiverasutifrån en viss samhällssektors behov av kunskap för att främja dess Prop.1982/83:151 8 utveckling och som finansieras av denna sektor. Medlångsiktig kunskapsuppbyggnad avses uppbyggnad av kunskaper och kompetens pånya områden som motiveras utifrån sektoriella och motsvarande ändamål. Denfinansieras vanligen av vederbörande sektor. Med inomvetenskapligt motiveradforskning avses slutligen forskning som motiveras av rent inomvetenskapligabedömningar. Den finansieras vanligen av högskolan ellerforskningsrådsorganisationen. Attbedriva inomvetenskapligt motiverad forskning och att utbilda forskare tillhörhögskolornas grundläggande uppgifter. Högskolans inomvetenskapligt motiveradeforskning blir grundläggande för en långsiktig kunskapsuppbyggnad som i sintur är ägnad att främja skilda samhällssektorers och industrins utveckling.För att fullgöra denna roll måste den inomvetenskapligt motiverade forskningenha en sådan omfattning och stabilitet att den kan bevara sin självständighetoch integritet. Syftet medgrundforskning är att söka ny kunskap och nya idéer utan en bestämd tillämpningi sikte. De kunskaper och idéer som grundforskningen frambringar är en källa urvilken tillämpad forskning och utvecklingsarbete ständigt på nytt måste ösa föratt kunna hålla sig livskraftiga. Det förhållandet att grundforskningenangriper problem, vilkas lösning när problemen formuleras inte synes ha någonpraktisk tillämpning, innebär således inte att de kunskaper som vinns skullevara onyttiga i ett vidare och längre perspektiv. Det är tvärtom så att enutomordentligt stor del av dessa kunskaper och idéer förr eller senare kommertill praktisk användning. Först när man accepterar att grundforskningen arbetarmed det okända kan man på ett riktigt sätt väga behovet av sådan forskning motbehovet av annan forskning. Den tillämpade forskningen kan till följd av problemensart och den nära avnämarkontakten få en påtagligt annorlunda karaktär.Forskningen är ofta mång- eller tvärvetenskaplig. Forskningens inriktningbestäms i samarbete med en avnämare och måste anpassas till dennes verksamhetoch behov av underlag för beslut. Forskningen måste därvid vägledas förutom avinomvetenskapliga kriterier också av en strävan att uppfatta avnämarensproblem och omsätta dessa i forskningsbara uppgifter. Den tillämpadeforskningen ställer särskilda anspråk på avnämarens förmåga att analysera sinaproblem tillsammans med forskare och att tillgodogöra sig forskningsresultaten.En gemensam planering av forskningen är nödvändig för att resultaten skallkunna utnyttjas som grund för åtgärder och beslut. Samverkan måste avpassastill de speciella omständigheterna och bör inte tvingas in i standardiseraderutiner. Forsknings- och utvecklingsarbete är en framåtsyftandeverksamhet. I de flesta fall kan man inte med säkerhet förutsäga resultaten avforskningen eller effekterna av tillämpningen av dess resultat. Detta talarenligt min uppfattning för att anspråken på att forsknings- ochutvecklingsarbetet i första hand skall kunna lösa kortsiktiga problem bör tonasned något. 1982/83:151 9 Ilikhet med byggnadsforskningsutredningen och flera av remissinstanserna villjag betona kraven på en hög kvalitet i forskningen. Om de frågor som behandlassaknar betydelse för verksamheten inom sektorn hjälper det emellertid föga attforskningen är aldrig så kvalificerad. Samhället och avnämarna avforskningsresultaten måste kunna ställa krav på att forskningen bedrivs kringrelevanta problemställningar. De två ledstjärnorna för forskningen måste varakvalitet och relevans. En inte ovanlig uppfattning är att kravet på kvalitetskulle kunna sättas lägre för sektorforskningen med dess speciella krav påpraktisk tillämpning. Detta är enligt min uppfattning en felbedömning.Tillämpad forskning av låg kvalitet kan - om resultaten verkligen också används- åstadkomma allvarliga skador i samhället. För sektorforskningens del är detdärför viktigt att konstatera att kraven på relevans och kvalitet inte ärutbytbara. Båda måste uppfyllas . Etteffektivt forskningsarbete ställer vidare krav på utvärderingar av tidigare ochpågående verksamhet. I detta sammanhang vill jag betona att kvaliteten iforskningen inte beror endast av själva forskningsprocessen utan också av denvetenskapliga granskningen av projekten innan de påbörjas. Denna del ikvalitetskontrollen är enligt min mening betydelsefull för att man skall nåett effektivt utnyttjande av forskningsresurserna och så långt möjligtsäkerställa att den forskning som påbörjas ger värdefulla resultat. Allforskning har ett i grunden gemensamt drag, nämligen att den söker ge svar påfrågor eller lösa problem. Även den inomvetenskapligt motiveradekunskapsuppbyggnaden präglas av problemlösning. Det är främst arten av frågoreller problem som skiljer olika slags forskning från varandra. Arten,bestämsav utgångspunkterna vid formuleringen av problemen, av metoderna att angripaproblemen, av vem eller vilka som efterfrågar problemens lösning och slutligenockså av den möjliga användningen av de kunskaper som vinns genom att problemenlöses eller belyses. Det är också i valet och formuleringen av problem somolika värderingar påverkar forskningens inriktning. Värderingarna kan röra sigfrån inomvetenskapliga bedömningar av nyttan för kunskapsutvecklingen inom ettspecifikt område i att lösa ett visst problem till allmänpolitiska bedömningarav behovet av att genom forskning lösa problem för att främja utvecklingen inomen viss samhällssektor. En av förutsättningarna för att forskningen skall varaväsentlig är att man förmår att redovisa de värderingar som styr problemvalen.All forskning måste också kunna underkastas en prövning avforskningsresultatens hållbarhet för att den kunskap som den frambringar skallkunna användas av samhället för olika ändamål och av forskningen själv för enfortsatt kunskapsuppbyggnad. Vadjag här har sagt berör en viktig del av forskningen, nämligen forskarnasfrihet att välja undersökningsuppgifter och deras ansvar inför avnämarna avforskningsresultaten - dvs. ansvaret såväl inför samhället som 1982/83:151 10 Forskningens frihet gäller rätten att med utgångspunkt ivetenskapligt dokumenterade fakta och i en vetenskaplig begreppsapparat ochteoribildning välja metod att lösa det uppställda problemet och att redovisaresultaten. En sådan frihet är väsentlig för all forskning och självklar i vårtland. Valet av problem däremot kan och bör inte vara en rätt som är förbehållenden enskilda forskaren. Här måste olika värderingar alltifråninomvetenskapliga till allmänpolitiska bedömningar få påverka ställningstagandena.Men även då är det nödvändigt att forskare medverkar vid formuleringen av deproblem som skall undersökas. Det är forskningens företrädare som är bästskickade att bedöma möjligheterna att angripa ett problem genom forskning ochdärmed att säkra att de valda problemområdena blir forskningsbara. Jag har uppehållit mig viddessa frågor eftersom de är av central betydelse för mina ställningstagandentill byggnadsforskningens inriktning och verksamhetsformer under de kommandeåren. Kraven på vetenskaplighet och långsiktighet är ofta precis lika viktiga ipraktiskt orienterade studier som i grundforskningen. Från denna utgångspunktblir en indelning av forskningen i olika kategorier, såsom grundforskning,tillämpad forskning, utvecklingsarbete etc. inte alltid meningsfull. Inslag avde skilda kategorierna förekommer ofta i samma projekt.