prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Inkomsternaberäknas bli 3690 milj. kr. större än beräkningen i statsbudgeten. De störstaförändringarna hänför sig till följande inkomsthuvudgrupper. DifTerens beräknat utfall och statsbudget(milj. Skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse Skatt pä varor och tjänster Övriga inkomster av statens verksamhet .Återbetalning av bostadslån m.m. - 188 -1-2348 - 725 + 61 Antaganden omutvecklingen av den totala lönesumman i statsbudgelen och denna beräkningframgår nedan. Lönesummans utveckling åren 1981 -1983 Procentuellförändring från föregående 1982 1983 Statsbudget Beräkning över utfallet budgetåret1982/83 Bilaga 1.3 : Budgetutfallet /83 3 Inkomsterna inominkomsthuvudgruppen skatt på inkomst, realisafionsvinst och rörelseberäknas bli 2257 milj. kr. större än beräkningen i statsbudgeten. Detberor bl.a. på att inkomsterna på titeln fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse beräknas uppgå till 26901 milj. kr.under /83 vilket milj. kr. mer än i statsbudgeten.Den preliminära A-skatten har under budgetåret varit större än vad somberäknades i statsbudgeten. Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse har räknats ned med 996 milj. kr. i förhållande till statsbudgeten. Det beror på att företagensinkomster under nu beräknas bli lägre än vad som tidigareantagits. 1 statsbudgeten togs inkomsttiteln ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse upp med1000 milj. kr. Utfallet för budgetåret1981/82 blev 2662 milj. kr. I slutet av /83 beräknas deofördelbara skatterna uppgå fiU 2500 milj. kr. De lagstadgadesocialavgifterna beräknas bli 788 milj. kr. mindre än i statsbudgeten. Inkomsterna på titelnfolkpensionsavgift beräknas uppgå till 26234milj. vilket är 738 milj. kr. mindre än i statsbudgeten. Nedräkningen beror i huvudsak pä att regeringenföreslagit att avgiftsuttaget för år1983 sänks till (prop. 1982/83:55).Regeringen föreslår vidare att sjukförsäkringsavgiften höjs med 0,5procentenheter för att täcka ökade kostnader till följd av beslutet attinte införa karensdagar i sjukförsäkringen. Inkomsterna inomhuvudgruppen skatt på egendom beräknas uppgå till 3 110 milj. kr.vilket är 188 milj. kr. mindre än beräkningen i statsbudgeten. Det beror bl.a. påatt fysiska personers förmögenhetsskatt beräknas bli 208 milj. kr. lägre äni statsbudgeten. Till följd av skattehöjningarna den 1 januari 1983beräknas inkomsterna av arvsskatt och gåvoskatt bli 105 milj. kr. större än beräkningen i statsbudgeten (prop. 1982/83:50). Skatt på varor ochtjänster beräknas uppgå till 2348 milj. kr. mer än beräkningen istatsbudgeten. Av detta belopp hänför sig 1 800 milj. kr. till mervärdeskatten.Regeringen föreslår att skattesatsen för mervärdeskatt höjs från till19,av beskattningsvärdet,försäljningspris inkl. mervärdeskatt (prop. 1982/83:55). Till följd av skattehöjningen beräknas inkomsterna öka med ca1500 milj. kr. under /83. Inkomsterna av skatt på sprit beräknasuppgå till 4890 milj. kr. vilket är555 milj. kr. mer än beräkningen i statsbudgeten. Ökningen beror främst på att försäljningen avspritdrycker varit större än beräknat. Ränteinkomsterna beräknas bli 264 milj.kr. större än i statsbudgeten. Av ökningenhänför sig 175 milj. kr. till titeln ränteinkomster på län för bostadsbyggande.Återbetalningarna av bostadslån m.m. beräknas däremot bli 239 milj. kr. lägre än beräkningen i statsbudgeten. Istatsbudgeten togs titeln övriga inkomster i statens verksamhet upp Prop.1982/83:100 4 med 350 milj. kr. Dessa inkomster beräknas nuuppgå fill 1050 milj. kr. Inkomstökningen beror på regeringens förslag attvissa statliga fonder skall avvecklas och medlen överföras till statsbudgeten(prop. 1981/82:213). Inkomsterna inomhuvudgruppen avskrivningar beräknas bli 725 milj. kr. lägre än beräkningen istatsbudgeten. avskrivningar togs i statsbudgeten upp med 375 milj.kr. för /83. Den extra avskrivningen på 300 milj. kr. bokfördesi slutet av /82. avskrivningar beräknas nu uppgåtill 75 milj. kr. under /83. Statens vattenfallsverksavskrivningar beräknas uppgå till 1 856 milj. kr. vilket är 480 milj. kr.mindre än i statsbudgeten. Minskningen beror på alt vattenfallsverketreducerat sina avskrivningar med 225 milj. kr. till följd av den nya skatten påviss elektrisk kraft (prop. 1982/83:50). Avskrivningarna har beräknats enligldet system som infördes /82. Det nya systemet medför något lägreavskrivningar. Förslags- och obetecknade anslag Utgifterna på förslags-och obetecknade anslag beräknas uppgå till 208644 milj. kr. (bilaga3).Utgifterna på dessa anslag blir dä 7574 milj. kr. större än beräkningen istatsbudgeten (inkl. tilläggsbudget I och beslut att utnyttjafinansfullmakten). De största differenserna mellan beräknat ulfall ochstatsbudget anges nedan. Differensberäknat utfall och statsbudget (milj. Anslag Ökning(4-) Minskning (-) : Förvaltningskostnader -I- 204 Täckning av merkostnader för löner och pensioner - 800 Bidrag till barnomsorg -1030 Bidrag till driften avförskolor och fritidshem 4-1025 Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område 4- 115 Regionalpoliliskt stöd:Bidragsverksamhet 4- 161 Räntor pä statsskulden m.m. 4-6800 Utgifterna underförsvarshuvudtileln beräknas till 19444 milj. kr. vilket är 418 milj. kr.mindre än vad som anges i statsbudgeten. Minskningen beror dels på attkompensationen för prisstegringar blir mindre än beräknat, dels påövemtnyttjande /82. Förvaltningskostnaderna för den lokalapolisorganisationen har räknats upp med 204 milj. kr. till 3850 milj. kr.Uppräkningen beror bl.a. på att lönekostnaderna för polisorganisationen väntasbli större än vad som anvisas i statsbudgeten. Bilaga 1.3 : Budgetutfallet /83 5 Det löneavtal somför närvarande tillämpas upphör att gälla . Istatsbudgeten för /83 anvisas 1000 milj. kr. för täckning avmerkostnader för löner och pensioner. Utgifterna på anslaget beräknas till200 milj. kr. under /83. Regeringen harföreslagit (prop. 1982/83:55) att riksdagsbeslutet (prop. 1980/81:205, SoU1981/82:1, rskr 1981/82:38) om nytt statsbidragssystem för barnomsorgenupphävs. Detta innebär att anslaget bidrag till barnomsorg intekommer atl belastas med några utbetalningar under /83. I ställetkommer utbetalningarna att ske från anslaget bidrag till drift av förskolor ochfritidshem. Utgifterna från anslaget bidrag till barnomsorghar därför räknats ned med 1030 milj. kr. och anslaget bidrag till driftenav förskolor och fritidshem har räknats upp med 1025 milj. kr. Utfallet föranslaget studiehjälp m.m. beräknas bli I 102 milj. kr. Detär 129 milj. kr. högre än i statsbudgeten. Detta beror dels på att elevantaletinom gymnasieskolan blir högre än vad som tidigare beräknats, dels påatt studiebidraget och del förlängda barnbidraget föreslås öka med 300kr. 1982/83:55). Utgifterna från anslaget studiemedelhar räknats upp med 540 milj. kr. till 3 652 milj. kr. Uppräkningen beror dels på ökat antal studerande vid universitet ochhögskolor, dels på att . läggs tillbasbeloppet för vid beräkningen av studiemedel (prop.1982/83:55). Kostnaderna förbostadsbidragen beräknas uppgå tUl 1350 milj. kr. /83.Det är 100 milj. kr. mer än vad som anges i statsbudgeten. på att kostnaderna för den höjda statsbidragsandelentill statskommunala bostadsbidrag underskattats i statsbudgeten. Istatsbudgeten för /83 anvisas 3 308 milj. kr. för prisreglerande åtgärder påjordbrukets område. Anslagsbelastningen harräknats upp med 115 milj. kr. till3423 milj. kr. Det beror pä att denprishöjande effekten på baslivsmedel av mervärdeskattehöjningen fr.o.m.Ijanuari 1983 föreslås bli kompenserad med höjda subventioner (prop. 1982/83:55). Utgifterna förbidragsverksamheten inom ramen för det regionalpolitiskastödet beräknas öka med 161 milj. kr. till 480 milj. kr. I statsbudgetenunderskattades kostnaderna för lokaliseringsbidrag, avskrivningslån ochsysselsättningsstöd. Räntorna påstatsskulden beräknas uppgå till 45600 milj. kr. under /83. Det är 6800 milj. kr. mer änberäkningen i statsbudgeten. Ökningen beror bl.a. på devalveringen avden svenska kronan () och etthögre budgetunderskott än vad som anges i statsbudgeten. 1982/83:100 6 Anslagsbehållningarnaberäknas uppgå till 19273 milj. kr. vid budgetårets slut (bilaga4). Det är enminskning med 403 milj. kr. jämfört med behållningarna vid böijan avbudgetåret. Förändringar avanslagsbehållningar (milj. Anslag Ökning(4-) Minskning (-) Bidrag till intemationella biståndsprogram 4-187 Drift av statliga vägar 4-164 Byggande av statliga vägar 4-289 Särskilda investeringar i teleanläggningar 4-192 Sysselsättningsskapandeåtgärder 4-621 Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. -200 Tillskott av medel till för nedläggning av (1981/82) -336 Kapitaltillskott till (1981/82) -300 Bidrag tillSvenska för vissa utvecklingskostnader(1980/81) -440 Avskrivningslån till varvsindustrin m.m. (1980/81) -463 Lån fill för strukturändamål (1980/81) -100 Lån till (1981/82) -150 Program för utökadprospektering m.m. 4-240 Stöd tillåtgärder i samband med upphandling De största förändringarnaav anslagsbehållningarna hänför sig till utrikes-, kommunikations-,arbetsmarknads-, bostads- och industridepartementen. UtrikesdepartementetsanslagsbehåUningar beräknas öka med 497 milj. kr. till 4476 milj. kr. Av ökningen hänför sig 187 milj. kr. till anslaget bidragtill internationella biståndsprogram och 320 milj. kr. till anslaget bilateraltutvecklingssamarbete. För det sistnämnda anslaget beror ökningen främst pålägre kreditgivning till andra länder än programländer än vad som anvisas istatsbudgeten. Kommunikationsdepartementetsanslagsbehållningar beräknas öka med 547 milj. kr. till 3930 milj. kr. I statsbudgeten för /83 anvisas 3 171 milj.kr. för drift av statliga vägar. Förbrukningen beräknas nu tUl 3007 milj. kr.varvid behållningen på anslaget ökar med 164 milj. kr. För byggande av stafligavägar anvisas 900 milj. kr. Med stöd av finansfullmakten harregeringen anvisat ytterligare 917 milj. kr. för ändamålet.Anslagsbelastningen beräknas bli 1528 milj. kr. Detta innebär attanslagsbehållningen ökar med 289 milj. kr. till 1 078 milj. kr. Regeringenföreslår att 268 milj. kr. anvisas i tilläggsbudget I för särskildaväginvesteringar (prop. 1982/83:50). Av beloppet beräknas 20 Bilaga 1.3 : Budgetutfallet /83 7 betalas ut under budgetåret. Därmed blir anslagsbehållningen248 milj.kr. vid budgetårets slut. För anslaget teleanläggningar anvisas 1438 milj. kr. istatsbudgeten och 48 milj. kr. med stöd av finansfullmakten. Vid ingången avbudgetåret var reservationsmedelsbehållningen 166 milj. kr. Ingen behållningväntas på anslaget vid budgetårets slut. Regeringen föreslår vidare att 220milj. anvisas i tilläggsbudget I för särskilda investeringar iteleanläggningar (prop. 1982/83:50). Utbetalningarna beräknas till 28 milj. kr.och behåUningen på anslaget fill 192 milj. kr. vid budgetårets slut. ArbetsmarknadsdepartementetsanslagsbehåUningar beräknas öka med 190 milj. kr. till 3 500 milj. kr. vid slutet /83. Behållningenpå anslaget för arbetsmarknadsutbildning beräknas minska med 295 milj. kr. Det beror på att 295 milj. kr. av deningående reservationen får tas ianspråk för alt dels läcka kvarvarande utgifter från /82, delstäcka ökade kostnader för fler deltagare i arbetsmarknadsutbildningen. För /83 har anvisat3449 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder. Regeringen har med stödav finansfullmakten anvisat ytterligare 430 milj. kr. och därutöver föreslagitatt I 950 milj. kr. anvisas itilläggsbudget I (prop. 1982/83:50). Anslagsförbrukningen beräknas till 5208 milj. kr. Därmed ökaranslagsbehållningen med 621 milj. kr. till 2692 milj. kr. Bostadsdepartementetsanslagsbehållningar beräknas uppgå till 922 milj. kr. vid budgetårets slut. Det innebar en minskning med 237 milj. kr. Avdetta belopp hänför sig 200 milj. kr. till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m. Industridepartementets behållningar beräknas minska med1 544 milj. kr. till 4569 milj. kr. I statsbudgelen för budgetåret1981/82 anvisades 672 milj. kr. somtillskott av medel till Svenska VarvAB för nedläggning av ÖresundsvarvetAB. Utbetalningarna uppgick till 336 milj. kr. under /82. /83 beräknas utbetalningarna till 336 milj. kr. I tUläggsbudget III för budgetåret1981/82 anvisades 300 milj. kr. somkapitaltillskott till StatsföretagAB för att stärka företagets likviditet. Beloppet har betalats ut under /83. Behållningarna på anslagen bidrag till för vissautvecklingskostnader och avskrivningslånlill varvsindustrin beräknas minskamed sammanlagt 903 milj. kr. Föranslagen lån till Svenskt StålAB för stmkturändamål och lån tillSSAB beräknas reservationsmedelsbehållningarna minska med sammanlagt 250 milj. kr. 1982/83:50 föreslås att 300milj. anvisas i tilläggsbudget I för ett program för utökad prospektering. Anslagsbehållningen vid budgetåretsslut beräknas till 240 milj. kr. Regeringen föreslår också att 700 milj. kr.anvisas för stöd till åtgärder isamband med upphandling inom energiområdet. Behållningen vid budgetåretsslut beräknas till 500 milj. kr. Prop.1982/83:100 8 Beräknaddisposition av rörliga krediter redovisas i bilaga 5. I statsbudgeten beräknadesdispositionen av rörliga krediter öka med 1 200 milj. kr. Det uteståendebeloppet på rörliga krediter beräknas nu uppgå till 3817 milj. kr. Det är en ökning med 1639 milj. kr. Det uteståendebeloppet vid budgetårets slut på rörliga kredit förabonnentutrustningar beräknas bli I 129 milj. kr. Det är en ökning med 579 milj. kr.Vid början av budgetåret var det utestående beloppet på statensjärnvägarsröriiga kredit 138 milj. kr. Det utestående beloppet vid budgetårets slutberäknas till 400 milj. kr. en ökning med 262 milj. kr. Vid budgetårets slut beräknar utnyttja 965 milj. kr.av den rörliga krediten för förluster på exportkreditgarantier. Vid budgetåretsingång var den utestående krediten 365 milj. kr. De kraftigt ökade förlusterna beror bl.a. på garantigivningenpä . Beslut i deltaärende har fattats av generaldirektören i närvaro av avdelningschefenSanell, revisionsdirektören , byrådirektören , föredragande, och försterevisorn . Bilaga 1.3 : Budgetutfallet /83 Statsbudgeten /83 (milj.kr.) beräknat utfall och statsbudget 2000Inkomster av statens verksamhet 3000Inkomster av försåld egendom Differensberäknat utfall och anvisat I Kunglhov- och slottsstaterna XVI och dess verkm.m. XVII Räntor på statsskuldenm.m. [I Ändrad disposition avrörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 38 800 1 . -2000 4- 439 -1561 -1-6416 Beräkning avstatsbudgetens inkomster under /83 (miy.kr.) beräknat utfall och statsbudget . 1111Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse 1121 Juridiska personers skatt på och rörelse 1131ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse 1211 Folkpensionsavgift 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1231 Barnomsorgsavgift 1311 Skögsvårdsavgifter 1321 Fysiska personersförmögenhetsskatt 1331 Arvsskatt 1411 Mervärdeskatt 1423 Försäljningsskatt påmotor fordon 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1428Energiskatt 1431 Särskild avgift föroljeprodukter 1434 Skatt pä viss elektrisk kraft 1442 Systembolaget ABs inlevererade överskott 2117Domänverkets inlevererade över skott 2214 Överskott påbyggnadsstyrelsens fastighetsförvaltning 2332Ränteinkomster på lån för bostads byggande 2371 Räntor pä beredskapslagringoch förrådsanläggningar 2396 Ränteinkomster pådet av förvaltade kapitalet 2811Övriga inkomster av statens verksamhet 4212Återbetalning av lån för bostadsbyggande 5116 Statens vattenfallsverks avskrivningar 5144 Avskrivningar påförrädsanläggningar för ekonomiskt försvar Bilaga 1.3 : Budgetutfallet1982/83 Förslags- och obetecknade anslag under budgetåret1982/83 (milj. VI G VIII D D F G G C Bidrag lill kommunala bostadstillägg till Bidrag till driften av förskolor och fritidshem 2 Ersättningtill postverket för befordran av kommunema m.m. 12 Täckning av merkostnader förlöner och Bidrag till driften av grundskolor m.m. Bidrag till vuxenutbildning m.m, Prisreglerande åtgärder på jordbrukels område 2 Åtgärder förflyktingar 4 Räntebidrag m.m. 8 Vissbostadsförbättringsverksamhet m.m. 1 Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 6 Räntestöd tillvarvsindustrin Räntor på statsskulden m.m. beräknat utfall och anvisat Beräknade förändringar avanslagsbehållningar på reservationsanslag under /83 (miy. Ökning (4-) 10 Byggnadsarbetenför polisväsendet 6 Byggnadsarbeten för domstolsväsendet 8 Byggnadsarbeten för kriminalvården 1 Bidragtill internafionella biståndsprogram 3 Driftav statliga vägar 4 Byggandeav statliga vägar 5 Bidrag till byggande av kommunala vägar 12 Åtgärder mot eftersattvägunderhåll 1977/78 B 10 Byggande avmellanriksvägen D 5 Särskilda investeringarvid Bidrag till vissa transporter på malmbananSjöfartsmateriel m.m. Särskilda investeringar för postverket Teleanläggningar Särskildainvesteringar i teleanläggningar 19 Åtgärder för att främja investeringar och utvecklingsarbete i kollekfivtrafiken 1979/80 I C 3 Särskilda investeringar ijärnvägsan- VIII E 2 Byggnadsarbeten för stafiig förvaltning IX I I Byggnadsarbeten inom utbildningsdepar- XII B 2 Arbetsmarknadsutbildning B 4 Sysselsättningsskapande åtgärder B 11 Särskilda sysselsättningsskapande åtgärder i Norrbottenslän /81 B 12 Län till för vissa investeringar C 3Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och XIII B 9 Bidragtill förbättring av boendemiljön B 17 Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. B Åtgärder i bostadsområden med stor andel XIV B 3 Bidrag till regionala utvecklings- C 2 Regionalpolitisktstöd: Lokaliseringslän C 5 Åtgärder för ökadsysselsättning i C 5 Bidrag tillsysselsättningsätgärder inom varvsregionerna D 8 Program för utökad prospektering m.m. E 11 Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m.m. E Stöd till utbyggnad avdistributionsan- Bilaga 1.3 : Budgetutfallet /83 13 Reservation Reservation Ökning (4-) Minskning (-) E Stöd till åtgärder isamband med upphandling inom energiområdet - 500 4-500 E 6 Energibesparande åtgärder inom näringslivetm.m. F 21 Lån tiU 1981/82 G 8Tillskott av medel till för nedläggning avÖresundsvarvet 1981/82 G 15 Län till 1981/82 G 19 Kapitaltillskott till Statsföretag AB1980/81 G 7 Medelstillskott till Svenska Varv AB1980/81 G 8 Bidrag till för vissa G 10 Medelstillskolt för Kariskronavarvet AB1980/81 G 12 Avskrivningslän till varvsindustrin m m1980/81 G 14 Lån till för rekonstruktionsändamäl 87 38 - 49 1980/81 G 15 Lån till för strukturändamål 146 46 -100 1980/81 C 20 Tillskoll av medel tillKariskronavarvet AB för sysselsättningsfrämjande åtgärder 94 19 - 75 1978/79 V 23 Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån inom varvsregionerna 233 203 - 30 Övriga 3349 3209 -140 Summa 19676 19 273 -403 Beräknad disposition av rörliga krediter utvecklingen m. m. Bilaga 1.4 Den statsfinansiella utvecklingen 1/-1 f* M ' 1- öv m >/-i s|-e-g.J2.i S a iS II II = II <£ si i Oil I M.§'B (/) e 00 c rA Os r as oo o r-- ( O O O Ov t--. (N t-- o Ov r-i - £ tf-11/-, r o o o rj o r- Ti- rt o o'o o o t~- so oo o m \ (N os r.1 Tf -CJ- <- 9\ Os as «S \D 00 -o t: Ti- r- fS r-J r* 0\ '.o »o r- m >« m \0 N m r - ON os o Tf r* 'sO 00 00 Tf 00 r- 00 00 r n Tf m o 00oo rj oo m m o oo o N ri r r- »S C7\ o r*-|ON Tf o O Tf m On f* Tfoo t/ Tf r 00 o o o n oo ND m Tf »o oooo Tf ' m n un >o o Tf f* ON Tf r- r iy-1 r rj r* On Tf n O o o o m Tf ON o CT\ r*-i Tf - v© 00 rJ v£>''"I « ly-l Tf vD t/t (U "C '- c S u i: O O O O O n v~i r4 0\ m r r* Tf Ov oo r-i r- Tf ON f* ON (N vO 00 00 rJ rs Tf r-~ r-- Tf f* ON r-- v£) (-» o o o O Ov r«i rt Tf f*1 lO vO - O m r- NO r4 f* vOs \0 ' t--vo O ON r-- r- 1/3 cO . C 11 ca u H 09 1-H IO 00 oo m o 00 «/-i * ON 00 vo S « E «- ° t. .: " - 4 c/5 CO C E*j "f; CO o u .- -c oo Tf r*-i OO Tf (N tT r (N ri »o VI o r- r >/-i vo ON o f* r-- v-i r*i _: o b: * (/J C ;cO P CO O 00 Ö0=r t/1 3 u .5 _---------------- : .TJ > u -.= .S °« E 2 ;2 :i; = 5 i:: ;0 r O b. i_i ic o o "»J c E Bilaga 1.4 Den statsflnansiella utvecklingen 3:« -n2 J u Uh c- u D. (/) t/i "O '(N r~-ooovo 00(N»OO0N>/-iOTf (N 00 o _ _ . . _ Tf(NW-lO\NOTfTf - - »Al 00 m r-NDTfTfoor*f*~i O nD \0 00 --oroo-r--»o m Tf (N vo n 00 o Tf IO On o nOvO »n VO oo00 + 1 + 1 + 1 rnr*-iTfNO(ONvOTf 00 vo (1vO 00 Tf vO f* r-- Tf ly-1 (NfSr*vOfrTfvCi - - Tf m NOooTf 'i-or--r--TffNooO\Or'if*i vo On m fN O o r-- + 1 + + I + + I c E Vt u °1 2 .2 O v£>oomoor~-oovovoOCOO vovor-r-vo Or-~m -oor 00(NW-i\000000 V-iOfN-O-OvOv "-r--»/i or-Tfvo ++ + I + + + + U 00 c/5 1013 C axi o c/3 o.= r-iOTfTfOvr-r- mo'Ovo vo r-i r-i r-i Tf ly-i Tf r r- fTfinvooooiooo Tfrimr*»omr«mvCiv-r~~>ri--vovo *Nvot-ivD»orJr r-i-rNfsnr-i' ooor--Tfo*oooo - fN Tf m IO r' or rj o »o (N (N vO o VI "- vo - fN -*fN + 1 + 11 g 00 tf) K XJ oft. r-Ov r*vOOv r* fN o»o»nooov-, o Tf00r--O>/-iirfNO u co A OCO .u r" CO . *- in 00 tf5 wg-x) O «2 o- OOfNW-00(NOOr--Tf ONr--OOOOr*000 vOOOfNfNONOOr-Or*-v-iNOoOO r- TfTfTfooomov h-Tfr fN fOvOONONfN - - V-1 OOOOOvOOOOOvO 00«OTf(0000vO00 .« .M _4 ri r oo»oooooooor-- -if*fNf*rnOvO -fN m wn vO vO > (/) Xi 00 °2v-ivor--oooNO fN Tfi/ivoroöovö 'Cwop-fiovorooavo r--r--r--r--r-r--oooo.irT33=f~--r---r---r---r--r--oooo Remissyttrandena över 1982års långtidsutredning 1 december 1980publicerades långtidsutredning, LU 80 (SOU 1980:52). En avstämning av1980 års långtidsutredning - Tillväxt eller stagnation? (SOU 1982:14) -publicerades . Den kallas här långtidsutredning (LU 82).Avstämningen har remissbehandlats och en förteckning över de myndigheter ochorganisationer m.m. som inkommit med yttranden anges i ett appendix till dennabilaga. I det följande presenteras ett sammandrag av utredningen tillsammansmed en sammanfattning av remissyttrandena. LU 82 var delvis av annankaraktär än raden av tidigare långtidsutredningar. Syftet med avstämningen varatt granska och analysera kalkylerna i LU 80 i ljuset av de senaste årensutveckling samt att mot denna bakgrund göra nya bedömningar av den svenskaekonomins utveckling . Med tanke på den korta tid som förflutitsedan publiceringen av LU 80 koncentrerades avstämningen endast på vissacentrala problem i den ekonomiska utvecklingen. Utredningen var inteheltäckande i och med att nya sektorstudier inte utarbetades för olikadelområden av samhällsekonomin. Beräkningarna utfördes vidare på en meraaggregerad nivå än i LU80. Dessa förhållanden göratt man bör behandla LU 80 och LU 82 i ett sammanhang beaktande denfaktiska ekonomiska utvecklingen av LU 80:s kalkylperiod.Innan LU 82 och remissyttranden över denna behandlas ges därför först en kortsammanfattning av de centrala resultaten i LU 80 (avsnitt 2) samt en genomgångav den ekonomiska utvecklingen (avsnitt 3). Sedan behandlas LU 82 ochremissyttrandena (avsnitt 4). LU 80 behandlade i förstahand den ekonomiska utvecklingen . Ett relativt stortutrymme ägnades åt att beskriva bakgrunden och karaktären av de rådandebalansbristerna i svensk ekonomi. Man konstaterade att utvecklingen under1970-talet i många avseenden inneburit markanta trendbrott i förhållande tilltidigare år. I stor utsträckning sammanhängde detta med den ökadeinstabiliteten i den internationella utvecklingen. I blev tendensentill en bestående nedgång i industrisektorn alltmer tydlig. Tillväxten ilandets totala produktion blev också svag under 1 1982/83.1samt. 1982/83:100 Bilaga 1.5 långtidsutredning 2 Resursutrymmet minskadeytterligare genom den försämring i vårt bytesförhållande som oljeprishöjningarnamedförde. Den svaga resurstillväxten motsvarades emellertid inte av en nedgång ivår inhemskakonsumtion. I stället motsvarades den av en nedgång i investeringarna samt av enallvariig försämring av bytesbalansen. Den ekonomiskapolitiken hade lyckats upprätthålla den fulla sysselsättningen. Men dettahade krävt stora och växande ansträngningar. Vikande internationell efterfråganoch minskad efterfrågan från investeringssidan hade fått ersättas med efterfrågestimulans från denoffentliga sektorn, vilket ökat såväl deoffentliga utgifterna som underskotten i den offentliga sektorn och ibytesbalansen. LU 80 såg det som enhuvuduppgift att ange en väg till balans i den svenska ekonomin.