prop · G603139 · 1982-12-31 00:00:00 — Enuppbyggnad av ett datorbaserat register pågår emeUertid sedan några år tillbakahos patent- och registreringsverket. Detta arbete beräknas vara avslutat underår 1984. För funktionärer som har registrerats efter utgången av ,alltså efter ABL:s ikraftträdande, införs bl.a. personnummer i datasystemet.Därigenom blir del möjligt att söka på person i registret, dvs. att få framuppgifter om i vilka aktiebolag en person är styrelseledamot eller har andrauppdrag. Eftersom personnummer saknas vid registreringar som har skett föreutgången av är 1976, kan emellertid inte dessa registreringar på samma sättuppdagas vid en personsökning i det datorbaserade registret. Patent- ochregistreringsverket har beräknat att antalet sådana äldre registreringar f. n.uppgår till cirka 150000, vilket motsvarar av det totalaantalet registrerade funktionärer. Enligtmin uppfattning bör det datorbaserade aktiebolagsregistret kunna bli ettviktigt redskap för spaning och utredning av ekonomisk brottslighet. Jag villockså erinra om att ett näringsförbud enligl de infördareglerna i konkurslagen innebär alt pågående näringsverksamhet och uppdrag somen person har när förbudet meddelas skaU avvecklas. För att liUsynsmyndighetenskall kunna fullgöra sin uppgift att övervaka avvecklingen på etttillfredsställande sätt är det nödvändigt att myndigheten kan fä uppgifter om ivilka företag den som avses med näringsförbudet är engagerad. Särskiltangeläget är det att vederbörandes uppdrag i olika aktiebolag kan kartläggas,eftersom missbmk av konkursinsfitutet är vanligast vid just denna företagsform(jfr LU 1979/80:31 s. 20). 1982/83:139 12 Medhänsyn till vad jag nu har sagt bör det datorbaserade aktiebolagsregistretkompletteras med personnummer på sädana funktionärer som har registrerats före ABL:sikraftträdande. För att fä överensstämmelse med vad som gäller enligt ABL böräven funktionärernas postadress registreras. Närdet gäller tillvägagångssättet för att komplettera aktiebolagsregistret villjag till en början erinra om atl enligt 8 kap. 15 § Qärde stycket ABL varjeaktiebolag ärligen fill regislreringsmyndigheten skall sända in en förteckningöver styrelseledamöter m.fl. Förteckningen skaU innehålla uppgift om postadressoch personnummer, även då det är fråga om en funktionär som har registreratsföre ABL:s ikraftträdande. Reglerna om förteckningen har emellertid inteutformats med tanke på att uppgiftema skall ligga till gmnd förregistreringsåtgärder (se prop. 1979/ 80: 143 s. 93). Förteckningarna är inte heUerföremål för nägon kontroll från patent- och registreringsverkels sida. Jaganser därför inle alt förteckningarna är någol lämpligt hjälpmedel när detgäller atl komplettera akfiebolagsregistret med de nu ifrågavarandepersonuppgifterna. Jag föreslår i stället att en särskild lag införs somålägger akfiebolagen alt för registrering anmäla personnummer och postadressför funktionärer som har registrerats före . Med hänsyn lillatt det datorbaserade aktiebo-lagsregislret skall träda i funktion under år1984 bör uppgiftsskyldighelen fullgöras före utgången av . Detär givetvis angeläget atl aktiebolagsregistret hålls aktuellt även i andraavseenden än de jag nu har berört. Enligt ABL skall en registreringsanmälan görasgenast efter det att någon ändring inträffat i fråga om en tidigareregistrering. Enligt min mening bör de nämnda årliga förteckningarnakunna vara till hjälp när det gäller att kontrollera alt denna registreringsskyldighetfullgörs. Formema för och omfattningen av en sådan kontroll får emellertidövervägas i annat sammanhang. Del färanses skäligt att berörda företag ges en viss övergångsfid för att inrätta sigefter den nya ordningen, främst vad gäller Ivångslikvidafion. De föreslagnaändringarna i ABL bör därför träda i krafl först . Dennya lagen om viss uppgiftsskyldighet för akfiebolag bör träda i kraft tvåveckor efter det att lagen har utkommit i . Någrasärskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Prop.1982/83:139 13 Ienlighet med det anförda har inom jusfitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om viss uppgiflsskyldighetför aktiebolag. Förslagen bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga. 4.1Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen Paragrafenhar behandlats i den allmänna mofiveringen (avsnitt 2.1). Ändringeni första stycket innebär till en början att skyldigheten för styrelsen attupprätta likvidationsbalansräkning inträder redan om det finns skäl att antaatt bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet.Om balansräkningen visar att så är fallet skall styrelsen möjligt fillbolagsstämma hänskjuta frågan om bolaget skaU träda i likvidation. Ändringen iförsta stycket innebär vidare alt bolaget skall täcka hela bristen iaktiekapitalet för att undgå likvidationsplikt och att detta skall ske inomälta månader efter det att frågan har hänskjutits fill bolagsstämma. Liksom enliglgällande rätt kan bristen täckas antingen genom kapitaltillskott eller genomnedsättning av aktiekapitalet. Ändringarnai andra och fiärde styckena följer av kravet på atl bolaget skall täcka helabristen i aktiekapitalet för att undgå tvångslikvidation. 13 kap. 7 § Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Ändringarnaiförsta stycket innebär att i fortsättningen likvidator alltid skall utses avrätten, även om del är bolagsstämman som har beslutat om likvidation. Däremotgörs ingen ändring i gällande rätt i fråga om bolagsstämmans möjligheter attbesluta om likvidation. Somjag närmare har utvecklat i den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.2) innebärenligt min uppfattning det förhållandet alt rätten alltid skall utse likvidatoren tillräcklig garanti för att endast personer som är lämpliga för uppdragetkommer att utses. I kravet på lämplighet torde normalt ligga att likvidatominte har ingått i bolagsledningen och inte heller fiUhör den aklieägarkrets somhar del bestämmande inflytandet över bolaget. I vissa faU kan emellertidägarna och bolagsledningen ha ett berättigat intresse av att kunna styrahändelseutvecklingen även under likvidafionen. 1982/83:139 14 Detkan exempelvis vara fråga om ett samgående mellan två bolag där man i ställetför fusionsbestämmelserna i 14 kap. ABL vill tUlämpa en ordning som innebär attde överlåtande bolagen upplöses genom Ukvidation och deras fillgångar ochskulder utskiftas på etl övertagande tredje bolag. I sådana fall bör det enligtmin mening kunna komma ifråga att till likvidator utse någon som fillhör dentidigare ledningen eller den dominerande aktieägarkretsen. kanberättigade lednings- och ägarintressen fillgodoses genom atl rätten utserflera likvidatorer. Över huvud laget bör rätten vara lyhörd för aktieägarnasönskemål, om inte dessa önskemål kan antas stå i strid med borgenäremasintressen. Enligtförsta stycket andra meningen i paragrafens nuvarande lydelse kan vid sidan avde av bolagsstämman eller rätten utsedda likvidatorerna en eller flera lUlsätlasi annan ordning, om bolagsordningen innehåller en föreskrift om det. Eftersomdomstol i fortsättningen alltid skall utse likvidator finns det inte längrenågot utrymme för den angivna bestämmelsen. Bestämmelsen har därför fått utgå.En befintlig föreskrift i bolagsordningen om utseende av likvidator kandomstolen i stället la hänsyn fill vid sitt likvidatorsval, om inte därigenomnågra andra beaktansvärda intressen åsidosätts. Detföreskrivs inte någon skyldighet för rätten alt samräda med borgenä-rema närlikvidator skall utses i sädana fall då bolagsstämman har beslutat om likvidafion.Del stär dock borgenärema fritt att hos rätten framföra synpunkter i fräga omvem som skall utses till likvidator. Förordnande av likvidatorbör ske snabbt. Det föreskrivs därför i den nya bestämmelsen i första stycketförsta meningen att rätten utan dröjsmål skall utse en eller flera likvidatorer.Några regler om interimslikvidator är enligl min mening inte påkallade. Jagvill i detta sammanhang erinra om att del är möjligt för bolagsstämman attbesluta om likvidafion med verkan fr. o. m. den dag likvidator har förordnatsav rätten. Omett bolag underlåter all ansöka om utseende av likvidator enligl den nyabestämmelsen i första stycket första meningen, skall rätten förordna likvidatorefter anmälan av registreringsmyndigheten eller på ansökan av aktieägare,borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att nägon finns som kanföreträda bolaget (se andra stycket). Dennuvarande ordningen innebär att likvidatorn aUtid utses med attlikvidationsbeslutet fattas. EnUgt den nya ordningen kommer Ukvidalorn däremot atlutses efter likvidationsbeslutet, om detta har fattats av bolagsstämman. Jaghar emeUerfid inte funnit skäl att föreslå skyldighet att låta registreralikvidationsbeslutet redan innan likvidator har utsetts. Enligt tredje stycketskall därför bolagsstämmans beslut om likvidation även i fortsättningenanmälas för registrering först sedan likvidator har förordnals. Prop.1982/83:139 15 13 kap. 17 § Ändringeni paragrafens första stycket följer av kravet i 2 § pä atl hela bristen iaktiekapitalet skall täckas. 4.2Förslaget till lag om viss uppgiftsskyldighet för aktiebolag Lagenhar behandlats i den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.3). Första stycketinnebär en skyldighet för aktiebolag att före utgången av förregistrering anmäla postadress och personnummer för sädana styrelseledamöter m.fl. som har anmälts för registrering före , alltså före ABL:sikraftträdande. Uppgiftsskyldighetenavser inte revisorer. Regislreringsplikt för dem infördes först den I juli 1981och samtliga registreringar skall därför redan vara försedda med postadress ochpersonnummer (se 10 kap. 15 § ABL). Vitesbeslämmelsernai andra och tredje styckena har utformats efter mönster av 19 kap. 2 § ABL. Jaghemställer alt lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om viss uppgiftsskyldighetför aktiebolag. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Bilaga De remuterade förslagen 1 Förslag till Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs att 13 kap. 2, 7 öch 17 §§ aktiebolagslagen (1975:1385)' skallha nedan angivna lydelse. Det åligger styrelsen att ofördröjligen upprätta en särskild balansräkning sä snart det finns skäl att anta att bolagets eget kapital undersfiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Visar balansräkningen att så är fallet, skall styrelsen möjligt till bolagsstämma hänskjuta fräga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ej på bolagsstämma efter hånskjutandet balansräkning avseende ställningen vid tiden för stämman som utvisar atl det egna kapitalet uppgår till det registrerade aktiekapilalel, skall styrelsen, om ej bolagsstämman beslutar att bolaget skall träda i likvidation, hos rätten ansöka atl bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Görs ansökan enligt första stycket, förordnar rätten att bolaget skall träda i likvidafion, om det ej under ärendets handläggning i tingsrätten styrks atl balansräkning utvisande att bolagets egel kapital uppgår tUl det registrerade akfiekapitalet blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Del åligger styrelsen att ofördröjligen upprätta ensärskild balansräkning så snart det finns skäl alt anta att bolagets egetkapital understiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet. Visarbalansräkningen att så är fallet, skall styrelsen möjligt till bolagsstämmahänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ej på ordinariebolagsstämma under nästföljande räkenskapsår balansräkning avseendeställningen vid liden för stämman som ulvisar att det egna kapitalel uppgårtill hälften av det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om ejbolagsstämman beslutar att bolaget skall träda i likvidation, hos rättenansöka atl bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Göres ansökan enligt första stycket, förordnar rätten atlbolaget skall träda i likvidation, om ej under ärendets handläggning i fingsrättenstyrkes att balansräkning utvisande alt bolagets eget kapital uppgår tillhälften av det registrerade aktiekapitalet blivit granskad av revisorerna ochgodkänd av bolagsstämma. Vid beräkningen av det egna kapitalets storlek skall inomlinjen tilläggas en post utvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagdavärde som skuUe följa, om de redovisades tiU försäljningsvärdet med avdrag för ' Lagen omtryckt 1982:739. Senastelydelse enligt prop. 1982/83:94. försäljningskostnaderna.Beträffande sådana anläggningsfillgängar som undergår fortlöpandevärdeminskning gäller dock att de tas upp till anskaffningsvärdet minskat mederforderliga avskrivningar och nedskrivningar, om därigenom erhålls ett högrevärde. Vidare skall vid beräkningen hänsyn inte tas till skuld på grund avstatligt stöd för vilket återbetalningsskyldigheten är beroende av bolagetsekonomiska ställning, om stödet -för det fall atl bolaget försätts i konkurseller träder i likvidation - skall återbetalas först sedan övriga skulder lillfullo betalats. Underlåterstyrelseledamöterna alt fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket,svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagets vägnar solidarisktför botagets uppkommande förbindelser. Sådant ansvar inträder även föraktieägare som, när likvidationsplikt föreligger enligl första stycket tredjemeningen, med vetskap härom deltar i beslut att fortsätta bolagets verksamhet.Den ansvarighet som det nu är fråga om gäller dock ej för förbindelser somuppkommer sedan likvidalionsfrågan hänskjutits tUl rättens prövning ellersedan en balansräkning, som utvisar att bolagets eget kapital uppgår tillhälften av det registrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna ochgodkänd av bolagsstämma. Underlåterstyrelseledamöterna alt fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket,svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagels vägnar solidarisktför bolagels uppkommande förbindelser. Sådant ansvar inträder även föraktieägare som, när likvidationsplikt föreligger enligt första stycket tredjemeningen, med vetskap härom deltar i beslul atl fortsätta bolagets verksamhet.Den ansvarighet som det nu är fråga om gäller dock ej för förbindelser somuppkommer sedan likvidationsfrågan hänskjutits fill rättens prövning ellersedan en balansräkning, som utvisar att bolagets eget kapital uppgår till detregistrerade aktiekapilalel, blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Bolagsstämmaeller domstol, som fattar beslut att bolaget skall träda i likvidation, skallsamtidigt utse en eller flera likvidatorer. I bolagsordningen kan föreskrivasatt därjämte en eller flera likvidatorer skaU liUsättas i annan ordning.Likvidator träder i styrelsens och verkställande direktörs ställe och har iuppgift alt genomföra likvidationen. Närbolagsstämman har fattat beslut om likvidation skall bolaget genast ansöka omoch rätten utan dröjsmål utse en eller flera likvidatorer. Domstol som fattarbeslut att bolaget skall träda i likvidation skall utse en eller fleralikvidatorer. Likvidator träder i styrelsens och verkställande direktörsställe och har i uppgift att genomföra Ukvidationen. Saknar aktiebolag, som trätt i likvidation, till registretanmäld behörig likvidator, skall rätten förordna en eller flera likvidatorerefter anmälan av regislreringsmyndigheten eller ansökan av akfieägare, borgenäreller annan vars rätt kan vara beroende av att någon finnes som kan företrädabolaget. Prop.1982/83:139 18 Likvidatorernaskall genast an- Likvidatorerna skall genast för mätalikvidationsbeslutet för regist- registrering anmäla beslut om likvi- rering. dation och förordnande av likvida- Bestämmelsernai denna lag om styrelse och styrelseledamöter äger motsvarande tillämpning pälikvidator, i den mån ej annat följer av detta kapitel. Uppdragatl vara revisor upphör icke genom att bolaget träder i likvidation.Bestämmelserna i 10 kap. äger tillämpning under likvidation. Revisionsberättelsenskall innehålla uttalande huruvida enligt revisorernas mening likvidationonödigt fördröjes. Harbolaget trätt i likvidation på Har bolaget trätt i likvidation på grund av bolagsstämmans beslut el- grund av bolagsstämmans beslut el ler, i faU som avses i 2 §, på gmnd ler, i fall som avses i 2 §, på gmnd av rätlens beslut, kan stämman se- av rättens beslut, kan stämman se dan revisorerna avgivit yttrande be- dan revisorerna avgivit yttrande be sluta atl likvidationen skall upphöra sluta att likvidationen skall upphöra och bolagets verksamhet åtemppta- och bolagets verksamhel åtemppta- gas. Sådant beslut får dock ej fat- gas. Sådant beslut fär dock ej fat tas, om likvidationsanledning på tas, om likvidationsanledning på grund av denna lag eller bolagsord- gmnd av denna lag eller bolagsord ningen föreligger eller om bolagets ningen föreligger eller om bolagets eget kapital beräknat enligt 2 § eget kapital beräknat enligt 2 § tredje stycket ej uppgår till hälften tredje stycket ej uppgår tiU det re- av det registrerade aktiekapitalet gistrerade aktiekapitalet eller om eller om utskiftning ägt mm. utskiftning ägt rum. Närbeslul enligt första stycket fattas, skall väljas styrelse. Bolagsstämmansbeslul om likvidationens upphörande och val av styrelse skall av likvidatorernagenast anmälas för registrering. Beslutet får ej verkställas förtänregistrering skett. Omlikvidafionsbeslut som avses i 1.-4 §§ blivit upphävt genom domstols lagakraftägandedom eller beslul, skall likvidatorerna genast göra anmälan därom förregistrering samt kalla till bolagsstämma för val av styrelse. Närlikvidation upphört enligt denna paragraf, äger 14 § motsvarande tillämpning. Dennalag träder i kraft . Lagom viss uppgiftsskyldighet för aktiebolag Akfiebolagskall före utgången av fill regislreringsmyndigheten för registreringanmäla postadress och personnummer för styrelseledamot. Prop.1982/83:139 19 verkställandedirektör och suppleant saml firmatecknare, om anmälan för registrering av dessauppgifter inte har skett tidigare. Registreringsmyndighetenkan vid vite förelägga verkställande direktören eller styrelseledamot attfullgöra skyldigheten enligt första stycket. Följsinte föreläggandet kan regislreringsmyndigheten döma ut vitet. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Prop.1982/83:139 20 Närvarande:f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 2. lag om viss uppgiftsskyldighetför aktiebolag. Förslagen har införlagrådet föredragits av hovrättsassessorn Per . Förslagen föranlederföljande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Enligtgällande lydelse av första stycket i paragrafen skall bolagsstämma ellerdomstol, som fattar beslut att bolaget skall träda i likvidafion, samtidigtutse en eller flera likvidatorer. 1 sista meningen av stycket föreskrivs attlikvidator träder i styrelsens och verkställande direktörs ställe och har i uppgiftatt genomföra likvidationen. Av det anförda framgår att styrelsens ochverkställande direktörens uppdrag upphör i och med likvidationsbeslutet ochatt de därefter inte äger företräda bolaget. De föreslagna ändringarnai paragrafens första stycke innebär att i fortsättningen likvidalor aUtidskall utses av rätten, även om det är bolagsstämman som har beslutat omlikvidation. Enligl den föreslagna lydelsen av den nya bestämmelsen skallbolaget, när stämman har fatlat beslul om likvidation, genast hos rätten ansökaom att en eller flera likvidatorer utses, varefter rätten utan dröjsmål skaUfatta beslul härom. Innebörden i förslagel färanses vara att styrelse och verkställande direktör frånträder sina uppdrag ioch med likvidationsbeslutet. Efter bolagsstämmans beslut om likvidafion finnsalltså ingen som är behörig att företräda bolaget. Delta måste anses vara en ioch för sig olillfredsstäUande ordning. Om man inte vill låta styrelsen ochverkställande direktören ha fortsatt behörighet lill dess att likvidatorutsetts, kräver frågans lösning etl mer ingående övervägande än vad lagrådethar tillfälle alt göra. Beträffande en särskUd fråga, nämligen på vem det skaUvila att göra framställning till rätlen om utseende av likvidalor, böremellertid lagen ge uttryckligt besked. Ansvaret i detta hänseende bör åvilabolagsstämman. Prop.1982/83:139 21 fullgörasin skyldighet tiU exempel genom att i samband med likvidationsbeslutet uppdraåt en person att utföra åtgärden. Det synes naturligast attfrågan om utseende av likvidator efter bolags-slämmobeslut om likvidation anhängiggörshos rätten genom anmälan och inte, såsom föreslagits i remissen, genom ansökan. Med hänsyn till vad somhar anförts i det föregående förordar lagrådet att första meningen iförevarande paragrafs första stycke ges följande lydelse: "Närbolagsstämman har fattat beslut om likvidation skall detta genom stämmansförsorg genast anmälas tiU rätten och denna skall därefter utan dröjsmål utseen eller flera likvidatorer." Gmndtanken bakom förslägetom att rätten alltid skall utse likvidator är enligt motiven, att man härigenomfår en garanti för alt endast personer som är lämpliga för uppdraget utses. Ianslutning härtiU vill lagrådet påpeka att det ibland kanske kan vara svårt altfå personer med erforderliga kvalifikationer att åtaga sig uppdrag som likvidalori de fall då likvidatorn på grund av att bolagets tillgångar är otillräckligainte kan erhålla skälig ersättning för uppdraget. Beträffande exempelviskonkursförvaltare gäUer numera enligt 188 § konkurslagen (1921:225) att ersätiningentill honom i sista hand kan utgå av allmänna medel. Någon motsvarande regleringfinns inte i fråga om likvidator. Vad angår uppdrag som likvidator kanemellertid erinras om att det - säsom framgår av 3 § förordningen (1980:548)med instmktion för de allmänna advokatbyråerna - är fömtsatt att tjänstemän viddessa advokatbyråer skall kunna anlitas, om nödvändiga åtgärder annars inteskulle vidtas på gmnd av atl ersätlning för uppdraget ej kan påräknas. I mofiveringen tillförevarande stadgande uttalar departementschefen atl i kravet på lämplighet somlikvidator normalt borde ligga att likvidatorn inte har ingått ibolagsledningen och inte heller fillhör den aklieägarkrets som har detbestämmande inflytandet över bolaget. Departementschefen framhåller emellertidockså att i vissa fall ägama och bolagsledningen kan ha ett berättigat intresseav att kunna styra händelseutvecklingen även under likvidationen samt atträtten över huvud taget bör vara lyhörd för akfieägarnas önskemål, om inledessa önskemål kan antas stå i strid med borgenäremas intressen. Med anledning av vaddepartementschefen sålunda anfört må framhållas, atl de fall där likvidationenberor inte på alt bolaget är i ekonomiska svårigheter utan på alt den avbolaget bedrivna verksamheten av annan anledning skaU avvecklas torde varaganska vanliga. I dessa fall synes anledning saknas att inte som regel låtaaktieägarna ha det bestämmande inflytandet över likvidationen och därmed ocksåvalet av likvidator. De faU som här åsyftas torde karaktäriseras av attlikvidationen beslutats av bolagsstämman och att beslutet ej föranletts av atlbolagets aktiekapital understiger det registrerade aktiekapitalet. Aktieägamasanspråk på atl i Prop.1982/83:139 22 dessafall ha ett avgörande inflytande på frågan om vem som skaU utses fill likvidatorhar enligt lagrådets mening den tyngd att det kan ifrågasättas humvida ickelagtexten bör ge en anvisning i saken.