prop · G60374 · 1982-12-31 00:00:00 — medredogörelse för verksamheten inom ; Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollredogörelse för verksamheten inom . 1 1982/83. 1982/83:74 2 Närvarande: statsminister , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, S. , , , B. , , ,, . Föredragande: statsrådet . Skrivelse till med redogörelse för verksamheteninom . I resolution 319 (1966) om förbindelserna med denationella parlamenten uppmanar regeringarnaatt lägga fram en rapport om verksamheten i inför sina parlament. Regeringen har lämnal sådanaredogörelser för (skr 1968:23, skr 1969:27, skr 1970:39, skr1971:119, skr 1972: 107, skr 1973:161, skr 1974:131, skr 1975/76:8, skr1975/76:141, skr 1977/78:6, skr 1978/79:17, skr 1979/80:21, skr 1980/81:7, skr1981/82:53). En redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder har utarbetats inom efter samråd medcheferna för justitie-, social-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-,bostads-, industri- och kommundepartemenlen. Redogörelsen bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Jag hemställer all regeringen till överlämnarden inom upprättade redogörelsen för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr.1982/83:74 3 Redogörelseför verksamheten inom ; Ministerkommitténhöll två möten , medan ställföreträdarna samlades tretton gånger.Till de senare har av praktiska skäl delegerats rätlen att behandla och fattabeslut i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde, när ministrarna inteär samlade. Femfackminislerkonferenser arrangerades inom . Sålundaavhölls en idroltsminislerkonferens i , kukurministerkonferensden 5-7 maj i , familjeministerkonferens i ,utbildningsministerkonferens i saml hälsovårdsmiriister-konferensi . Ordförandeskapet i ministerkommittén/slällförelrädarkommitténroterar halvårsvis i alfabetisk ordning mellan medlemsländerna. Under perioden 16oktober 1980 t. o. m. ministerkommitlémölel innehade Sverigeordförandeskapet. Såsom ministerkommitténs ordförande framträddeutrikesminister också vid parlamentariska församlingens januarisession1981. Han presenterade därvid ministerkommitténs rapport, höll elt anförandeäven i sin egenskap av svensk utrikesminister (jft redogörelse /81:18 frånden svenska delegationen vid ) samtbesvarade ell tjugotal frågor från för-samlingsledamölerna. gjordeutrikesministern motsvarande framträdande under församlingens majsession. Europarådetsbudget uppgick till ca . bidrag vartotalt 9968000 FF, vari ingick bl. a. amortering på den nya Europarådsbyggnadenmed I milj. FF, bidrag till Europeiska farmako-pén med 240000 FF, och bidrag lillEuropeiska ungdomsfonden med 340000 FF. Europarådets68;e minislerkommitlémöte hölls i . Mötet skulleegentligen ha letts av utrikesminister . Då denne p. g. a.regeringskrisen i Syerige emellertid nödgats avstå överlog i stället schweiziskeutrikesministern ordförandeskapet. Genomdet attentat mot påven som just ägl rum omkastades mötels dagordning. Somförsta punkt uppfördes kampen mol terrorismen, som blev föremål för en livligoch engagerad debatt. Enighet rådde, all enda Skr.1982/83:74 4 utvägen i kampen mot terrorismen var ökat internationelltsamarbete; ställföreträdarna fick i uppdrag all i brådskande ordning studerakonkreta åtgärder i syfte att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna på dettaområde. Dagordningen omfattade i övrigt Konferensen om säkerhetoch samarbete i (ESK), framsteg i det europeiska samarbetet, FN-frågorsamt lägel i Turkiel. I diskussionen om ESK rådde bred enighet om viklen av att ESK-processenvidmakthölls. Man mäste visa fortsatt tålamod och göra ytteriigareansträngningar för alt åstadkomma etl substantiellt och balanseratslutdokument. Debatten om läget i Turkiel inleddes av den turkiskeutrikesministern , som gav en längre redogörelse för de framsteg mililärregimenansäg sig ha åstadkommit för alt skydda de turkiska medborgarnas liv ochsäkerhet. Han upprepade regimens bestämda avsikt att så snart som möjligtåtergå till demokratiska förhållanden. Medan under del närmast föregående ministermölelendasi kommenterat lägel i Turkiel dellog också flera andraländer i diskussionen. , och uttryckte alla förhoppningom snar återgång till demokrati i Turkiel och iakttagande av respekten för demänskliga rättigheterna. underströk framförallt viklen av att de lagarmilitärregeringen inför inte har sådan karaktär alt de urholkar den blivandedemokratin. , och uttrycktesitt förtroende för mililärregimens vilja alt verkligen återinföra demokrati ilandet. Vid mötet antog ministerkommittén också en deklaration omintolerans som etl hot mol demokratin. Ministrarna beslöt atl ökaansträngningarna, på nationell och internationell nivå, atl förhindra spridningav totalitära och rasisliska ideologier saml verka beslutsamt mot all slagsintolerans. I detta syfte skulle ell särskill handlingsprogram utarbetas somlog sikte på användning och stärkande av för ändamålet lämpliga rättsligamedel. Årets andra minislerkommitlémöte ägde rum i den19 november. Som ordförande fungerade även schweiziske utrikesministernPierre . Huvudämnen vid ministrarnas diskussioner var öst/väslrelationernainklusive ESK, framsteg i det europeiska samarbelel saml läget i Turkiel. Ifråga om ESK konstaterade talarna åter med beklagande attdet alltjämt visat sig omöjligt nå fram till ell slutdokument. De upprepadenödvändigheten atl öka ansträngningarna atl nå en sådan överenskommelse. Fleraministrar berörde också situationen i och i etl par fall u-båtsindden-teni . Även berörde denna händelse, och påpe- Skr.1982/83:74 5 kade att denna f.ö. inträffat som Madrid-mötetåterupptogs, vilket naturligtvis inle kunnat bidra lill all gkapa delförtroende som erfordrades för all åstadkomma etl positivt slutresultat i ESK. En av huvudfrågorna under dagordningspunklen"framsteg i del europeiska samarbetet" gällde vilken rollEuroparådet kunde och borde spela. Utrikesministrarna från respektive Öslerrikeintog här en offensiv hållning medan var mer avvaktande.Schweiziske utrikesministern kritiserade särskill EG-förslaget om gemensamkulturpolitik och underströk att kulturellt samarbete måste omfatta alla västeuropeiskaländer och följaktligen ske inom Europarådels ram. Diskussionen utmynnade i etlbeslul alt vid elt kommande ministermöle diskutera kulturpolitikpå basis av en rapport om vad som gjorts och lämpligen kunde göras iframtiden Underdebatten om läget i Turkiel gjordes del svenska inlägget av ambassadörWesterberg i utrikesminister frånvaro och å dennes vägnar. Sverigevar, underströk talaren, djupt oroat över utvecklingen i med upplösningav politiska partier, domen mot förre premiärministern , förbud molfacklig verksamhel och nya rapporter om tortyr och dödsstraff. Utvecklingen iTurkiet gjorde del allt svårare alt fortsall hysa tilltro till den turkiska mililärregeringensdeklarerade avsikt alt återinföra demokratin i landet. Det var enligl svenskmening ännu alltför tidigt alt la ställning lill medlemskap iEuroparådet, men utvecklingen måste följas mycket noga. Kritiska omdömenframfördes också i korta inlägg av , , , Italienoch Öslerrike. Norske utrikesministern upplyste atl mol bakgrund avsituationen för de mänskliga rättigheterna i Turkiel beslutat fördröja fortsallparlamenlsbehandling av norskt ekonomiskt bistånd lill Turkiel. Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer1. Arbetet inom denna sektor har bedrivits i huvudkommitténför mänskliga rättigheter (CDDH) och tre expertkommittéer. har granskal del utkast tillsjätte tilläggsprotokoll, jämte förklarande rapport, som överiämnats av denexpertkommitté som arbetat med utvidgning av rältighetslislan i den europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter (DH-EX). Del beslöts an vissa avartiklarna i utkastet skulle återförvisas till expertkommittén för fördjupatstudium mol bakgrund av de synpunkter som lämnats av den europeiskakommissionen respektive domstolen för de mänskliga rällighelerna. Förslaget till sjunde tilläggsprotokoll rörandeekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har mött ökande tveksamhet såvälinom huvudkommittén som expertkommittén. Flera medlemsstater anser att manäven bör överväga andra möjligheter all stärka dessa rättigheter, främst genomalt 1982/83:74 6 förbättraden sociala stadgan. Från svensk sida har betonats den stora vikl man fästervid skyddet av de mänskliga rältigheterna och det unika kon-trollmaskineriel ikonventionen. En utvidgning av rättigheter inom konventionens ram bör därförbegränsas till sådana som kan göras rättsligt bindande och utkrävas inför en judiciellmyndighet. Expertkommitténför procedurfrågor (DH-PR) har av huvudkommittén erhållit förnyat mandal ochuppmanats atl med särskild förtur granska vad som kan göras för att förenklaoch påskynda proceduren inför europarådsorganen mot bakgrund av det ökandeantalet individuella klagomål som blivit följden av all alltfler medlemsstaternu medgivit individuell klagorält. Förslag om en eventuell uppdelning avkommissionen i tvä kammare liksom inrättandet av en heltidsordförande och viceordförande samt en förenklad procedur för all avvisa uppenbart ogrundadeklagomål har givils högsta prioritet. Expertkommitténför information och undervisning (DH-ED) har fortsatt sitt arbete med olikaprojekt för förbättrad undervisning, forskning och information om mänskligarättigheter. Särskild tyngdpunkt har lagts pä det fortsatta arbetet med enhandbok avseende utbildning av polisen i frågor om mänskliga rättigheter och påpublikationer om mänskliga rättigheter på medlemsstaternas egna språk. Huvudkommitténhar vidare fortsatt arbetet beträffande utformningen av ell av slällföreträdarkommilténbegärt yttrande över vilka åtgärder som bör vidtas för all avskaffadödsstraffet i fredstid. Sekretariatet har anmodats atl göra ett utkast till elltilläggsprotokoll med bakgrundsrapport. 2.Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a) Social trygghet Påförslag av huvudkommittén för social trygghet (CDSS) uttalade sig ministerkommitténi resolutionerna CSS (81) I-10 om efterlevnaden av den europeiska socialförsäkringsbalkenoch protokollet lill denna under den gångna rapporteringsperioden.Resolutionerna gällde , , , ,, , , , och . MolSveriges tillämpning av dessa instrument riktades, liksom tidigare, ingenanmärkning. fortsatte arbetet på en revision av socialförsäkringsbalken. Huvudkommitténstuderade också de förslag som framförts i en rapport om den sociala politikenför det närmaste decenniet, vilken utarbetats av en konsultgrupp förEuroparådels räkning. Kommillén avgav yttrande däröver till ministerkommittén. Införden revision som inlernalionella arbetsorganisationen () inlett av ILO-konvenlionennr 48 om migrerande arbetares sociala trygghet skedde diskussioner inomhuvudkommittén i syfte alt såvitt möjligl sam- 1982/83:74 7 ordna Europarådsländernas ståndpunkter och stödja arbelsbyrånssträvanden all åstadkomma en konvention som kan ratificeras av så många slalersom möjligt. och dess undergrupper arbetade därjämte medolika studier inför den konferens mellan ministrar ansvariga för socialtrygghet som fastställts atl äga rum i . b) Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor sammanträffade för första gängen sedansociala stadgans tillkomst 1961 de tre olika granskande organen(regeringskommittén, den oberoende expertkommittén och pariamenlarikergruppen)för informella gemensamma överläggningar. Del skedde i anslutning lill högtidlighållan-deli av stadgans tjugoårsdag. Ämnet för dessa överläggningar var olika åtgärder för atlförkorta granskningstiden i fråga om länderrapporlerna enligl art. 21 istadgan. Sekretariatet fick i uppdrag alt informera ministerkommittén om att huvudkommitténför sin del samtyckt till en plan som skulle avsevärt korta ned tiden förgranskningsförfarandet beträffande länderrapporterna enligt art. 21 i stadgan.Dessutom framhölls från alla de granskande organen som en grundläggande bristatt den sociala stadgan inle var tillräckligt känd. Mer information behövssålunda. aktualiserades åter frågan alt undersöka möjlighetemaatl anordna elt arbelsministermöte . Kommittén avslutade en jämförande studie översocialhjälpsförmåner i medlemsländerna jämte . Studien har publiceratsav . Kommittén beslöt att ägna nästa ärs koordinerade stipendieprogramåt en studie om del sociala skyddet för de mycket gamla. kommer kommillénpå norskt förslag all arrangera ett europeiskt seminarium om socialtjänstensstruktur och organisation. Slutligen beslöts atl lägga ned den tidigare utkommandeinformationsbulletinen om socialpolitiska åtgärder i medlemsländerna främst pågrund av svårigheterna atl hålla bulletinen aktuell. Inom huvudkommittén för migralionsfrågor (CDMG) hararbetet inriktats på två huvudområden vid sidan av den reguljära verksamhetenavseende finansiellt slöd till olika ulbildningsaktiviteter i Europarådetsregi till förmån för invandrare. Dessa två områden avser dels uppföljningen avden första europeiska migrationsminislerkonferensen , dels utarbetandetav två rekommendationer om andra generationen invandrare respektive åtgärder isyfte alt bibehålla de kulturella banden mellan invandrare och derashemländer. 1982/83:74 8 bildades en ny jämslälldhelskommilté. somframförallt har samordnande och påtryckande uppgifter. Den ersätter denexpertkommitté (CAHFM) som fungerat . En arbetsgrupp "The WorkingParty of between Women and Men" förbereddeunder 1981 denna kommittés första möte som ägde rum ijanuari 1982. Till denamöte sammanställdes en översikt över de olika ländernas jäm-slälldhelsmaskineri.I planeringen ingår all anordna ell seminarium om kvinnor och massmedia. uttalade i ell särskilt budskap atlEuroparådet även har som en viktig uppgift alt främja jämställdhet mellankvinnor och män. Samtliga huvudkommittéer och ad-hoc kommittéer böruppmärksamma jämställdhelsaspeklerna i sitt arbete och rapportera om detta. antog vidare enrekommendation lill medlemsländerna alt så långt möjligl tillse all en jämn könsrepresenlationuppnås i olika kommittéer och andra organ. Utbildning, kultur och idrott a) Utbildning och kultur Viktigare frågor i kommittéarbetet Kullurstyrdsen (CDCC) är det samordnande organet förfrågor som rör utbildning och kultur. Frågor rörande högre utbildning handläggs av en särskildkommitté "Slanding Conference for University Problems" (CC-PU). Dennaär underställd kullurstyrdsen som ska godkänna dess program och budget. Inomsitt arbetsfält driver CC-PU bl. a. olika verksamheter som syftar till atl underiättastudier i annat land. En konferens på temat "utländska studenterssituation i medlemsstater" hölls i anslutning härtill iStrasbourg. I samarbete med olika universitet har också ett antal kortaforskarkurser anordnats . Arbetet inom kullurslyrelsens område bedrivs genomprojekt, konferenser och serviceaklivileter. På skolområdet har kullurstyrdsen drivit etl projekt påtemat , hur skolan ska förbereda 14-19-åringarför livet efter avslutad skolgång. Man har koncentrerat sig på liv i samhälle,arbetsliv och samlevnadsformer. Arbetet på områdena vuxenutbildning och språkundervisninghar bedrivits i projekten "Adult Educalion" och "Modern Languages".Båda avslutades . På kulturområdet driver kullurstyrdsen två projekt. Detförsta projektet är uppdelat i tvågrupper. Den ena är mest policyinriktad och diskuterar frågor som rör europeiskkulturpolitik. Skr.1982/83:74 9 Den andra gruppen beslår av 21 städer som utbytererfarenheter om hur kulturpolitik genomförs på ett lokalt plan. ochÖrnsköldsvik dellar från svensk sida. Del andra kulturprojektet avslutades med ell kollokvium i , på temat . Som en uppföljning av Europarådels kullurministerkonferensi har ell arbete påbörjats med utarbetande av eneuropeisk deklaration om kulturella målsättningar. I den grupp som arbetar medett deklaralionsförslag är nordisk representant. Kullurstyrdsen fattade elt principbeslut om allinom ramen för nya projekt arbeta vidare med ämnena "regionalaverksamheter på kulturområdet" saml "lokala samverkansprojekt inärmiljö". Det lokala temat.har sitt ursprung i ell svensktresolutionsförslag till kulturminister-konferensen i . Beslulel har också faltals om elt nytt projekt med startvåren på temat . Projektet fick sin slutligautformning vid etl arbetsgruppsmöte , där bl. a. dellog. särskill projekt om Educalion and Cullural Developmentof Mi-grants" pågår . utbildningsministerkonferens hölls den 3-4juni i med temat . Europarådels kullurministerkonferens arrangerades den 5-7maj i på temat "the Role of Cultural Aims in Social and EconomicDevelopment". bidrog med en bakgrundsstudie om "Cultural Policyfor a ". Det svenska huvudanförandel behandlade "CulluralPolicy in a Time of Economic Crisis". De nordiska representanterna presenterade en av de tyngreresolutionerna som avsåg en europeisk deklaration om kulturella målsättningar(jfr ovan). En arbetsgrupp har senare fått kullurslyrelsens uppdrag all arbeiafram en deklaration som ska ligga klar till nästa kullurministerkonferens.Denna hålls i . tredje idroltsminislerkonferens ägde rum den8-10 april 1981 i . Den svenska delegationen leddes avregeringens sakkunnige i idrottsfrågor, riksdagsledamoten antog åtta resolutioner bl. a. en om att främja kvinnors dellagandei idrotten och en om internationella motsättningars ökade inverkan på den inlernalionellaidrotten. reserverade sig mot en punkt i den sistnämnda, där idrotlsorganisationernaombeds överväga atl permanent förlägga de till . Densvenska reservationen skedde med hänvisning till atl delta låg inom denInternationella olympiska kommitténs 1982/83:74 10 Nästa ministerkonferens kommer att hållaspå . a) Europeiska ungdomsfonden bidrar tillsammans med andramedlemsländer med frivilliga bidrag till fondens verksamhel utöver de medel somreguljärt anslås. Fonden ger på ansökan bidrag lill verksamheter anordnade aveuropeiska ungdomsorganisationer. b) Europeiska ungdomscentret Ungdomscentret har arrangerat ell anlal kurserom aktuella ungdomsfrågor saml språkkunskaper. Vid hälsovårdsminislermötel i den 22-24 september1981 enades ministrarna bl. a. om insatser för alt minska rökning,överkonsumtion av alkohol och missbruk av läkemedel. Ministermölelrekommenderade vidare att utarbeta strategier för förebyggandeinsatser och hälsoupplysning. Vid mötet inbjöd lill ett nytt ministermöleår 1984 eller 1985. för hälsovärdsfrågor (CDSP) har under åretslutbehandlat rapporter om utbildning av assistenlpersonal inom landvården,förebyggande av alkoholproblem särskilt hos ungdomar samt förebyggandeinsatser mot narkotikamissbruk och utbildningens särskilda roll i sammanhanget.I de två senare ämnena aniogs rekommendationer. antog likaså enrekommendation i syfte all vidga främst möjligheter att utnyttja slipendieverksamhetenför vidareutbildning av läkare. Efter upprepade diskussioner aniogs enrekommendation om vård och resocialisering av narkotikamissbrukare, men förstsedan den kontroversiella frågan om metadonbehandling uteslutits ur rekommendationen.En rapport om motivering av befolkningsgrupper som avslår från förebyggandehälsovård har också behandlats och kommer alt publiceras. påbörjas arbete i följande ämnen:utvärdering av screen-ingmeloder som används i förebyggande syfte,hälsoupplysningsprogram som syftar lill att förebygga missbruk samlokonventionella metoder för diagnos och behandling av sjukdom. 1982/83:74 11 6.Miljö- och regionala planeringsfrågor Denkonvention rörände skyddet av vilda växter och djur i och deras naluriigabiotoper som undertecknades vid miljöminislermötet i har nuratificerats av åtta medlemsländer. Ändamåletmed konventionen är all förbättra skyddet och vården av den vilda faunan och ,med särskild tonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter.Flyttande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Som bilaga tillkonventionen har fogats förteckningar på växt- och djurarter, som skall åtnjutaskydd. resolutioner R(79)9 och R(79)I0 fastlades reglernaför "det europeiska nätverket av biogeneliska reservat", vilket syftarlill all bevara representativa nalurlyper och landskap. Arbetet med utväljandetoch avsättandet av biogenetiska reservat pågår nu i medlemsländerna. Våtmarkeroch hedar hör till de naturtyper, som i första omgången skall inrymmas inätverket. Hotade däggdjurs-, fågel- och groddjurs-arler ägnas därvid särskiltintresse. Arbetetinom Europeiska naturvärds- och naturresurskommittén (CDSN) har under åretkoncentrerats till frågor om nalur- och landskapsvård, mark för friluftsliv samlskydd för hotade växt- och djurarter. Speciellastudier om olika djur- och växlgrupper pågår och publiceras varefter defärdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod-och kräldjur,fiskar och vissa evertebralgmpper som fjärilar samt för kärlväxter. Informationoch naturvårdsundervisning ägnas stor uppmärksamhet. Särskill kan hänvisas lillarbetet inom Europarådels "". planeras atl hållas i och avsesspeciellt behandla frågor om skydd av kuster och stränder. b) Regionalplanering, byggnadsvård och stadsplanering 1981 har arbetet inom den tidigare huvudkommittén för regional planeringoch byggnadsvård (CDAT) delals upp i tre sektorer och på två separatahuvudkommittéer. Sektorn regional planering behandlas i CDAT, som har ombildals.Sektorerna stadsplanering och byggnadsvård behandlas i en ny kommitté (CDUP).Inom området regional planering finns vidare en särskild planministerkonferens (CEMAT). Vidsitt första möte beslutade CDAT att inom ramen för nyalångtidsplan prioritera arbetet inom följande områden: föreberedelser för den 6:eplanministerkonferensen, utveckUng av "a European regional planning concept",balanserad utveckling i samt instrumenl för regional planering. Densjätte europeiska planministerkonferensen avsågs äga mm 1982/83:74 12 1982 i , p. g. a. det spanska valet har detemellertid flyttats lill . Huvudtemat vid konferensen kommer all bli "Developmentand Planning Prospecls in European Regions". I enlighet medbeslut vid den femte planminislerkonferensen kommer vidare alt behandlas; "Future.Statute of the Conference" och "European Regional PlanningCharter". Den nybildade huvudkommittén för stadsplanering ochbyggnadsvård (CDUP) har arbetat enbart inom ansvarsområdet"byggnadsvård". Stadsplaneringsfrågorna las upp i kommilténsarbetsprogram 1982 när den europeiska stadsförnyelsekampanjen avslutat sinverksamhet. Arbetet har 1981 koncentrerats på uppföljning av påbörjadeprojekt såsom uppdatering av rapport om bevarandesiluationen i ,informalionsbulletinen "A future for our pasl" samt förberedelser avuppföljande seminarier kring hanlverksproblemen. Rapporten om bevarandesiluationen presenterades ipreliminärt skick vid "Symposium of Historic Towns" i Freiburgi . Vidarebearbetning och komplettering sker . För bulletinen "A future for our pasl" hölls ellmöte med nationella korrespondenter . En förberedande rapportrörande distribution och ansvarsfördelning hade utarbetats av ochNorge. Hanlverksfrågorna har hög aktualitet i samtliga länder. Etlförsta uppföljande seminarium har planerats av en arbetsgrupp därDanmark representerar . Seminariet kommer atl hållas i hösten1982. Regionala och kommunala frågor för regionala och kommunala frågor (CDRM)höll sitt nionde plenarmöle . Delta möte ägnades främst åtuppföljning av kommunministerkonferenserna i och , bl.a.slutbehandlades underlaget till ministerkommitténs rekommendation R(81)I8 omkommunal demokrati. Det tionde plenarmölel ägnadesföreträdesvis åt arbetsprogrammet för samt ål förberedelser för denfemte kommunministerkonferensen som skulle hållas i , , den 5-7oktober 1982. Den vid föregående ministerkonferens i 1980undertecknade europeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellanlokala och regionala samhällsorgan, har ratificerats av . Vid ell kollokvium i den 5-6 november 1981redogjordes för den svenska kommunalforskningsgruppens verksamhel. De projekt som f. n. pågår inom CDRM gäller bl. a.kommunal självstyrelse, demokrati, administration, kommunalekonomi och glesbygdsfrågor. 1982/83:74 13