prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessutom har man att räkna medkvardröjande effekter efter 1985 av de höjda relativpriserna. Tjänsteexporten1984 gynnas i mindre utsträckning av tidigare inträffade relativprissänkningar,eftersom effekterna därav redan uttömts i högre grad än när det gäller depriskonkurterande varorna. Svenska exportörer föriorar marknadsandelar ochexportökningen blir svag båda prognosären. Denlägre kostnadsökning som kännetecknar alternativ B gör det möjligt 1982/83:150 Bilaga 1.2 19 attta tillvara de expansiva effekterna pä exporten från devalveringarna. Dessutomsänks relativpriset för de priskonkurterande varorna ytterligare något underprognosperioden, och totalt sett återvinns marknadsandelar i någon män. Ialternativ C, där de svenska relativpriserna sänks med 1984 och ca 4%1985, uppkommer den mest positiva utvecklingen för exporten. På fyra är (1981-1985) skulle enligt detta alternativ erövra marknadsandelarmotsvarande i volym. Visserligen uppgår relativprissänkningen underdenna period till ännu mer (), vilket innebär en sjunkandegenomsnittlig ersättning för exporten, men till följd av eftersläpningseffekterskulle ytteriigare marknadsandelar stå att vinna efter 1985 i detta alternativ.Till bilden av detta alternativ hör emellertid också att exporten kan komma attbegränsas av den befintliga produktionskapaciteten, vilket sålunda minskarutbytet av sänkta relativpriser. Exportvärdet i löpande priser 1985 är i dettaalternativ lägre än i de övriga alternativen. Som andel av BNP i löpande priserär exporten likväl högst i alternativ C. Tjänsteexporten,som har hög kortsiktig känslighet för relativprisförändringar, gynnas särskiltmycket i alternativen B och C där den inhemska inflationen reduceras kraftigt. Förimporten tillämpas en något annorlunda indelningsgmnd, innebärande attimporten av olja skiljs ut som en post och en funktion estimeras för importenav övriga varor. Dessutom görs en särskild bedömning av tjänsteimporten. Importen av råolja ochpetroleumprodukter styrs framför allt av möjligheterna till fortsattabesparingsåtgärder och övergång till andra energislag. Sädana förändringar varsärskilt kraftiga efter de snabba prisstegringarna då, men även förprognosperioden måste incitamenten till fortsatt minskning av oljeanvändningenbedömas vara starka. Realpriset på olja beräknas vara mer än högre1985 än före den första oljekrisen , och har oljeförbrukningen irelarion till BNP sjunkit med blott en dryg tredjedel. Utvecklingen avnettoimporten av olja i relation till BNP redovisas i diagram 2. Dentrendmässiga utvecklingen av denna relation bedöms fortsättaefter 1981. Bruttoimporten följer ungefar samma utveckling, och dentrendmässiga nedgången i oljeimporten uppskattas sålunda till per är.I importfunktionen ingär också en variabel för relativpriset mellan olja ochinhemskt framställda energiformer. Inverkan därav på oljeimporten är dockförsumbar. Förvaror exkl. olja förklaras importen med samma variabler som ingår iexportfunktionen för priskonkurrerande varor samt dessutom med föregående ärsvinstmarginal för de inhemska producenterna. Förbättrade vinster hemma betyderökad konkurtenskraft mot import. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 Diagram 2 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter somandel av BNP 1974-1985 1974 1976 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984,1985 Källor: och . teten är i denna funktion -1,24 och fördelad . 'devalvering får sålunda totalt sett mindre men något mer omedelbaraeffekter på importsidan än pä exportsidan. Det kan vidare nämnas att variabelnför resursutnyttjandet enligt skattningsresultaten har större inverkan på importenän på exporten. Vid t. ex. en produktionsökning inom landet drasimporten sålunda upp . Dessutom finns det en kraftig positiv trend iimportfunktionen för varor exkl. olja, dvs. det sker en fortlöpande ökning avimportpenetrationen på den svenska marknaden med även vidoförändrade relativpriser och kapacitetsutnyttjande. I bedömningen av importen av varor exkl. olja underprognosperioden har hänsyn tagits till ytterligare en faktor. Efterdevalveringarna 1981 och 1982 steg importpriserna klart långsammare än denberäknade utvecklingen av världsmarknadspriserna. Se vidare kapitel 3 i denreviderade nationalbudgeten. Importens försämrade konkurrenskraft pä densvenska marknaden föranledde dä importörerna att begränsa prisökningarna vidförsäljning här. Vid en fortsatt snabb inflation i torde importörernakunna ta igen en del av denna relativprissänkning. I alternativ A förutsättsimportpriserna därför öka snabbare än världsmarknadspriserna.Vid en dämpad svensk inflation, som förutsätts i alternativen B och C,försämras importörernas konkurrenssituation ytterligare, och de kan dä -0,30 första året och -0,94 andra året. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 21 Varor exkl. olja Råolja och petroleumprodukter 1,3 -0,9 -3,5 1,3 -0,3 4,6 -1,7 -0,2 -0,1 knappastta ut några relativa prisökningar heller . Den därmed försvagadelönsamheten av försäljning av importvaror på den svenska marknaden bedömssålunda leda till att utbudstrycket från importsidan dras ned. Dettaåterspeglas i att den trendmässiga importtillväxten antagits bli 1 procentenhetlägre i alternativen B och C. Vadslutligen importen av tjänster beträffar styrs den förutom av den inhemskaefterfrågan - av utvecklingen av relativpriserna och av en priselasticitet somär lika stor som för tjänsteexporten. Kalkylresuhateninnebär i samtliga alternativ att importen ökar förhållandevis långsamt ivolym 1984 och 1985. Mätt i fasta priser förändras importen i relation till BNPendast obetydligt jämfört med . Utveck: lingen redovisas i tabell 4. Oljeimportengår tillbaka i volym i alternativen A och B, och den ökning som uppkommer ialternativ C är liten i förhällande till den produktionsökning som realiseras. Närdet gäller importen av övriga varor beräknas effekterna av relativprissänkningarnaefter devalvering bidra till en återhållsam volymtillväxt ochfallande importandel i samtliga alternafiv. har emellertid dessaeffekter uttömts, och relativprisutvecklingen och 1985 får störtegenomslag pä importen. I alternativ A beräknas därigenom importpenetrationenånyo skjuta fart när importen blir relativt sett billigare. I altemativen Boch C verkar relafivpriseffekten i motsatt riktning, men importandelen sfigerändå till följd av kapacitetsbegränsningar hos de inhemska producenterna.I och med att också den inhemska efterfrågan ökar snabbare i dessa bådaalternativ än i alternafiv A blir därtill volymtillväxten i importen störte. Tjänsteimportenstiger i samfliga alternativ relativt långsamt i volym. Utrikeshandelnmed varor och tjänster ger i samtliga alternativ i löpande priser upphov kraftig förbättring 1984, och ställningen befästs sedan Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 22 Miljarderkr., löpande priser Export av varor Import av varor Handelsbalans Export av tjänster Import av tjänster Tjänstebalans Räntenetto U-landsbistånd Övriga transfer. -18,6 -21,0 - 5,1 2,8 -23,2 -21,5 -23,9 -21,0 -21,5 -23,7 -21,0 - 5,1 -22,0 Bytesbalans Dito i % av BNP -18,8 *Netto inkl. del av korrigeringsposten Anm.Fördelningen mellan varor och tjänster avviker här till följd av skiljaktigasektordefinitioner från såväl handelsstatistikens som nationalräkenskapernasfördelning. Summan av varor och tjänster överensstämmer mednationalräkenskapernas nivå inkl. den del av korrigeringsposten som hänförstill tjänstehandeln. 1985.I tabell 5 återges den beräknade utvecklingen för enligt detre alternativen. Förbättringenav överskottet i vam- och tjänstehandeln uppgår i bådealternativ A och alternafiv B till ca . Denna förstärkningav den externa balansen är främst en följd av den kraftiga förbättringen av detsvenska konkurtensläget som kommit till stånd efter de senaste devalveringarna.I och med att export- och importvolymerna reagerar på förändringar irelativpriserna med en viss eftersläpning, kommer en betydande del avvolymeffekterna av främst devalvering att uppkomma 1984.Bytesbalansförbättringen 1983-1984 i alternativen A och B har emellertid olikainnehåll: I alternativ A svarar priskomponenten för ungefär hälften avförbättringen på men i alternativ B för drygt entredjedel. Som nämnts ovan stiger de svenska relativpriserna 1984 i alternativA och bidrar initialt till att öka exportintäkterna i löpande priser.Volymkomponenten av bytesbalansför-bäUringen består i alternativ B dels i attimportpenetrationen hålls tillbaka av den lägre prisutvecklingen pä den svenskamarknaden, varför importvolymen inte ökar snabbare än i alternativ A trots enstörre inhemsk efterfrågan, dels i en störte exportvolym. Ytterligare volymeffekterav prisutvecklingen , som fortsätter att skilja sig mellan alternativ Aoch B 1985, inträder dock . För tiden kan man räkna med enförsämring av bytesbalansen med ca i aUernativ A och med en 1982/83:150 Bilaga 1.2 23 ungefärlika stor förbättring i alternativ B. Om hänsyn tas till alla eftersläpningseffekter,innebär således alternativ A en förbättring av bytesbalansen till1987 om ca och alternativ B ca . I alternativ C påverkasbytesbalansen av två motverkande faktorer. Å ena sidan förstärkskonkurtenskraften ytterligare, vilket ger en förbättring av den reala balansen.Å andra sidan ökar den inhemska efterfrågan mycket mer, varför bytesbalanseninte förbättras lika mycket som i de tvä tidigare alternativen. Liksom ialternativ B kommer emellertid en stor del av relativpriseffekterna att fallapå åren efter 1985. I alternafiv C beräknas det dä återstå en förbättring avbytesbalanssaldot med hela . Därmed skulle alternativ Cinnebära en total bytesbalansförbättring om ca 1983-1987.Alternativ C är således i detta avseende jämförbart med alternativ B, menmedger ett avsevärt bättre inhemskt sysselsättningsläge. Transfereringsbetalningarnaberäknas fortsätta att ge upphov till växande utflöden under 1984 och 1985.Främst beror det på att räntenettot försämras i alla alternativen - eller medmellan 3 och 3 1/- . Beräkningen avräntenettot i de olika altemativen har utgått från en prognos om fallandeinternationella räntesatser, sä att nyupplåning och tidigare upptagna lån somlöper med rörlig ränta blir relativt sett något billigare än eljest. Samtidigtmåste en växande del av de lång- och medelfristigalänen, som övervägande löper med fast ränta, omsättas. För merparten av dessalån beräknas räntesatsen komma att vara högre än vad som gällde när lånenurspmngli-gen togs upp. I genomsnitt för hela länestocken kan räntesatsenväntas bli någon procentenhet lägre. Iårets långtidsbudget ingär en beräkning av den reala kostnaden för deutlandslän som staten upptagit. har statens utlandsupplåningnetto i stort sett motsvarat bytesbalansunderskottet. Summan av ränteutgifteroch valutaförluster på förfallande amorteringar på dessa län beräknas under denärmaste åren motsvara av de ursprungliga lånebeloppen. Ju lägreinflationstakten är, desto högre blir den effektiva realräntan. Deflaterad medgenomsnittligt svenskt exportpris uppgår den reala kostnaden till ca 7, 10resp. i de tre alternativen. U-landsbiståndetfömtsatts utgå enligt oförändrade regler, dvs. I % av bruttonationalinkomsten,och utflödet för detta ändamål beräknas öka med frän1983 till 1985. Övriga transfereringar uppvisar inkl. korrigeringsposten ettöverskott om 1983; med hittillsvarande utvecklingstakt kandetta överskott växa till ca 1985. Dentotala bytesbalansens saldo beräknas därmed uppgå fill 0,3, 0,2 resp. -1,avBNP 1985 enligt de olika alternativen. I samtliga fall är defta klart lägre ändet beräknade utfallet om -2,av BNP. 1982/83:150 Bilaga 1.2 24 hänsyntill de effekter som vid de gjorda förutsättningarna kan väntas efter 1985 ärdet dock endast i alternativen B och C som förbättringen av bytesbalansen ärlångsiktigt hållbar. Hushållensreala inkomster har utvecklats mycket svagt. I denreviderade finansplanen beräknas de 1983 understiga nivå med nära 4%.Genom ett minskat sparande har emellertid inte konsumtionsutgifterna reduceratsi samma takt. Beräkningamaav hushällens inkomster och utgifter grundar sig dels pä utvecklingen av löner,priser och sysselsättning i de olika alternativen, dels på diverseframskrivningar av bl. a. demografiska faktorer. Hushällens faktorinkomsterskrivs fram med timlöne- och sysselsättningsutvecklingen i ekonomin.Timlönernas utveckling har redovisats i avsnitt 5. I alternativ B antasutbetald lön i näringslivet vara realt oförändrad underkalkylperioden, medan såväl alternativ A som C bygger på en ärlig ökning avreallönen . Transfereringsinkomsternahar beräknats med samma metodik som i långtidsbudgeten. Transfereringar frånstaten har därför skrivits fram med prisutvecklingen endast i de fall där dettasker enligt gällande regler. Vid beräkningen av pensioner m. m. 1984 har hänsyntagits att devalveringens prishöjande effekter ska dras av fränprisuppräkningen. Beräkningarnaav hushållens direkta skatter bygger på prognoser frän riksrevisionsverket.Utvecklingen av basenhet, marginal skattesatser m.m. för statsskatten antasfölja skatteuppgörelsen . Ökningen av den kommunalautdebiteringen och 1985 uppgår till sammanlagt i alternativ A medanden i alternativ B och C begränsas till . Därmed beräknas skattesatsen1985 till totalt resp. . reviderade finansplanen beräknas hushållens disponibla inkomster öka med18,'. Realt innebär det en sänkning med 3,, eftersompriserna (implicitprisindex) samudigt beräknas sfiga med 22,. Bakom dennautveckling ligger i första hand en svag tillväxt av lönesumman, medan övrigainkomster vuxit realt. Avtabell 6 framgår, att löneinkomsterna i alternativ A beräknas öka med ca 19%under 1984 och 1985. I alternativ A antas en ökning av 1982/83:150 Bilaga 1.2 Tabell 6 Hushållens disponibla inkomster 19831985 Övriga inkomster, netto timlönenmed 10,vardera året för näringslivet, medan den växer en procentenhetlångsammare i offentlig sektor. Med den svaga efterfrägeut-veckling somförutses i detta fall blir sysselsättningskomponentens bidrag till lönesummannegativt. Trots den antagna reala timlöneökningen pä i näringslivetstannar därför den reala fillväxten av hushållens löneinkomster vid I % perår. Pensionsinkomsternaberäknas i alternativ A öka med . Den högainflationstakten 1984 i kombination med en begränsad prisuppräkning utgör endämpande faktor för pensionernas reala utveckling i detta alternativ. Denstarka tillväxten av ATP medför trots det att de totala pensionsinkomsternarealt sett stiger med som helhet. Övrigainkomster, som omfattar företagarinkomster, transfereringar (exkl. pensioner)samt ränteinkomster och -utgifter, växer svagt realt. Trotsskattereformen beräknas inkomstskatterna växa relativt kraftigt i alternativ A.Medan de skattepliktiga inkomsterna bara väntas öka med 9,ökarskatterna med 11,per är. Två faktorer ligger bakom denna utveckling. För detförsta urholkas skattereformen av den höga inflafionstakten i alternativ Aeftersom basenheten i statsskatteskalan bara justeras med 5,1984 och 5,2%1985. För det andra antas kommunerna tvingas till kraftiga skattehöjningar föra« begränsa sina underskott. Tillsammans uppgår dessa till . Utvecklingeni alternafiv A innebär en oförändrad nivå på hushållens reala disponiblainkomster . Löntagarnas realinkomster fortsätter emellertidatt sjunka om än i något långsammare takt . Ialternativ B dämpas inflafionstakten mätt som ökningen av implicitprisindex förprivat konsumtion avsevärt och uppgår till resp. under kalkylperioden.Trots att den reala timlönetillväxten i detta fall satts Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 26 till noll i näringslivet kommer löneinkomsterna realt settatt utvecklas endast långsammare än i alternativ A. Orsakenär att sysselsättningen blir högre, dels till följd av bättre internationellkonkurrenskraft för den svenska industrin, dels till följd av en högrevolymökning i kommunerna. Beträffande pensionsinkomsternas utveckling blirskillnaden mot högin-flationsfallet påtaglig. Eftersom basbeloppet för 1984utvecklas nominellt lika i de båda fallen får den låga inflationstakten fulltgenomslag i pensionernas reala värde. 1985 ligger de realt nära 3 procentenheterhögre än i alternativ A. Inkomstskatten växer betydligt långsammare i dettaalternativ. Till detta bidrar den lägre (nominella) tillväxten avlöneinkomsterna. Men även statsskatten blir lägre, eftersom löne- ochinflationstakten i genomsnitt överensstämmer med indexeringen av skatteskalan.Någon sänkning av skattekvoten uppkommer emellertid inte heller i detta falleftersom den kommunala utdebiteringen stiger med till 1985. Sammantaget blir realinkomstutvecklingen ungefär densammasom i A. I alternativ C förutsätts en ytterligare nedpressning avinflationstakten. Timlönen är densamma som i alternativ B, men företagen antasi detta fall i högre grad betrakta den gynnsamma kostnadsutvecklingen sombestående och således vara beredda att begränsa sina prishöjningar.Inflationstakten stannar vid och . Med samma timlöneutveckling som i alternativ B erhållsdärför en positiv utveckling av de reala löneinkomsterna. Till detta bidrarockså den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen till följd av ytterligareförbättrad konkurrenskraft hos näringslivet och en ökning av den kommunala konsumtionsvolymenmed per är. För pensionsinkomsterna förstärks den positivautvecklingen. Genom den fallande inflationstakten kommer pensionernas värde attöka 1984. Detta medför en real ökning av de samlade pensionsinkomsterna mednära sammantagna. Höjningen av kommunalskatten antas bli densamma ialternativen B och C, dvs. Eftersom såväl löner som pensioner utvecklasungefär lika nominellt blir även inkomstskatterna och därmed skattekvoten istort sett lika i de båda alternativen. I alternativ C resulterar således de låga löne- ochprisstegringarna i en markant ökning av hushållens reala disponibla inkomster,som 1985 beräknas överstiga nivå . 1982 föll hushållens sparkvot kraftigt till en historisktmycket låg nivå på 1,. En bidragande faktor var sannolikt nedgången i denreala disponi- 1982/83:150 Bilaga 1.2 27 Ett minskat sparande tillät emellertidhushällen att bevara och t. o. m. öka sin materiella standard trotsinkomstminskningen. I kalkylerna har sparkvoten antagits vara i stort settoförändrad 1984 och 1985 i samtliga alternativ. antas i den reviderade finansplanen en vissökning av sparkvoten. Den skulle därmed uppgå till - en nivå somfortfarande måste betraktas som låg. Det genomsnittliga värdet för åren1972-1981 är 3,. Sparandets utveckling påverkas av en mängd faktorer. Blandde som vanligen tas hänsyn till vid prognoser kan nämnas inkomster, inflationoch avkastning pä reala och finansiella placeringar. De redovisade alternativenskiljer sig åt beträffande inkomstutveckling och inflation. Eftersom sparkvotenkan antas öka med höga realinkomster och hög inflation blir emellertidnettoskillnaden liten i de redovisade fallen. Vad gäller avkastningen pä olikatyper av investeringar kan en ökning av det finansiella sparandet förutses.Humvida detta uppväger en sannolik minskning av det reala sparandet äremellertid svårt att ange. Den privata konsumtionens utveckling och 1985i de olika alternativen redovisas i tabell 7. De redovisade kalkylerna för hushållens inkomster ochutgifter illustrerar betydelsen för realinkomsternas utveckling av en låginflationstakt. Låga pris- och kostnadsökningar stärker näringslivetskonkurrenskraft och bidrar till att upprätthälla sysselsättningen. Även för denoffentliga sektorns utgifter är en dämpad lönetillväxt av stor betydelse.Särskilt vad gäller kommunerna blir löneökningarna avgörande för möjligheternaatt utan mycket stora skattehöjningaröka produkrionen och sysselsättningen. Den negativa realinkomsteffekten av hög inflation beroräven av den utformning som getts indexeringen av skatteskalorna. Nominellainkomstökningar utöver uppräkningen av basenheten beskattas relativt sett merän inkomstökningar i takt med basenhetens ökning. Tabell 7 Privat konsumtion 1983-1985 Miljarder kr, löpande pris Disponibel inkomst Privat konsumtion Sparkvot' 0,2 0,2 0,1 0,2 0,1 0,0 0,4 0,1 2,3 0,3 0,1 2,2 0.1 0.0 0,1 Förändring mätt i procentenheter. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 28 Den totala årliga investeringsvolymen låg under mitten av1970-talet över genomsnittet för perioden 19701982, medan den under perioden1978-1982 - bortsett - låg under genomsnittet. 1983 bedöms de totalainvesteringarna vara i stort sett oförändrade. De offentliga investeringarnahar i stort sett varit oförändrade . Minskningen iden totala investeringsvolymen motsvaras således av en nedgång avinvesteringarna i näringslivet och dä särskilt i industrin. Som en följd avinvesteringsutvecklingen har de fasta bruttoinvesteringarnas andel avbruttonationalprodukten investeringskvoten sjunkit trendmässigt sedanmitten av . 1982 låg investeringskvoten pä , vilket är en förefterkrigstiden mycket låg nivå. Investeringsbedömningarnaför 1984 och 1985 har gjorts med utgångspunkt frän bedömningar inom de sexsektorerna industri, el-, gas-, värme-och vattenverk, bostadsförvaltning,övrigt näringsliv, statliga myndigheter samt kommunala myndigheter. Dessutomhar bedömningar gjorts av lagerinvesteringarnas utveckling. Under penoden ökade investeringsvolymen trendmässigt.Sedan 1976 har den emellertid minskat kraffigt. Investeringsvolymen i industrinsjönk 1982 och återgick därmed till ungefär samma nivå sominvesteringarna . Investeringskvoten var 1982 lägre ännågot annat år . Det finnsflera förklaringar till nedgången av investeringarna sedan mitten av1970-talet. Avgörande för investeringarna är företagens förväntningar omefterfrågans och lönsamhetens utveckling. Ett viktigt inslag i förväntningsbildenär också relationen mellan avkastningen på realt och finansiellt kapital.Under perioden 1970-1982 har t. ex. avkastningen på svenska statsobligationeröverstigit avkastningen på totalt kapital i tillverkningsindustrin varje årmed undantag av 1974. Investeringsvolymens utveckling för den totala industrinberor emellertid också pä att strukturen inom industrin har förändrats tillförmän för mindre kapitalintensiva branscher. En annan förklaring torde varaatt industrin i stället för att investera i ökad utsträckning utnyttjarmaskiner och byggnader som ägs av t. ex. leasingföretag, fastighetsbolag, statoch kommun. Dessa investeringar kommer till viss del att registreras inom andrasektorer än industrin. En uppskattning som har gjorts av sädana investeringartyder pä att de motsvarar av investeringsvolymen i industrin.' ' Industri och industripolitik 1982,Industridepartementet. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 29 Enytterligare förklaring till den svaga investeringsutvecklingen som ofta försfram är den s. k. immateriella kapitalbildningens ökade betydelse. Tillimmateriella investeringar brukar räknas bl. a. investeringar i forskning ochutveckling (FoU) samt marknadsinvesteringar. Enligt en enkät som har gjorts avstatens industriverk uppgick de immateriella investeringarna till avförädlingsvärdet i industrin 1980 att jämföra för de realainvesteringarna. FoU-kostnadernas andel av industrins förädlingsvärde ökadeunder frän till . Industrinsinvesteringar i utlandet har också ökat . statisUkvisar att tillstånd för direktinvesteringar och borgensåtaganden utomlandssteg starkt 1981 och 1982. Även om statistik inte helt speglarrealinvesteringarna i utlandet, så tyder den ändå pä en ökning av sådanainvesteringar. Bedömningen avinvesteringarna 1984 och 1985 utgår dels frän läget 1982 och den bedömdautvecklingen , dels frän en iterativ koppling till utvecklingen avvinstandel och produktion i industrin som är endogena variabler i modellen.Vinstandelen 1984 och 1985 antas i samtliga alternativ ligga över 1983 ärsnivå. Industriproduktionen 1984 bedöms öka i alternafiv A, ialternativ B och i alternativ C. 1985 bedöms industriproduktionen blioförändrad i alternativ A medan den ökar i alternativ B och ialternativ C.