prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — De europeiska pappersproducenternas inköpspolitik hardessutom och i synnerhet parallellt med de prissänkningar som förekommit varit attsuccessivt minska sina råvarulager. synesemellertid pappersproducenternas råvarulager vara så små att företagenmåste köpa massa åtminstone för att täcka produktionsbehovet. Trots detsynnerligen låga massapriset, i dollar räknat, torde pappersproducenterna inte ha fyllt påsina råvarulager nämnvärt . Till följd framförallt av att lageravvecklingen upphört hos pappersproducenterna i synes densvenska massaexportens kräftgång haavstannat . Sammantaget beräknas exporten avmassa ha sjunkit 16 1/1981-1982. Efter den betydande produktionsnedskärning som desvenska massaproducenterna genomförde , sänktes nivånytterligare . låg produktionen av massa såledesdrygt lägre jämfört med säsongrensat sett. Trots dennaneddragning steg producenternas lager av massa successivt ochnådde en topp . Lagren motsvarande då drygt 8veckors produktion mot normalt . syneslagren ha minskat något till följd av omfattande produktionsstopp,framförallt . Sammantaget beräknas produktionen ha minskat 1981-1982. Vid en tilltagande ökning av den västeuropeiskapappersproduktionen under loppet av 1983, stärks avsättningsläget förpappersmassa. Utrymmet förden svenska exporten kan dock väntas bli begränsat, åtminstone , till följd av den kvardröjande utbudspressen från framförallt denordamerikanska exportörerna. Med en trolig återhämtningi den amerikanska ekonomin mellan halvåren 1983, lättar sannoliktkonkurrenstrycket på de västeuropeiska marknaderna. Dessutom beräknasmassapriserna bottna vilket torde åtföljas av envälbehövlig påfyllnad av råvarulagren hos de europeiska pappersproducenterna. Vidareförväntas devalveringen av den svenska kronan ge upphov till vissa andelsvinster underåret. Den svenska exportentorde under dessa förutsättningar komma att successivt växa under loppet av 1983 och med verklig styrka förstunder . Här har bedömts atl exporten av pappersmassastiger i volym Exportpriserna har kalkylerats öka med igenomsnitt 1982-1983 varvid en etappvis, men måttlig höjning av massaprisernai dollar beräknas kunnagenomföras . Det kan förmodas attmassaföretagen även nära anpassar produktionen efter massaleveranserna.Med någon ökning av de inhemska leveranserna torde den sammantagna leveransutvecklingentillsammans med en viss lagerreducering medge en produktionsuppdragning med 1982-1983. För skogsbruketberäknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inomskogsindustrierna medföra en minskning av den totala rundvirkes-förbrukningen mednärmare 4 1/1981-1982 (se tabell 4:2). Den minskade virkesförbrukningen kanhelt återföras till massaindustrin vars virkesförbrukning minskade med ca 11 %till följd av de omfattande produktionsneddragningar som genomfördes. Förbrukningeninom sågverken har däremot stigit något. Importbehovet av rundvirke har minskatkraftigt ochför beräknas importbortfallet ha uppgått tillnärmare jämfört med , dåimporten var historiskt sett mycket hög. Huvuddelen av det importerade virket används inommassaindustrin och det var även denna bransch som kraftigast drog nersin import. Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1981-1983 Fast mått utan bark (barr- och lövträ) Lagerförändring (1 000 kbm) Rundvirkeslagren,som steg betydligt , ökade ytteriigare under första halvåret1982. var lagren 2,7 milj. kbm större än /1982 och såväl sågtimmer- som massavedslag-ren uppvisadetillväxt. synes sågtimmerlagren ha minskat något, framförallt i sågverken,vilket har inneburit att de totala lagren av sågtimmer /1983 tordebefinna sig på en historiskt sett låg nivå. De totala massavedslagren däremotfortsatte att stiga även och de beräknas uppgå tilldrygt 8 1/2 milj. kbm . Ökningen var dock helt och hållet hänförbar till massabrukenoch deras råvarulager beräknas vara betydande /1983. Massavedslagren i skogen tordeemellertid vara endast måttligt större än vad som kan betecknas somnormallager. Beroende påmassaindustrins minskade virkesbehov sjönk aktiviteten i skogen något underförsta jämfört med torde dock avverkningen avsågtimmer åter igen ha ökat och sammantagetberäknas skogsbruksproduktionen ha mins kat 1981-1982. De produktionsprognoser som redovisats i det föregåendeberäknas innebäraatt den totala rundvirkesförbrukningen stiger med 1982-1983. Underförutsättning att de totala rundvirkeslagren hålls i stort sett på enoförändrad nivå samt att importen stiger endast så skulle den totalaavverkningen behöva öka med 1982 -1983. Tillväxten i skogsuttagetskulle därvid helt och hållet vara att hänföra till sågtimmers-avverkningen. Avsättningsläget för stålindustrin var utomordentligtsvagt vid slutet av Orderingången hade då varit vikande sedan våren1980 bortsett från en tillfällig återhämtning . Förbättringen i orderingången under hösten 1981berodde till en del pä att en tidigarelägg ning av inköpen skett som en följd avförra sommarens stålkrisprogram i EG där de betydande prishöjningar som skedde och en bit in på 1982 blev utannonserade.Orderingången föll och order stockarna var utomordentligt små. Försvagningen kom i stor utsträckning attdrabba specialstålindustrin. Export volymen som föll från andra halvåret1981 minskade ytterligare något . Tillföljd av de mycket små leveranserna kom ändock exportvolymen 1982 att bli någotstörre än 1981. Svagast blev utvecklingen för specialstålet medanleveransutvecklingen för handelsstål inte minst tillEG -varit mer positiv. Främst genomden svenska anslutningen till CECA-prisreglernasteg exportpriserna kraftigt eller med . Den inhemska förbrukningen av stål beräknas ha minskatett par procent . Minskningarna gäller både industrin och där särskilt varven- och byggnadsverksamheten. Tillförseln till den svenska marknaden torde dock i stort sett blivit oförändrad1981-1982 vilket beror på att en viss ökningskett av stållagren hos förbrukarna och i handeln efter den minskning som skettunder 1981. Importens andel av tillförseln steg kraftigt men föll och torde för året som helhet ha blivit ungefär densamma som . Stålproduktionen i Sverigeökade kraftigt under förra hälften av 1982 med en betydande Prop.1982/83:100 86 ökning av färdigvarulagren som följd. En anpassningnedåt kom att ske så att tillväxten kom att stanna vid ca 4%jämfört med . Utsikterna för en klar återhämtning av deninternationella stålefterfrågan måste bedömas som mycket små. Motbakgrund av prognoserna om en allmänt stagnerande utveckling i och en viss tillväxt i ekonomini först framemot torde stålkonsumtionensnarast falla ytterligare . Det mest positiva inslaget på kort sikt torde varaatt lagerneddragningen av stål upphör att verka bromsande påstålefterfrågan. Även om en visskonjunkturförbättring kan komma i tordeförhoppningarna om en mer markerad uppgång i investeringarna få skjutaspå till en bit in på 1984. Mot denna bakgrund har en positiv utveckling av densvenska stålexporten mellan halvåren 1983 bedömts trolig. Räknat som helårsgenomsnitt beräknas exportvolymen bli lägreän 1982. Den inhemskastålefterfrågan förutses dock klart öka . Det beräknas framför alltske genom en betydande förbrukningsökning inom verkstadsindustrin.Stålkonsumtionen inom varven och byggnadsverksamheten förutses däremot minskaytterligare. En viss uppbyggnad av förbrukarlagren kan också tänkas ske.Importvolymen beräknas bli ungefär densamma som 1982; tillförselnförutses i stigande utsträckning ske från inhemska producenter bl.a. genom tillkomstenav det nya tunnplåtsverket.Produktionen beräknas stiga under loppet av året. För hela 1983 förutses dock produktionsvolymen bli i stortsett oförändrad jämfört med genomsnittsproduktionen 1982. Exportvolymen avverksladsprodukter ökade med i volym tillförsta , säsongrensat sett. Leveransutvecklingen föll därefter markant tillbaka undertredje kvartalet, men beräknas ha återhämtats något mot slutet av 1982.I volym beräknas exporten ha ökat med 1981 1982. Exportökningen förklaras huvudsakligen av att den svenska verkstadsindustrin lyckades vinna marknadsandelar inom OECD-området, varsefterfrågan på verkstadsproduktersannolikt minskade 1981 1982. Framförallt utvecklades bilexporten starkt , i synnerhet på dennordamerikanska marknaden. Verkstadsindustrinsexportpriser beräknas ha stigit med i genomsnitt 1981-1982. Den inhemskaefterfrågan av verkstadsprodukter var klart vikande . För hela1982 beräknas den inhemska efterfrågan (exkl. lager) ha minskat med 2 1/2 %jämfört med . Det var i synnerhet maskininvesteringarna men också den statligaförbrukningen av verkstadsprodukter somminskade. Däremot beräknas hushållens konsumtion av verkstadsprodukter, inte minst bilar, ha ökat inteobetydligt . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukterexkl. år, % resp. - 3,3' ' Beräknat från produktionssidan baserad påproduktionsvolymindex är miskningen avsevärtmindre (jfr tabell 4:1). Ett starkt negativtbidrag till efterfrågeutvecklingen kom från lagercykeln.Uppbyggnaden av industrilagren som pågått , dämpades redan underförsta för att slå om till en neddragning under andra halvåret.Lageravvecklingen tilltog därefter och koncentrerades framför allttill färdigvarulagren. Inom handeln minskade också lagren av verkstadsprodukter meni mindre omfattning jämfört med . Utvecklingen av handelslagren bidrogdärför till ett visst efterfråge-tillskottför verkstadsindustrin . Trots svag inhemskefterfrågan och kursnedskrivningen av kronan , fortsatteverkstadsimporten att öka med drygt I % jämfört med . Sannolikt innebar efterfrågedämpningen på den inhemska marknaden till enbörjan inte en motsvarande sänkning av importbehovet från importtunga områden. Ett ökat inslag avimporttunga varor i den privata konsumtionen registrerades sålunda liksom enökad produktion av exportvaror med högt importinnehåll. Den positivarelativprisutveckling som inleddes , hejdadesdessutom och t.o.m. vändes . Detta indikerar att utländska konkurrenter strävatefter att hålla låga priser i och därmed även kunnat begränsamarknadsandelsföriusterna på den svenska marknaden. Genom devalveringen av kronan i oktober 1982har de svenskaimportkonkurrerande företagen åter givits en möjlighet att ytterligare Prop.1982/83:100 88 sänka sina relativpriser. De reala effekterna avdevalveringen torde dock inte ha hunnit ge märkbart utslag på importen under1982. Totalt beräknas importen i volym ha stigit med 1981-1982. Importpriserna beräknas ha ökat med i genomsnitt 12 %1981-1982. Den inhemskaverkstadsproduktionen, som den mäts i SCB:s produktionsvolymindex,ser ut att ha stannat vid en minskning 1981-1982. Med den ovanbeskrivna efterfråge- och lagerutvecklingen pekar försörjningsbalansenpå att en något större minskning skall ha skett. förutses,som närmare framgår av kapitel 3, att marknadstillväxten för svensk exportblir något starkare än . Detta tillsammans med effekten av sänktarelativpriser till följd av devalveringarna beräknas här ge en ökning av verkstadsexportenmed 6 1/i volym 1982-1983.Exportpriserna har antagits komma att öka med 1982-1983. Den inhemskaefterfrågan exkl. lager beräknas fortsätta alt minska jämfört med ,främst på grund av ett förväntat fortsatt fall i maskininvesteringarna samt i privat och offentligförbrukning av verkstadsprodukter.Lagersidan beräknas dock ge ett avsevärt efterfrågetillskott på grund av att lageruttömningen bedömsupphöra och vända till en mindre ökning under loppet av 1983. Utvecklingen avhandelns lager av verkstadsprodukterbedöms dock ge ett visst efterfrågebortfall . Fördyrandet avimportvarorna genom växelkursförändringarna 1981 och 1982 förutsättsklart öka verkstadsindustrins konkurrenskraft på hemmamarknaden. Den realaefterfrågetiUväxten på den inhemska marknaden skulle sannolikt ha medgett enimportökning i storleksordningen 5 ä 1982-1983, om man helt kunnat bortse från derelativpriseffekter som är attvänta. Här har dock bedömts att devalveringarna skall ge så pass påtagliga utslag på importen att den blir i stortsett oförändrad 1982-1983. De svenskaverkstadsföretagen skulle därigenom kunna öka produktionen med 1982-1983. Industribranschernainom den heterogena övrigsektorn' producerar huvudsakligen färdigvaror vilka tillövervägande del finner avsättning på den inhemska marknaden och till en mindredel avsätts på exportmarknaderna. Till största delen går de inhemska leveranserna tillprivat konsumtion. Efterfrågeläget på exportmarknaderna iVästeuropa var fortsatt svagt förövrigbranschema . I all synnerhet gäller detta de viktiga nordiskamarknaderna vars importefterfrågan på övrigprodukter sannolikt ' Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl. dryckesvaru-och tobaksindustri (SNI 31). textil-, beklädnads-, läder- och lädervamindustri(SNI 32), trähus- och bygg-nadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrigträvaraindustri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), träfiberplattindustri (SNI 34113),pappers-och pappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers- ochpappvaruindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri,gummivaru-, plast-och plastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- ochstenvaraindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). minskade realt sett jämfört med 1981.Trots en sålunda vikande marknadstillväxt för övrigindustrin beräknas exporteni volym ha ökat med 5 1/i genomsnitt 1981-1982. Detta tyder på att branschenlyckades med att erövra marknadsandelar på sina exportmarknader. Exportpriserna beräknas ha ökat 1981-1982. Den inhemska efterfråganexkl. lager beräknas ha stigit något jämfört med . Ökningen kanuppskattas till 1/, och var ett resultat av att den privata och kommunalakonsumtionen av övrigvaror kunde höjas. Däremot minskade såväl den statligakonsumtionen som näringslivets investeringar av övrigvaror under 1982.Lagercykeln beräknas dessutom ha givit ett visst efterfrågetillskott under1982, eftersom handelns och industrins lageruttömning torde ha varit betydligtmindre i gol än . Tabell 4:4Försörjningsbalans för övrig industrisektor 1981 1983 år, % resp. -6,2 -0,1 -2,2 -0,7 ' Produktionen framkommer som saldot i balansenoch avviker från statisUska centralbyrånsårsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansensproduktionsförändring för prognosperioden korrigeras därför i enlighet medmönstret för tidigare avvikelser. Importen avövrigprodukter ökade stadigt . Höjningen var så passbetydande som 2 1/jämfört med , i säsongrensade tal, ochtorde främst förklaras av att hushållens konsumtion av övrigvaror ökade mellanhalvåren. Även omslaget i handelslagren torde ha medverkat tillimporttillväxten. Totalt sett beräknas importen ha sfigit med ivolym 1981-1982, vilket innebär att importen var fortsatt hög även . Prop.1982/83:100 90 Den inhemskaövrigproduktionen, som den mäts i SCB:s produktionsvolymindex ser utatt ha stannat vid en oförändrad produktion 1981 -1982. Försöijningsbalansenpekar däremot på en något högre produktion . väntasefterfrågan på övrigvaror förbättras på exportmarknaderna.Devalveringarna av kronan 1981 och 1982 kan dessutom förväntas leda till betydandemarknadsandelsvinster så att en ökning av exporten 1982-1983 förefallertrolig. Däremot tordehemmamarknaden bli fortsatt svag under 1983.1 synnerhet gäller dettakonsumtionen av övrigvaror, såväl inom det offentliga som inom hushållen. Behovet av övrigvaror sominsatsvaror inom industrin torde dock kommaatt höjas då industriprodukfionen väntas stiga. Lagersidan inomindustrin beräknas ge ett visst efterfrågetillskott totalt sett under 1983.Uttömningen av industrins lager beräknas upphöra . Som en följd av denfördyring som devalveringarna av kronan medfört, beräknas andelen importvaror iförsörjningen av övrigvaror på den svenska marknaden minska under 1983.Importvolymen har här bedömts falla med 1/1982-1983, och importpriserna beräknas öka med16 %. Utrymmeskulle därmed finnas för en volymökning för den svenska produktionen med 1982-1983. 4.3 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Bruttonationalproduktenmätt från användningssidan beräknas 1982 ha minskat med 0,. Från produktionssidan uppskattas BNP haminskat med 0,. Skillnaden på drygt 0,5procentenheter mellan beräkningarna från produktions- och användningssidanberor bl. a. på osäkerhet i underlaget och utgör den s.k. restposten inationalräkenskaperna. Poängteras bör vidareatt nationalräkenskaperna inte korrigeras för variationer i årets längd,1981 innehöll färre arbetsdagar än normalt. Produktionsminskningenorsakades främst av en accelererad lagerminskningoch av den svaga inhemska slutliga efterfrågan. En kraftig nedgång i investeringarna motverkades av en svagökning i den privata konsumtionen.Exporten av varor och tjänster steg med 3,i volym som motsvarande import beräknas ha ökatmed 4,. Utrikeshandelssektornberäknas därmed ha givit ett svagt negativt bidrag till BNP-utvecklingenmotsvarande . Produktionsutvecklingeninom olika näringsgrenar redovisas i nedanstående tablå, både som preliminäraberäkningar och prognoser . Bedömningarna grundar sig påekonomidepartementets prognoser för den internationella och den inhemskautvecklingen. På vissa punkter innebär dessa en avvikelse frånkonjunkturinstitutets prognoser. Motiven för dessa avvikelser har närmareredovisats i kapitel 1. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 91 Produktionen inomjordbruket beräknas enligt statens jordbruksnämnd ha ökat ivolym 1982. väntas produktionen öka med 0,. Ökningstakten var avsevärt högrei vegetabilieproduktionen än i animalieproduktionen och samma relation väntasäven 1983. Skogsbrukets bidrag till BNP beräknas enligtnationalräkenskaperna ha minskat 1982. förutses ökadeavverkningarna och produktionen totalt i skogen öka . Samfidigt antasimporten av rundvirkesjunka kraftigt och rundvirkeslagren öka. Industriproduktionenberäknas ha minskat med 1-1 1/1982 jämfört med . Delar av verkstadsindustrin(särskilt bilindustrin) klarade sig bäst medan rävaruproducerande branscher som gruvor,massaindustri och bygginriktadeföretag som t.ex. producerar trävaror, järn- och stålprodukter, jord- och stenvaror fick en alh sämreefterfrågebild . 1983 beräknasindustriproduktionen öka med , med en liten skillnad mellanlönealternativen. Detta förutsätter en dubbelt så kraftig ökningstakt underloppet av året. Det är i första hand verkstadsindustrin som väntas bidra till produktionsuppgången. Elproduktionenökade mycket kraftigt till följd av att flera nya kärnkraftverktogs i drift . Från att tidigare ha haft elunder-skott blev Sverige1981 nettoexportör av elkraft med överskott pä motsvarande likamycket i procent av produktionen. 1982 vändes situationen på grund avdriftsproblem vid några kärnkraftverk och extremt kallt väder. Elproduktionen blev oförändrad ochvi tvingades importera el, netto. Elförsöijningssituationenhar bidragit till att andelen oljebaserad elproduktion minskat till motf2% 1979. Övergången från oljeanvändning till el är markant både inom industrin, varselförbrukning trots aktivitetsnedgången i stort sett låg stilla, ochhushållssektorn m.m. där förbrukningensteg med . väntasenergisektorns produktion öka . ökar den inhemskaförbrukningen. Elunderskottet väntas bh 1982. Driftsstörningarna ibötjan av året och rutinöversyner av kärnkraftverken håller produktionen nere. Den totala byggproduktionen minskade medknappt 1982, men döljer en mycketsplittrad bild på delmarknader. Nyproduktionen av bostäder minskade ,medan ombyggnads verksamheten steg med 16%.Samtidigt fortsatte även reparafionsverksamheten att öka. Näringslivets bygginvesteringar sjönk med . För1983 väntas en fortsatt kraftigtillbakagång främst i nybyggnadssektorn, vilket även detta år vägs upp av kraftiga ökningar för reparations- ochombyggnadsverksamhet. Även industrin räknar med att dra ned sinabygginvesteringar. Totalt beräknasbyggproduktionen minska med drygt 1/1983, medan byggin-vesteringsdelen beräknas minska med 1 1/. Deunder året beslutade åtgärderna iform av bl.a. ombyggnadsstöd, ökad volym beredskapsarbe- Prop.1982/83:100 92 ten, tidigarelägganden av statliga byggen bidrar tillatt hålla byggvolymen uppebåde 1982 och 1983. Produktionen avprivata tjänster omfattar både handel, restauranger, hotell, banker, försäkringoch ohka former av uppdragsverksamhet. Till följd av fallet i den inhemskaefterfrågan och i industriproduktionen ökade tjänsteproduktionen 1982 med bara 0,. Privata tjänster ärdock den sektor som har sämst underlag förproduktionsberäkningar i nationalräkenskaperna.För 1983 förutses en större ökning än 1982, med 1 1/. Producentorienterandetjänster som partihandel, transporter och olika former av uppdragsverksamhet väntas öka medan detaljhandel och vissa konsumenttjänster väntas få en mer negalivutveckling. Den offentligatjänsteproduktionen beräknas ha ökat med 11/1982. Landstings- ochprimärkommunerna ökade med medan statens produktion minskade med 2%.I kapitel 9 beskrivs den väntade utvecklingen inom den offentliga sektorn merdetaljerat. Staten beräknas 1983 minska sin verksamhet med , vilket motvägs av enkommunal ökning med ca 2,5%.Häri ingår en viss volymökning i beredskapsarbeten. beräknas den kommunala ökningen uppgå till 21/, och statensproduktionsvolym torde fortsätta att sjunka, nu med . Både för staten och kommunerna ingår en ökning avberedskapsarbetena. Kalkylerna haräven påverkats av huvudmannaskapsförändringar för 1982resp. Dessa förändringar ökar den kommunala produktionen och minskar denstatliga produktionen i motsvarande mån. Mot bakgrund av ovan redovisade prognoserför olika näringsgrenar torde bruttonationalprodukten komma att öka 1983 med1,9 resp. 1,mätt från produktionssidan.Från användningssidan blir utvecklingen lägre, 1,. Skillnaden förklaras bl.a. avutvecklingen för de indirekta skatterna.Produktionsökningen väntas i stor utsträckning komma 2:a halvåret.Utrikeshandelns bidrag till BNP-ökningen beräknas till 2,2 resp. . Andel av total produktion 1982 Procentuell förändring i produktionsvolymen' Jordbruk och skogsbruk Gruvor och tillverkningsindustri EI-. gas-, vatten- och värmeverk Byggnadsverksamhet 2,0 -1,5 -8,9 -0,7 -0,7 -0,8 Summa varu- och kraftproduktion -1,5 Privata tjänster Offentliga tjänster -0,2 Total produktion mätt från användningssidan -0,7 ' I dessa prognoser harhänsyn tagils till kalendereffekter. Produktionen 1982 och 1983påverkas av att antalet arbetsdagar är nägot fler än 1981. Detta motsvarardrygt 0,i produktionsökning 1982 men påverkar inte ökningen1983. ' Alt.A bygger på en timlöneökning , se kapitel 1. Prop.1982/83:100 94 5.1 Läget på arbetsmarknaden Den försvagning avarbetsmarknaden som präglade hela 1981 fortsatte även . Andelen arbetslösa av arbetskraften ökadefrån i början av /1982. noterades arbetslöshetstalända för att under årets sista månader återgå till av arbetskraften. var177000 personer öppet arbetslösa vilket är en rekordhög notering. Den ökadearbetslösheten 1981 och 1982 beror i första hand på en kraftig minskning avsysselsättningen inom industrin, som byggsyssel-sättningen ocksåminskat och sysselsatta i sektorn privata tjänster ökat mycket lite.Kommunerna sysselsatte dock 24000 fler 1982 än 1981. Andelen personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder ökade med 0,av arbetskraften ibörjan av 1982. har i genomsnitt knappt 3,av arbetskraften varitsysselsatta i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Utbudet av arbetskraftbestäms av den inhemska befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt utvecklingen avförvärvsfrekvensen hos olikabefolkningsgrupper. Med förvärvsfrekvens avses andelen av en befolkningskategorisom tillhör arbetskraften, antingen som sysselsatt eller som arbetslös.Förvärvsfrekvensen som ökat blev praktiskt taget oförändrad 1982 jämfört med 1981.Den låga ökningen av arbetskraftsutbudet , 0,, hänför sig därför nästanhelt och hållet till befolkningsökningen. Befolkningsökningen stannade 1982liksom 1981 på en låg nivå. Nettoinvandringensom uppgick till drygt17000 personer beräknas 1982 ha uppgått till endast 1 000 personer.