prop · G603151 · 1982-12-31 00:00:00 — Vi måste nu öka våra kunskaper om olika hushålls boendeförhållandenoch om bostadsmiljöns användning, liksom om de medel som avser att garanterabostadsmiljöns kvaliteter. SIB pekar också på behovet av FoU kring problem somrör bostadsstandarden, kostnadsutvecklingen samt om byggandets finansieringoch prissättning. strykerunder behovet av att det utvecklas metoder som kan ge en bättre överblick överlokala delmarknader inom bostadsmarknaden. Styrelsen finner också attåldringars, handikappades och ungdomars bostadsbehov och bostadsefterfråganmåste bli föremål för ökade FoU-insatser. ()anser att det behövs mer avancerade analysmetoder där analyserna måste omfattaolika grupper människor, bl. a. synskadade och där jämlikhetssträvanden måstevara en viktig faktor när prioriteringar görs. I arbetet med att utvecklaanalysmetoder för dessa helhetsbedömningar måste bl. a. synskadades behovbeaktas. På flera områden finns det dessutom behov av att öka kunskapen ommiljöns anpassning till synskadade. En minst lika viktig uppgift är att påbasis av den kunskap som finns, utveckla ett bättre planeringsunderlag för dengenerella och den individuella anpassningen av miljön till synskadade. Hyresgästernas Riksförbundstryker under att de växande fördelningsproblemen i bostadsförsörjningen måsteuppmärksammas. En satsning på bostadspolitiken kräver ökade insatser förkunskapsuppbyggande forskning. iramYiåWer vikten av att konsekvenserna förfastighetsförvaltningen av olika subventioner analyseras. Härvid bör ävenkommunernas roll i bostadsförsörjningen studeras. Bostadsstyrelsenpekar också på behovet av FoU rörande de bostadspolitiska styrmedlenseffekter. FoU om styrmedlen bör emellertid inte be- 1982/83:151 84 gränsastill att gälla de traditionella bostadspolitiska medlen utan bör även innefattauppföljning av andra lagars och föreskrifters tillämpning och effekter. SIBmenar att det finns ett behov av att analysera hushållens flyttning ochpendling, som kan ge ett förbättrat underlag för planeringen av bostadsbyggandetoch lokaliseringen av arbetsplatser och service i förhållande fillbostadsområdena. pekar på att den stora omvandling av samhällsstrukturen sompåbörjats med förändringar i hushållens sammansättning, förvärvsarbetetsomstrukturering, fritidens innehåll, en kommande datorisering inom allaområden etc, ger anledning att återuppta bostadsvaneun-dersökningarna samt attsöka analysera hur dessa faktorer kommer att påverka boendet . SARmenar att hög prioritet bör ges åt forskning som beskriver byggnadsbeståndet,dess användning och förändring. Kunskapen om vilken bebyggelse vi har, desstekniska beskaffenhet och användbarhet är ofullständig.Vidare måstemänniskornas levandsvillkor, boendevanor, hushållens struktur och tänkbaraboendeformer studeras. Kunskapen om arbetslivets lokaler, arbetsmiljön, ärockså ofullständig. Planverketfinner också att grundläggande information ombyggnadsbeståndets egenskaper,användning och ombyggbarhet behöver byggas upp. Även inom planväsendet behövsen systematisk kunskapsuppbyggnad. Byggnadsstyrelsenframhåller, liksom BFR, fastighetsförvaltningens betydelse när det gäller attåstadkomma kostnadsbesparingar. Särskilt viktigt torde utvecklingen av systemför erfarenhetsåterföring väva. Det är enligt styrelsen särskilt angeläget medforskning och utveckling inom datateknikområdet vad gäller driftsstyrning,underhållsplanering etc. Svenska , , ,och Sveriges Bostadsföreningens Centralorganisationframhåller också att kostnaderna för förvaltningen och underhåll numera har såstor betydelse att ökad uppmärksamhet måste ägnas denna sektor. framhåller dessutom att de mänskliga relationernas betydelse förförvaltningens kvalitet måste uppmärksammas. Byggnaderna och deras omgivning ärockså ett eftersatt område för forskningen. TCO,Svenska och stryker också under vikten av forskningoch utveckling kring frågor om inflytande för de boende ifastighetsförvaltningen. Fastighetsägareförbundetanser att den hittillsvarande stora och ensidiga satsningen på energiforskningär tveksam. En stor del av resurserna till energiområdet bör i ställetsamordnas med förvaltningsområdet. Dét är bl. a. viktigt att de ekonomiskaförutsättningarna för förvaltningen är sådana att såväl hyresgäster somfastighetsförvaltare får incitament till energihushållning. 1982/83:151 85 () betonar betydelsen av forskning om byggsektorns roll isamhällsekonomin. Den existerande kunskapen om byggsektorns förhållanden ochsamband med övriga näringar och samhällsekonomin är bristfällig. Landsorganisationeni (LO) menar att förhållandet mellan olika sektorer är förbluffandelite utredd och det saknas statistiska data om byggnadsproduktion,materialproduktion och förvaltning. LO vill med skärpa föra fram vikten av attdetta område blir föremål för en upprustning. Svenskbyggsektor i internationellt perspektiv IndustrinsByggmaterialgrupp ställer sig positiv till möjligheten att öka exportvolymengenom intensifierad FoU-verksamhet. Därvid bör har-moniseringsarbetet vad avserprovningsmetoder, byggnormer och standard löpande uppmärksammas. Liknandesynpunkter framförs av planverket. SvenskaRiksbyggen och TCO menar att det finns starka skäl för antagandet att Sverigeäven skulle kunna få till stånd en betydande export av förvaltningskunnandeunder förutsättning att detta byggdes upp av en motsvarande forskningsinsatssom BFR förespråkar beträffande export av teknik och material. Riksbyggenfinner dock att BFR övervärderat möjligheten att via FoU öka byggexperten. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) menar att det inte existerar ett så enkelt sambandmellan FoU-volym och exportframgångar som rapporten beskriver. STU finner attexportframgångar beror på ett komplext nätverk av samverkande faktorer av vilkaFoU är enbart en. Liknande synpunkter förs fram av () och (). (Ds Bo 1982:2) diskuterar i sitt betänkande problembilden i byggsektorn under1980-talet, FoU: s möjligheter att lösa problemen, ansvarsfördelning ochfinansiering av FoU, den tillgängliga FoU-kapaciteten samt realismen ibedömningarna. Utredningen slår i likhet med BFR fast att det finns ett behovav en ökad FoU-volym i landet. Det gäller primärt behovet av grundforskning -långsiktig kompetensuppbyggnad, men även fillämpad forskning och utvecklingsverksam- 1982/83:151 86 het.Utredningen delar BFR: s uppfattning att byggsektorns FoU-volym är oroväckandelåg jämfört med andra industriverksamheter. Utredningen menar att en väsentligdel av en ökad FoU-volym inom sektorn bör finansieras av i första handföretagen och branschen. Den statligt finansierade byggforskningen bör avselångsiktig kunskapsuppbyggnad inom de områden som BFR prioriterar samt sådan FoUsom är särskilt lämpad för kollektivt bruk. Utredningen framhåller att densamhällsvetenskapliga forskningen inom byggsektorn bör ökas. IVA framhåller att denjämförelse som görs i BFR: s rapport med FoU-intensiteten inomtillverkningsindustri m.m. är delvis missvisande och kan inte ligga till grundför beslut rörande den mer långsiktiga kunskapsutvecklingen och motsvarandeforskningsbehov inom byggsektorn. Den kvantitativa forskningsvolymen är ejensam avgörande för ekonomisk framgång. De enskilda FoU-insatsernas kvalitetoch lönsamhet bör i stället vara utgångspunkten, snarare än totalnivån i sig. LO finner att denvolymökning som BFR framhåller inte är möjlig att åstadkomma, med tanke påfrämst vilka personella resurser i form av forskare och tekniker som finns atttillgå, men att en ökning av byggforskningen är önskvärd framgår helt klart.Enligt LO: s mening står vi inför så avsevärda problem inom bostadssektorn, atten ökad effektivitet och rationalitet måste till. Forskningen bör på siktkunna bidra till detta. Liknande synpunkter har ochCentralorganisationen /SR. Statensprovningsanstalt (SP) menar att det finns uppenbara problem inom byggsektorn,såväl vad gäller brister i byggbeståndet, som att byggsektorn står inför storaförändringar. Detta ökar kraven såväl på forskning som annan teknisk utvecklinginom hela byggområdet. Likaså ökas kraven på en medveten planering ochrationell insats av resurserna. IndustrinsByggmaterialgrupp delar rådets uppfattning att en ökad satsning bör ske påforskning och utveckling och då i första hand inom det byggnadstekniskaområdet. Byggmaterialgruppen ställer sig emellertid tveksam till om denkraftiga satsning som rådet förespråkar är realistisk. De nödvändiga ekonomiskaresurserna finns tyvärr ej hos varken näringsliv eller myndigheter. Det äräven tveksamt om kvalificerade forskarre-surser finns för en kraftigt ökadsatsning. ()ställer sig ytterst tveksam till möjligheterna att förverkliga de av BFR högtställda ambitionerna avseende ökningen av FoU-volymen. Dels ifrågasätter RRVrealismen i rådets bedömning vad gäller branschens vilja och förmåga att i ettläge präglat av begränsade resurser svara mot så högt ställda krav ochförväntningar, dels ifrågasätter RRV möjligheterna att bygga ututbildningskapacitet, forskarkompetens och lämpliga forskarmiljöer i denutsträckning som krävs för att kunna genomföra den eftersträvande volymökningenav FoU inom byggsektorn. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) anser att bedömningarna om Prop.1982/83:151 87 högskolansmöjligheter att snabbt bygga ut sin forskarstab och att medverka till envolymökning inte är tillräckligt väl underbyggda i rapporten. STU anser sig inte påföreliggande underlag kunna avgöra om den föreslagna ökningen av statensinsatser för byggforskning är lämpliga. Den fördubbling av rådets verksamhetsom diskuteras förutsätter en grundligare motivering. STU utgår från att BFRåterkommer därmed i sin treårsplan. Av rapporten framgår inte vilka detänkbara aktörerna är, varken på den FoU-utförande eller den FoU-stödjandesidan. Inte heller preciseras någon ansvarsfördelning mellan offentliga FoU-satsningaroch privata. delar rådetsuppfattning att FoU-intensiteten inom byggsektorn som helhet är låg medtanke på sektorns storlek och roll i samhällsekonomin samt med tanke på denrelativt sett högre nivån i andra sektorer. Men för att en volymökning skallvara effektiv krävs en FoU-strategi med en medveten inriktning av satsningarna.Denna strategi saknas i stort sett helt i programplanerna. Tonvikten i BFR: s programplanligger på FoU rörande produktion och teknik med särkild betoning på sådanasatsningar som kan stärka den svenska ekonomin och konkurrenskraft. Planenhar enligt i väsentliga stycken karaktären av ett industripolitisktdokument. Hyresgästernas riksförbundstryker under behovet av att det avsätts betydande resurser för forskning ombyggande och boende. Att sätta upp exportframgångar i byggsektorn som etthuvudmål för tilldelning och fördelning av forskningsmedel torde däremot varaen osäker väg. En väg som dessutom kan innebära betydande risk för att vårtinhemska behov av kunskapsuppbyggande forskning och utvecklingsarbete intetillgodoses. TCOmenar att det är nödvändigt att det avsätts tillräckliga resurser förforsknings- och utvecklingsarbetet. TCO instämmer i rådets ställningstagandeatt en markant ökning av utvecklingsarbetet inom företagen är nödvändig. Irapporten berörs dock inte närmare hur ett sådant engagemang skullestimuleras. Enligt TCO: s uppfattning bör mycket av utvecklingsarbetet kunnaske genom samverkan mellan företagen. Detta gäller såväl inom den s. k.branschgemensamma forskningen som mellan de olika faserna i byggnadsprocessen,dvs. mellan materialtillverkare, entreprenörer, konsulter och arkitekter. finner det önskvärt med en ökad FoU-verksamhet inombyggsektorn. Därvid vill - liksom BFR gör - understryka vikten avatt hålla hög kompetens inom hela byggsektorn och koncentrera insatserna tillstrategiska områden. Höga FoU-anslag behöver dock inte betyda att en effektivoch framgångsrik FoU bedrivs. Brister behöver inte alltid avhjälpas med FoU.Förbättringar kan erhållas genom att krav eller mål formuleras och att dessauppfylls resp. uppnås genom normalt planerings-, konstrukfions- ellerekonomiskt arbete. Byggnadsstyrelsenmenar att rapporten som helhet redovisar en alltför opfimistisk syn påforskningens och BFR: s möjligheter att lösa de problem 1982/83:151 88 Som exempel kan enligt styrelsen nämnas den egna tolkningen av desenaste årens energiforskning och experimentverksamhet, som beskrivs i nära noguteslutande positiva termer. menar att erfarenheterna nogockså bör leda till eftertanke. (Efn) finner att analysen präglas av en viss övertro på forskning som ettbotemedel mot oUka problem i samhället. Någon utvärdering av forsknings- ochutvecklingssatsningarnas effektivitet eller av effekten av statliga anslagtill ändamålet redoivsas t. ex. inte. Inte heller behandlas BFR: s strategiskaroll i förhållande till andra forskningsstödjande organ eller forsknings- ochutvecklingsstödets samspel med andra statliga medel för att styra och stimulerautvecklingen inom de energipolitiska och bostadspolitiska områdena. Särskiltanmärkningsvärt är att någon riktig grund för det helt avgörande antagandet,att volymen forsknings- och utvecklingsarbete borde uppgå till avförädlingsvärdet inom byggbranschen, inte presenteras i rapporten. Detsammakan enligt Efn sägas om den mycket summariska behandlingen av byggbranschensincitament till egenfinansiering av forsknings- och utvecklingsarbete och avrelationen mellan statsstödd och egenfinansierad verksamhet. Bostadsstyrelsenifrågasätter om det är möjligt och fruktbart att mångdubblabyggnadsforskningen pä . Styrelsen menar att det tar attutveckla sak- och metodkunskap och att skapa goda forskarmiljöer och forskare.Det är också viktigt att undersöka vilken FoU som byggherrar, förvaltare,projektorer etc. känner till och hur de vill ha den för att tillämpa den. Detfinns enligt styrelsens mening risk för att pengar och personella resursersatsas planlöst inom byggsektorn. Rådets rapport anger varken hur målkonfliktermellan olika sektorer skall lösas eller hur forskningsinstitutionerna skallspecialiseras för att forskning och utbildning skall få klarare riktlinjer ochhögre status. SIBkonstaterar att rådets rapport är ett ambitiöst program som om det skallgenomföras kräver en omfattande forskningsorganisation. Enligt institutetsbedömning kommer bristen på forskare och fungerande forskningsenheter att blien svår stötesten. Det framstår som nödvändigt att grunda ett program på enutomordentligt sorgfällig bedömning av existerande förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter. Fleraremissinstanser pekar på att rådets ansats innebär att produktions-ochkonstruktionstekniska frågor samt metoder och instrument för rationaliseringaroch kostnadsbesparingar sätts i centrum. Planverketfinner en obalans i rapporten där de tekniska frågorna givits en alltför stortyngd i relation till de samhällsvetenskapliga. Verket saknar t. ex. en närmarediskussion av handikappfrågor i ett bredare samhällsperspektiv. Vidare behöverbehovsanalyser, planerings- och utformningsfrågor diskuteras utförligare.Verket menar att både behovet av och målen för den samhällsvetenskapliga delenav forsningsfältet bort utvecklas ytterii- 1982/83:151 89 gare.Enligt verket bör successivt ökade resurser tilldelas bl. a. forskning omkommunal planering, byggnadsväsendets administration och samspelet mellan statoch kommun. Vad beträffar behovet av samhällsvetenskaplig forskning försliknande synpunkter fram av , , statenshandikappråd. , Centralorganisationen /SR,. Riksantikvarieämbetetanser att målbeskrivningen för FoU inom byggsektorn är alltför inskränkt. Envidgad målbeskrivning motiverar bl. a. ett uppmärksammande av denkulturpolitiska aspekten på de välfärdsmål, som enligt ämbetets mening börpåverka inte bara samhällsplanering och samhällsbyggande utan ocksåforskningsinriktningen inom byggsektorn. Ämbetet finner också attbehovsanalysen är så ensidig, att ämbetet vill ifrågasätta om enverksamhetsplan som utgår från analysen kan förenas med riksdagensforskningspolitiska beslut och dess betoning av forskningsbehoven inom detsamhällsvetenskapliga området. Andraremissinstanser ser positivt på rapportens inriktning på teknisk forskning medtonvikt på byggsektorns produktionsuppgifter. IndustrinsByggmaterialgrupp ser flertalet av de insatsområden som behandlas i rapportensom angelägna och delar i långa stycken framförda värderingar. Även statensindustriverk betonar vikten av att FoU inom byggsektorn får en tekniskinriktning. NäringslivetsByggnadsdelegation menar att ökad tonvikt bör läggas vid denteknisk-industriella forskningen, som dessutom i ökad utsträckning bör bedrivasi samråd med det enskilda näringslivet. Prop.1982/83:151 90 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde ... 2 1 Inledning ........................................................ 2 2 Föredragandens överväganden ............... ........ 3 2.1 Bakgrund ................................................... 3 2.2 Översiktligaställningstaganden ...................... 6 2.2.1 Allmänna forskningsfrågor........................... 6 2.2.2 Byggnadsforskning.................................... 10 2.3 Forskningsstödets nuvarandeinriktning och former 13 2.4 Byggnadsforskningens framtidaverksamhetsformer 15 2.4.1 Behovet av en allmänkompetensuppbyggnad 15 2.4.2 Byggbranschens forskning ochutvecklingsarbete 18 2.4.3 Forskning och utvecklingsarbetei kollektiva former m. m. 2.5 Byggnadsforskningens framtidainriktning - några utgångspunkter 22 2.6 Vissa särskilda frågor..................................... 25 2.6.1 förbyggnadsforskning .............. 25 2.6.2 förbyggnadsforskning.......... 36 2.6.3 Information ombyggnadsforskning ............ 36 3 Hemställan .................................................... 37 4 Beslut............................................................. 37 Bilaga1:1 Sammanfattning av byggnadsforskningsutredningens betänkande (Ds Bo 1982:2) Byggnadsforskningen - en översyn och utvärdering ....................... 38 Bilaga1:2 Sammanställning av remissyttrandena över forskningsutredningens betänkande ........ 45 Bilaga2:1 Sammanfattning av byggforskningsrädets rapport (013:1982) Byggsektorn - Behov av forskning och utveckling .............. 64 Bilaga2:2 Sammanställning av remissyttrandena över byggforsk ningsrådets rapport.............................. 75