prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Utifrån ytterligareanalyser av intervjuresultaten planerar SCB att ge ut en rapport omsysselsättning bland kvinnor i barnafödande åldrar, en rapport ombarnfamiljernas situation och föräldraskapets villkor samt en rapport ompreventionsfrägor. I det fortsatta arbetet avser SCB dessutom att göra enenkätundersökning bland män. Pä grundval av förslagfrån barnomsorgsgruppen (S 1973:07) har godkänt allmänna riktlinjerför en allmän föräldrautbildning kring barnets födelse. Denna genomförssuccessivt i landstingens regi . I betänkande (SOU 1980:27) Barnoch Vuxna, har barnomsorgsgruppen behandlat frågan om föräldrautbildning underförskole- och skolåldrarna samt föräldrautbildning som når alla i samhället.Betänkandet har remissbehandlats. I samband medutredningsarbetet har startats olika försök i kommuner och landsting för attpraktiskt pröva föräldrautbildningens innehåll, utformning och organisation.Försöksverksamheten stöds genom bidrag från allmänna arvsfonden och bedrivsinom olika studieförbund, mödrahälsovården, BB, barnhälsovården, förskolan ochskolan. har haftregeringens uppdrag att utarbeta närmare förslag om hur föräldrautbildningenskulle kunna göras tillgänglig för invandrarföräldrar. harunder redovisat sina uppdrag i rapporten i ettmångkulturellt samhälle. Som ett led igenomförandelav en allmän föräldrautbildning har haft iuppdrag att i samarbete med . , och handikapporganisationerna utforma förslag till rufiner förden första informationen till föräldrar som fått barn med handikapp. Rådet hari till regeringen överlämnat en rapport. Materialet avses bl.a.kunna utnyttjas i såväl grundutbildning som fortbildning. inrättadesden som ett självständigt centralt organ med uppgift att samordn afrågor som rör barns miljö och barnsäkerhet. Rådet har bl.a. bildat enreferensgrupp för barnsäkerhetsfrågor för att få en samordning av insatsernainom barnsäkerhetsområdet. Vidare har informationsmaterial m.m. utarbetatsrörande barn och trafik, miljö- och lekmaterial i förskolan, barns utemiljö,barnavårdscentralernas väntrum samt barn och samhällsplanering. Rådet har ävenpåbörjat en kartläggning 1982/83:100 Bilaga 7 83 av den forskning som bedrivs i barnmiljö- ochbarnsäkerhetsfrågor. förinternationella adoptionsfrågor () inrättades som en självständig centralmyndighet . Nämnden övertog därvid de uppgifter som tidigarehandlagts av adoplionsfrägor, dvs.att underlätta adoption i av utländska barn samt att utöva tillsyn överoch informera om verksamheten. Vidare överlog nämndenfrän uppgiften att auktorisera ideella organisafioner somarbetar med internationella adoptionsfrågor samt frågan om prövning ochgodkännande av utländska beslut om adoption. finns sju ideellaorganisationer som har auktorisation att bistå vid internationell adoption. Deorganisationer som erhållit auktorisafion kan efter beslut av beviljasstatsbidrag. Drygt 5 000 svenskafamiljer har medgivande från socialnämnd att ta emot barn för adoption. Sedanbörjan av har det kommit sammanlagt ca 20 000 barn från ett 30-talolika länder utanför fill för adoption. De flesta barnen harkommit från och . harmellan 1 500 och 1 700 barn kommit till . av antaletbarn som kommit till för adoption har förmedlats utanhjälp av de auktoriserade ideella organisationerna. Under första halvåret 1982var andelen . träddelagen om internationell adopfionshjälp i kraft. Syftet med lagen var bl.a. attdels kanalisera förmedlingsverksamheten till organisationer som står underoffentlig insyn och kontroll, dels ge ökade möjligheter till information ochbistånd så att antalet enskilda som på egen hand söker barn utomlandsbegränsas. Andelen adoptioner somsker utan medverkan av auktoriserade organisationer har minskat menfortfarande utnyttjar många svenska familjer enskilda kontakter i utlandet istället för en auktoriserad organisation. I den mån den enskilda kontakten iutlandet inte är mycket tillförlitlig kan detta innebära risker. har i enframställning till uppmärksammat dessa problem och därvidföreslagit att de enskilda adoptionerna bör regleras. Denna framställningbehöver emellertid bli föremål för ytterligare överväganden innan ställning kantas till förslaget. , Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem 3 723 291 868 3 250 000 000 4 930 000 000 Från anslaget utgärstatsbidrag till driften av förskolor och fritidshem. Bidraget räknas årligenupp med hänsyn till den genomsnittliga löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst. har bidragsbeloppet före slutlig uppräkningfastställts till . för platser i daghem. 1982/83:100 Bilaga 7 84 fritidshem utgår driftbidrag med hälften avdetta belopp. I bidragsbeloppet har beaktats behov av extra insatser för barnmed behov av särskilda stödåtgärder. Bidrag utgär för platseri daghem för barn under skolåldern under förutsättning att minst tvåtredjedelar av antalet platser i kommunen som helhet utnyttjas för barnomsorgminst per barn och dag samt att avdelningen hålls öppen minst 7 timmarper dag. För omsorg av barn i skolåldern utgår driftbidrag till plats iavdelning i fritidshem som hålls öppen minst . Driftbidraget utgår förkalenderår och utbetalas i förskott med en fjärdedel av bidragsbeloppet ivardera april, under bidragsåret. Resterande fjärdedelutbetalas påföljande år. Slutavräkning sker i april året efterbidragsåret. Reglering av bidragsbeloppen enligt index sker vid slutbetalning. Bidragssystemetfinansieras genom en socialavgift. Avgiften är av det löneunderlag somgäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i förordningen (1976:396) om statsbidrag till förskolor och fritidshemsamt i förordningen (1982:170) om anpassning av statsbidrag till daghem m.m.med hänsyn till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst vidslutavräkning för m.m. beräknarmedelsbehovet enligt det av beslutade nyastatsbidragssyslemet för /84 utifrån en preliminärsammanställning av kommunernas barnomsorgsplaner för samtbl.a. Svenska kommunförbundets driftkostnadskalkyler. anser detangeläget att betona det stora behovet av att fortsätta bygga ut barnomsorgenpå ett sådant sätt att kvaliteten i de olika verksamheterna inte åsidosätts.Styrelsen kommer att ingående följa och analyserabarnomsorgens utbyggnad och resursutnyttjande. Styrelsen redovisade i maj 1982på regeringens uppdrag en utvecklingsplan för barnomsorgen. Med hänsyn till attsocialstyrelsen är central tillsynsmyndighet för förskolan föreslår styrelsenatt anslaget för förskolekonsulenterna för synskadade barn förs över frånutbildningsdepartementet till huvudtitel. Vidare påpekasatt ansvarsfördelningen för hörselskadade och döva barns förskolevistelse äroklar, detsamma gäller även ansvarsfördelningen när det gäller talvård för förskolebarn. beräknarsina kostnader för fortbildning av personal inom barnomsorgen till 1,54milj.kr. beräknardet totala medelsbehovet för /84 tiU 5 757,8 milj.kr. 1982/83:100 Bilaga 7 85 beslutadenyligen att upphäva sitt tidigare beslut om ett nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen (Prop. 1982/83:55, SoU 12, rskr 100). Deltainnebär att förordningen (1976:396) om statsbidrag till daghem och fritidshemgäller även . Inom socialdepartementetpågår arbetet med att utforma ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen.Samtidigt fortsätter i enlighet med beslut (SoU 1981/82:1) arbetetmed en plan för den framtida barnomsorgsverksamheten. Jag avser att efteröverläggningar med om dessa frågor återkomma tillregeringen med förslag om proposition till . Socialstyrelsenfortsätter sitt arbete med att utveckla innehållet i barnomsorgen i enlighetmed den redovisning som skett i en skrivelse till (1982/83:34).Likaså fortsätter arbetet med de uppdrag som erhöll medanledning av beslut om barnomsorgen (SoU 1981/82:1, rskr 38) och sombl.a. innebar att i samråd med skullesammanställa erfarenheter och finna modeller för verksamheten inom helabarnomsorgen som är anpassade till morgondagens behov av en god barnomsorg. Jagvill även informera om att inom pågår ett arbete med attbl.a. redovisa den forskning om barnomsorg som pågår inom högskolans ram. Fortbildning av personalinom barnomsorgen genomförs i samverkan mellan , kommunerna ochpersonalorganisationerna. har därvid planerande ochövergripande uppgifter. I dessa uppgifter ingår att tillsammans medkommunförbundet och i samråd med personalorganisationerna utveckla metoder ochinnehåll i en lokal allmän fortbildningsverksamhet samt att utformautbildningen av lokala studievägledare. I samarbete med nämnda organ skallvidare framställa lämpligt material samt följa och utvärderaverksamheten. För denna verksamhet hos beräknar jag för nästabudgetår 1,5 milj. kr. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill 4 930 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag Ulldriften avförskolor och fritidshem för /84 anvisa ettförslagsanslag av 4 . Bidrag till hemspråksträning i förskolan 1981/82 Utgift 24 631012 1982/83 Anslag 31000 000 1983/84 Förslag 34200 000 1982/83:100 Bilaga 7 86 Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader förhemspråksträning för invandrarbarn. Statsbidraget räknas upp med hänsyntill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. harbidragsbeloppet före slutlig uppräkning fastställts till 2 875 kr.Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1977:628) om statsbidrag tillhemspråksträning i förskolan samt förordningen (1982:170) om anpassning avstatsbidrag till daghem m.m. med hänsyn fill löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst vid slutavräkning för är 1981 m.m. anser attbidraget till hemspråksträning förförskolebarn bör utgä oberoende av barnens ålder. Styrelsen anser vidareatt frågan om behovet av information och åtgärder som befrämjar produktionen avförskolematerial för olika minoritetsgrupper bör ges ökad uppmärksamhet ochbättre resurser. ochsocialstyrelsen har i en skrivelse till regeringen -med anledning av rapportenInvandring och ekonomi - pekat på behovet av atl barnomsorgen anpassasfill olika-invandrargruppers behov. Hemspråkslräningen framhålls därvid som ettviktigt medel för detta. Det totala medelsbehovetberäknas fill 38,6 milj. kr. för /84. Enligt socialtjänstlagenhar kommunerna ansvar för att dels alla sexåringar anvisas plats i förskola,dels barn, som av fysiska, psykiska, eller andra skäl behöver särskilt stöd isin utveckling, anvisas plats i förskola tidigare än det år då barnet . Förskolan har därigenom ett ansvar för bl.a. invandrarbarnens språkligautveckling. Statsbidrag tillkostnader för hemspråksträning för sexåringar inom den kommunala barnomsorgeninfördes . utvidgades bidraget till att omfattaäven femåringar. Som jag nämnt iavsnittsinledningen är jag f.n. inte beredd att föreslå några förändringarbeträffande statsbidraget fill hemspråkslräning i förskolan. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill 34,2 milj. kr. Jag hemställer att regeringeia föreslårriksdagen atl till Bidrag Ullhemspråksträning i förskolan för /84 anvisa ett förslagsanslagav . Bidrag till kommunala faimiljedaghem 1 240 000 000 1 390 000 000 1982/83:100 Bilaga 7 87 Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader förkommunala familjedaghem. Statsbidrag utgår av kommunensbruttokostnader för lön, sociala förmåner och omkostnadsersättning tilldagbarnvårdare. Samma bidrag utgår också för kommunens kostnader förföreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och deras familjemedlemmar.Därutöver utgår ett grundbelopp för förskolebarn som vistas minst sju timmarper dag i familjedaghem. Grundbeloppet skall räknas upp med hänsyn lilllöneutvecklingen för offentligt anställda. har bidragsbeloppet föreslutlig uppräkning fastställts till . För förskolebarn som vistas mindre än ifamiljedaghem och för skolbarn utgår halvt grundbelopp, dvs. Statsbidraget utgår iefterskott för kalenderår. Anslaget för /84 avser alltså bidragför verksamhet under . Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelsen (1968:236) om statsbidrag till familjedaghemsverksamhet(ändrad senast 1976:397) samt förordningen (1982:170) om anpassning avstatsbidrag till daghem m.m. med hänsyn till löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst vid slutavräkning för m.m. beräknarmedelsbehovet enligt det av beslutade nyastatsbidragssystemet. Medelsbehovet för familjedaghem ingår i det underanslaget . redovisade medelsbehovet. Jag har i avsnittsinledningen redogjort förriksdagens beslut angående statsbidrag fill barnomsorgen. beslutinnebär att kungörelsen (1968:236) om statsbidrag till kommunalfamiljedaghemsverksamhet skall gälla även för . Jag beräknaranslagsbehovet för nästa budgetår till 1 390 milj.kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag tillkommunala familjedaghem för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 2 690 049 1982/83 Anslag 2 621000 1983/84 Förslag 2 793 000 , sominrättades , är en central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt handlägga frågor rörande barns miljö och barns 1982/83:100 Bilaga 7 88 Rådet har övertagii; de uppgifter somtidigare handlagts av lekmiljöråd. 1 barnmiljörådetsuppgifter ingår att verka för förbättringar i barns miljö, med särskild tonviktpå lekmiljö, och för en ökad säkerhet bland barn och ungdom. Instruktion förbarnmiljörådet framgår av särskild förordning (1980:572). leds av en styrelse bestående av enordförande och tio övriga ledamöter. I styrelsen, som utses av regeringen,ingår ledamöter med anknytning bl.a. till , ,, , statens planverk och . Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Lokalkostnader (1 472 000) ( + 322 000) + 83 000 (-13 000) + 89 000 Sedan omorganisationentill egen myndighet har barnmiljörådet fått en betydande ökning av sinaarbetsuppgifter såväl vad gäller verksamhet som administration. Därtill kommetett från både privatpersoner och myndigheter/organisationer ökande intresseför miljö- och säkerhetsfrågor för barn. För /82har barnmiljörådet redovisat en resultatanalys. Av denna framgår att rådetkunnat satsa på information genom skrifter, konferenser, utställningar, seminarierm.m. i frågor rörande barn och trafik, barnolycksfall, barns säkerhet och barnsmiljö i samarbete med kommunala och statliga organ samt olika organisationer.Rådet medverkar också i ett samarbete med de övriga nordiska länderna ibarnsäkerhetsfrågor. För atttillfredsställande svara mot de krav som ställs på rådet anser rädet att dessinformationsanslag bör förstärkas. Rädet vill bl.a. inrikta sinainformationsinsatser på frågor som gäller invandrarbarnens situation och påmaterial till invandrarföräldrar om barnsäkerhet. Rådet planerar även att föraut information om olycksfallsrisker för barn mellan samt attutveckla sitt arbete med frågor kring barn och kultur. Pris- och löneomräkning + . 1982/83:100 Bilaga 7 89 Den besparing sombarnmiljörådet redovisat enligt det obligatoriska huvudförslaget innebär enminskning av verksamheten motsvarande . Detta alternativ är svårt attgenomföra för en liten myndighet som barnmiljörådet och skulle främst drabbarådets utåtriktade verksamhet. Medel begärs för entjänst med uppgift att handlägga frågor rörande samordning av befintligforskning inom barnmiljöområdet (+132 500 kr. För att kunna rekryteravikarier i samband rned långtidssjukskrivning och graviditetsledighet begärsmedel för vikariats- och övertidstillägg (+177 000 kr. Med hänsyn tillfaktiskt utfall /82 förutses ökade kostnader för expenser, för lokaler och för utrikes resor (+ . För utvidgad informationi barnsäkerhets- och barnmiljöfrågor begärs ytterligare medel (+ . Med utgångspunkt i huvudförslaget och medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetårtill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Barnmitjörådeiför /84 anvisa ett förslagsanslag av . F 5, för internationellaadoptionsfrågor 1981/82 Utgift 2993 816 1982/83 Anslag 3092 000 1983/84 Förslag 3152 000 förinternationella adoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighet medansvar för information, tillsyn ochkontroll i frågor rörande internationella adoptioner. Nämnden, som inrättadesden , har övertagit de uppgifter som tidigare handlagts avsocialstyrelsens adoptionsfrågor. från övertagit frågor rörande godkännande av utländskabeslut om adoption (SFS 1976:834 ändrad 1981:674) samt frågor rörandeauktorisation av organisationer för internationell adopfionshjälp (SFS1979:552 ändrad 1981:580). Efter ansökan ochsärskild prövning kan ge auktorisation till ideella organisationer somavser arbeta med internationell adoptionshjälp. beslutar också otnfördelningen av statsbidrag till sådana organisationer. Nämnden består av nio ledamöter, som förordnasav regeringen. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 idring 198.3/84 (därav lönekostnader) (1458 000) (+278 500) (+ 37 000) Omorganisationen av NIAtill egen myndighet har inneburit ökade arbetsuppgifterspeciellt beträffande personal- och ekonomiadministration. Antaletauktoriserade organisationer har ökat, vilket inneburit en ökadarbetsbelastning för . Vidare kräver det förhållandevis storaantalet privata adoptioner stora insatser från kansliet bl.a. genom fortlöpandekontroll i kontakt med kommunerna och genom telefonrådgivning till enskilda. Pris-och löneomräkning + . Den besparing somredovisats enligt det obligatoriska huvudförslaget innebär en minskning avnämndens verksamhet motsvarande . Vissa delar av nämndens verksamhetmåste därvid bli åsidosatta. Nämnden har redan med de medel som tilldelats för1982/83 svårt att kunna fullfölja sina uppgifter enligt sin instruktion. Medel begärs förvikariats- och semestertillägg (+ .) på grund av attarbetsbelastningen ökat vid nämndens kansli. För bl.a. inhämtande averforderliga expertutlåtanden i enskilda ärenden, ersättning för förloradarbetsinkomst för nämndledamot, anordnande av särskilda konferenser,utbildning av kanslipersonal i personal- och ekonomiadministrativa frågor samlför nya kontorsmaskiner önskas extra medel (+ ). För bidrag tillauktoriserade organisationer för internationell adoptionshjälp begärs extramedel på grund av auktorisation av tvä nya organisationer (+ . Med utgångspunkt ihuvudförslaget och med hänvisning till sammanställningen beräknar jag inedelsbehcvet för nästa budgetår för nämndens 1982/83:100 Bilaga7 91 verksamhet och för bidrag till auktoriseradeorganisationer för,internationell adoptionshjälp fill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens nämndför inlernalionella adoplionsfrägor för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 92 Omsorg om äldre och handikappade De övergripande målen försocialpolitiken är gemensamma för alla medborgare. Samhällets insatser föräldre och handikappade skall främja deras ekonomiska och sociala trygghet samtgöra det möjligt för dem att aktivt deltaga i samhällslivet. I detta syfte harsamhället byggt upp omfattande anordningar för omsorg om äldre ochhandikappade. Insatseviiaspänner över snart sagt alla områden av samhällslivet.Såväl staten ;;otn landstingen och kommunerna är engagerade i arbetet. Statensinsatser finansieras från ett stort antal anslag under flera huvudtitlar. Bland äldre människorfinns det både relativt sett och i absoluta tal många fler handikappade änbland yngre. De flesta synskadade, hörselskadade, vuxendöva och rörelsehindradeär . Äldre människor behöver inte automatiskt samhälletssärskilda stöd för att leva och verka under trygga förhållanden, utan därföratt deras funktioner ofta sätts ner med stigande ålder. Den verksamhet somfinansieras från anslag under detta avsnitt riktar sig till både äldre ochhandikappade. Något utrymme för kostnadskrävande reformer finns inte förnärvarande. Arbetet med att fullföljade politiska tnålen inom äldreområdet påverkas av den förväntadebefolkningsutvecklingen. Antalet personer i åldern och däröver har i detnärmaste fördubblats . Ålderspensionärerna utgör nuöver 1,4 miljoner eller av befolkningen. Gruppen , som f.n. är knappt100 000 personer, beräknas öka med närmare 70 000 fram till sekelskiftet.Behovet av vård. omsorg och service är störst blanddessa äldre. Detta ställerökande krav på insatser. Hörnpelarna i en braäldreomsorg är ekonomisk trygghet, ändamålsenliga bostäder och personlig hjälp.De äldres ekonomiska trygghet har förbättrats på ett omvälvande sätt genompensionssystemet. Det är ett viktigtpolitiskt mål att de äldre skall ha ett eget boende och kunna bo kvar i sininvanda miljö. Detta program förutsätter att de erhåller vård, social omsorgoch service. Uppgifterna ankommer på landstingen och kommunerna. Staten deltari finansieringen genom omfattande specialdestinerade bidrag. Social hemltjälp ochfärdtjänst är viktiga medel för att förverkliga regeringens äldrepolitiska mäl.Staten stöder den kommunala hemhjälpen med ett bidrag, sorn utgör avkostnaderna. Bidraget infördes , och därefter har verkiiamhetenkunnat byggas ut kraftigt av koinniunerna. fick 80 000 äldre ochhandikappade hemhjälp, och nu 1982/83:100 Bilaga 7 93 är antalet ca 350 000. Antalet arbetstimmar harökat från 8 miljoner till 50 miljoner . Statsbidraget har ökat från 185milj. till 1 700 milj. kr. Den statsbidragsgrundandekommunala hemhjälpsverksamheten beräknas kosta drygt 4 800 milj. kr. harantalet heinhjälpstimmar varit nära nog oförändrat. Även barnfamiljer fårhemhjälp genom hemvårdar-och barnvårdarverksamhet. Denna verksamhet harminskat i omfattning. Hemhjälpen har utvecklatstill en mångskiftande, serviceinriktad socialtjänst. Exempel på nyareuppgifter är matdistribution, hår-och fotvård, snöröjning, verksamhet viddagcentraler och ledsagarhjälp. Kommunerna satsar också på områdesanknutenserviée, där de boende har tillgång till socialtjänst, fritidsverksamhet ochsjukvård. Det finns en strävan till ökat samarbete med hälso- och sjukvården.På fiera håll har vårdplaneringsgrupper bildats, där sjukvårds- ochhemhjälpspersonal ingår i syfte att samordna insatserna inom äldreomsorgen.Landstingens hemsjukvård har likaledes utvecklats i omfattning och kvalitet.Den utförs i allt högre grad av medicinsk personal i samarbete med kommunensheinhjälpspersonal. För att de äldre skallkunna erbjudas ett boende, som tillgodoser behov av mera omfattande personligomsorg, inrättar kommunerna bostäder med gemensam service. Genom om- ochtillbyggnad av ålderdomshem - vilka numera räknas sotn - kan en merindividuellt anpassad service erbjudas. Antalet lägenheter i egentligaservicehus är ca 24 000 och antalet platser i ålderdomshem ca 57 000.Kommunerna planerar att bygga ytterligare nära 12 000servicebostäder. Antalet platser i ålderdomshem beräknas minskanågot. Eftersom antalet personeri de äldsta grupperna fortsätter att öka, stiger också anspråken på öppnainsatser. Äldreberedningen (S 1981:01) har börjat ett arbete med attbedöma hur allt fler äldre skall erhålla behövlig service hemma och inteonödigtvis hänvisas till institutionellt boende. Beredningen gör därvid ocksåen översyn av inriktningen av statens finansiella stöd till omsorgen om äldre.Beredningen har avgivit betänkandet (Ds S 1982:4) Trygghetslarm -inte bara teknik. Vidare har beredningen svarat för det svenskaförberedelsearbetet och deltagit i FN:s rådgivande kommitté införvärldskonferensen om äldrefrågor i . Ett internationellthandlingsprogram i äldrefrågor antogs av konferensen. Äldreberedningenpublicerade i samband med konferensen rapporten (Ds S 1982:11) Bara någotäldre. Utvecklingsarbetet inomäldreomsorgen behöver främjas. Medel för ändamålet står till förfogande underanslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet.Äldreberedningen är beredningsorgan åt i frågor omfinansiering av sådan verksamhet. Pensionärsorganisationernaspelar en betydelsefull roll för inriktningen och utformningen av insatsernaför de äldre. Det är särskilt viktigt, att de förmedlar sin kunskap om äldressituation, problem och behov till statliga 1982/83:100 Bilaga 7 94 och kominunala organ. Genom pensionärsråd ikommunerna och förtroenderåd stärker de äldre sina möjligheter tillinflytande. Pensionärsorganisationerna gör dessutom stora insatser försysselsättnings- och kontaktverksamhet bland äldre.