prop · G603113 · 1982-12-31 00:00:00 — Fondernakan därför salsa på mer riskfyllda projekt i orter med sysselsättningsproblem.En fömtsältning är dock alt företagen/projekten bedöms vara utvecklingsbaraoch lönsamma på . För all ge möjligheter för fonderna atl bedrivaverksamheten i samklang med samhällets regionalpolitik skall industriverket vidsin fördelning av statliga bidrag och medelstillskolt lill fonderna la hänsynlill såväl anlal förelag i länet som näringsstruktur, geografiska förhållanden,behov av ökad induslrisysselsältning, tillgång på privata serviceföretag,konsultförelag och kredifinstitut inom länet etc. Det ankommer påindustriverket all göra en avvägning mellan de olika bedömningsgrunderna,varvid dock de regionalpoliliska skälen måste tillmätas en avgörande betydelse. Jag vill i delta sammanhang också nämna alt den utredningom det regionalpoliliska slödel lill näringslivet, som jag med slöd avregeringens bemyndigande har tillkallat, bl.a. skall behandla frågor omutvecklingsfondernas roll i handläggningen av det regionalpoliliska stödet. Jag har tidigare (avsnitt 2.2.3) föreslagit allanla huvudsakliga riktlinjer för industriverkels organisation. Jag lar här för information upp ytterligarenågra frägor som sammanhänger med organisationen m. m. 1982/83:113 60 Styrelse,partsmedverkan m. m. Detankommer på regeringen alt utse industriverkels styrelse. Ledamöternai industriverkets styrelse bör enligt min uppfattning i första handrepresentera sakkunskap inom verkets arbetsområden, såväl det industripolifiskasom del regionalpoliliska. ger enligt min mening de bästafömlsällningarna för etl aktivt intresse och engagemang från styrelsens sida.Jag delar därför utredarens uppfattning all i styrelsen bör ingå bl.a.företrädare för förelags- och banksektorn. Representationen förintresseorganisationer och myndigheter liksom del parlamentariska inslaget börenligt min mening vara begränsad. Jag anser del dock lämpligt allarbetsmarknadens parter liksom nu är representerade i styrelsen. Därigenom kanen fortsalt partsmedverkan ske i stödbeslul motsvarande den som äger ruminom . Jag återkommer strax lill della. Mednågra undantag bör riktpunkten således vara all myndigheter och organisalionersom berörs av industriverkels verksamhel bör följa, påverka och bistå iverkels arbete antingen genom permanenia samrädsorgan om vilka regeringen börbesluta eller genom t.ex. referensgrupper för huvudprogrammen, olikainsatsområden m. m. om vilka myndigheten själv bör besluta. Jag vill i delta sammanhangframhålla viklen av alt verket via sådana referensgrupper håller nära kontaktmed parterna på arbetsmarknaden. Induslriverksutredningenhar föreslagit all induslriverkel och STU har gemensam styrelseordförande. Jagser i och för sig stora fördelar i en sådan lösning. Detta skulle vara ettverksamt medel att uppnå den ökade samordning mellan verken somjag anser varamyckel väsentlig. Elt genomförande av denna lösning fömtsätter emellertid atlordförandeskap i styrelsen skiljs från verkschefsfunklionen i bäggemyndigheterna. Jag anser inle atl del finns skäl atl frångå den princip somofta lillämpas för statliga myndigheter, dvs. alt verkschefen också ärordförande i verkets styrelse. Därmed kan inle en lösning med gemensamstyrelseordförande för och förverkligas. Jagvill i della sammanhang också kommentera utredarens förslag atl denpartsmedverkan som sker i samband med beslul i ärenden om regionalpolitisktstöd inom får en fortsättning inom verket och utvidgaslill all omfatta även andra former av finansiellt stöd. Några remissinslanser,däribland AMS, LO och TCO, understryker all samrådsgruppen fyller en viktigfunktion. Jag delar utredarens och remissinstansernas uppfanning och anser detändamålsenligt all en samrådsgrupp eller elt utskott beslående bl.a. avstyrelsens partsrepresentanter bildas för alt behandla frågor röranderegionalpolitiskt slöd. Del bör framgå av verkels instruktion all en sädansamrådsgmpp skall finnas. Del ankommer sedan pä verkets styrelse all, medbeaktande av säväl önske- 1982/83:113 61 måletom insyn och inflytande som kravet på snabbhet och smidighet i verketsbeslutsprocess, besluta om formerna för, innehållet i och ev. utvidgning tillandra stödformer av etl sådant samrädsförfarande. Ilikhet med utredaren anser jag att industriverket som hitfills bör varalokaliserat lill Slockholm. De förändringar i arbetsuppgifter och organisationsom jag nu föreslår innebär inle några nya förulsällningar för bedömningen avlokaliseringsfrågan. Del fördjupade samarbete somjag föreslår mellan SIND ochSTU, bägge med lokaler pä i Slockholm, förstärker ytterligareskälen för alt industriverket ocksä i fortsättningen skall vara lokaliseratlill Slockholm. Jaghar tidigare föreslagit atl omfördelningen av arbetsuppgifter och resurser inomden induslri- och regionalpoliliska organisationen och ikraftträdandet av dennya organisationen för siatens industriverk sker per . Jag viU nuytterligare kommentera delta. Jaganser det angelägel att de förändringar i industriverkels arbetsuppgifter ochverksamhetsinriktning som jag har föreslagU i det föregående genomförs utandröjsmål, både med hänsyn till behovel av en effektiv myndighelsorganisationinom industridepartementets verksamhetsområde och av hänsyn tiU berördpersonal. Verksamhetsförändringarna och den nya organisationen som krävs förfullgörande av arbetsuppgifterna bör därför träda i kraft . Mittförslag i avsnitt 5 lill medelstilldelning för statens industriverk för nästabudgetär utgår från denna fömtsältning. Jagkommer senare denna dag att föreslå regeringen all tillkalla enorganisationskommitté med uppgift atl lägga fram detaljerade förslag lillorganisation m.m. för statens industriverk. Utgångspunkten för kommitténsarbete skall vara de förslag till verksamhel, program och medelsram somjaglägger fram i denna proposilion. Administralivsamordning av myndigheter på i Idirektiven tiU induslriverksutredningen ingick alt undersöka vilka möjlighetertiU administrativ samordning som föreligger mellan industriverket och övrigatUl i Slockholm lokaliserade myndigheter. Genom överenskommelsemellan utredningsmannen och statskontoret medverkade statskontoret iutredningen av denna fråga. Arbelel planerades men genomfördes inte med hänsyntill bl.a. då rådande oklarhet belräffande lokaliseringen av siatensenergiverk. Utredaren ullalar sig i sill belänkande positivt om de rationaliseringsmöjlighetersom torde ligga i en samordning av administrativa funktioner (se betänkandets. 137 ff). 1982/83:113 62 riksdagensinformation redovisa hur del uppdrag som låg i utredningsdirektiven nufullföljs. Regeringenhar sålunda uppdragit ål slalskonlorel all slutföra del utredningsarbete sompåbörjades inom ramen för induslriverksutredningen. Prövningen avsamordningsmöjligheterna skall omfatta elt brett fäll av administrativaservicefunkfioner av teknisk-administrativ karaklär. Den skall däremot inteberöra styrande funktioner eller policyfunktioner inom det personal- ochekonomi-administrafiva området. En slutrapport skall avlämnas senast den 15april 1983. En delrapport har avgetls. Del är min bedömning, som ocksåstöds av del inledande utredningsarbete som statskontoret har redovisat, allsamordningsmöjligheterna och därmed sammanhängande effektivitetsförbättringarsannolikt är goda för åtskilliga administrafiva servicefunktioner. Enligl minmening är det angeläget all så långt möjligt la till vara dessa. Jag har idenna fråga samrått med statsrådet . Organisalionskommillén förstatens industriverk, somjag denna dag föreslär alt regeringen skalltillkalla, bör fä till uppgift all i sill arbete beakta den pågåendeutredningens arbete saml atl lägga fram de förslag som kommillén bedömererforderliga för all underlätta en sådan samordning. Kommittén bör härvid närasamarbeta med slalskonlorels utredning saml med organisationskommittén förstatens energiverk m.fl. organ inom energiområdet () och STU. Ienlighet med vad jag har anfört tidigare (i avsnitt 2.2.4) har inomindustridepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1974:325) om avsättninglill arbelsmiljöfond 2. lag om ändring i lagen (1974:988) om avsättninglill särskild investeringsfond 3. lag om ändring i lagen (1979: 609) om allmäninvesteringsfond 4. lag om ändring i lagen (1979:610) om allmäninvesleringsreserv 5. lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning påtillfälligt vinslkonto 6. lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbetalningpä särskilt invesleringskonlo. Förslagenhar upprättats i samråd med chefen för . 1982/83:113 63 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen detsalt antaga förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1974:325) om avsättninglill arbelsmiljöfond 2. lag om ändring i lagen (1974:988) om avsättninglill särskild investeringsfond 3. lag om ändring i lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond 4. lag om ändring i lagen (1979:610) om allmäninvesleringsreserv 5. lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning pälillfälligl vinst-konto 6. lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbetalningpä särskill invesleringskonlo delsatl godkänna vad jag har föreslagit i fråga om 7. förändringar i statens industriverks verksamhelfrån och med den 1 juU 1983 (avsnitt 2.2.1) 8. programindelning av industriverkels verksamhet(avsnitt 2.2.2) 9. riktlinjer för siatens industriverks organisationfr. o. m. (avsnitt 2.2.3) 10. ändrade riktlinjer för induslrigaranlilån (avsnitt2.2.5) 11. ändrade riktlinjer för vissa former avregionalpolitiskt slöd (avsnitt 2.2.6). Jagövergår nu liU att la upp vissa anslagsfrågor för budgelårel 1983/84. Ibudgetpropositionen har jag, i avvaktan på särskild proposilion iämnet, föreslagit alt anslagen B 1. : Förvaltningskostnaderoch B 2. : Utredningar las upp med oförändrade belopp. Jagavser nu att redovisa förslag lill medelsfilldelning under dessa anslag medutgångspunkt i vad jag har anfört i del föregående. Jag föreslår också alt etlnytt anslag uppförs under tolfte huvudtiteln för statsbidrag fillnedläggningsholade förelag. Medelför industriverkets förvaltningskostnader anslås f. n. dels under anslaget B 1.Siatens industriverk: FörvaUningskoslnader, dels under anslagel B 2. : Utredningar m. m. Frän del senare anslagel bestrids kostnaderför experter och tillfällig personal, publikations-tryck m. m. saml övrigakostnader som hänger samman med uiredningar och informations- ochkontaktverksamhet inom industriverkets arbetsområde. Verkels kostnader föradministrationen av branschfrämjande åtgärder och verksamheten medslmklurgaranlier och särskilda slmklurgaran-lier bestrids från anslaget B 7.Branschfrämjande ålgärder. 1982/83:113 64 Enliglmina förslag i det föregående skall bandläggningen av ärenden röranderegionalpolitiskt stöd fp.r.as över frän arbelsrnarknadsstyrdsen lillindustriverket. För styrelsens adrninistrafioriskoslnader avseende dennaverksamhel anvisas f. n. medel över tolfte huvudtjte|ns anslag C 1. Regionalpolilisktstöd: Bidragsverksamhet, Jag har också föreslagit atl handr läggningen avärenden rörande investeringsfonder och av ärenden rörande statsbidrag tiUnedläggningsholade förelag överförs från .AMS till industrin verkel.Administratipnskostnaderna för denna verksamhet belastar det under tiondehuvudfiteln uppförda anslagel B 4. Minaförslag innebär, slutligen, alt arbetsuppgifter förs fräninduslride-partetnentet fiU industriverket. Detta påverkar medelsberäkningenunder tolfte huvudtitelns anslag A 1. Medelför Industriverkets förvaltningskostnader bör för / 84 anvisaöver ett myndighetsanslag. anslag bör vara avsett att täcka kostnadernaför sådan verksamhet som f. n. finansieras över både förvaltningskostnads ochulredningsanslagel. De nuvarande två anslagen för förvaltningskostnader resp,för utredningsverksamhet bör sålunda slås samrnan till ett anslag. Detta bördessutom tillföras medel från de övriga anslag som berörs av omorganisationenoch somjag har redovisat ovan. Avnämnda anslag har förslag till niedelslilldelning för / 84 lagtsfram ' budgetpropositionen 1983 för tolfte huvudtitelns anslag B 7.Branschfrämjande åtgärder och Cl. Regionalpolitiskt stöd; Bidragsverksamhetsaml tionde huvudfilelns anslag B 4. I dessamedel ingår bl.a. kostnader för administrationen av verksamheter somindustriverket enligl mitt förslag ska|l svara för (2,9, 6,4 resp. 2,5 niilj.kr,), Vidmin beräkriiiig av resursramen för statens industriverk har jag inkluderatdessa medel. Jag ayser alt senare föreslä regeringen föreskriva alt motsvarandebelopp inte får disponeras under de aklueUa anslagen. Delnya anslagel för industriverkets förvaltningskostnader bör tillföras medel förall läcka kostnaderna för sådan verksamhet sorn förs över frånindustridepartementet (2,5 milj. Dessutorn bör filiföras rnedel för alttäcka administrativa kostnader avseende anslagel B 8. Branschfrämjande åtgärderför tekpinduslrin. I del förslag lill medelstilldelning under delta anslag förbudgetaret 1983/84 somjag i annat samrnanfiang avser förelägga regeringen, harjag tagit hänsyn till all en ram för industriverkets administrationskostnaderredan har tillförts verkel genom de förslag jag nu lägger fram. 1982/83:113 65 Förslag1983/84: 46021000 Avmin inledande redogörelse i delta avsnitt framgår principerna för beräkningenav detta anslag. Vid min medelsberäkning för anslaget har jag utgått från allindustriverkets nya organisation skall byggas upp inom ramen för befintligaresurser för berörda verksamheter. Jag har ocksä tagit fasta på att minaförslag lill verksamhels- och organisationsförändringar bör innebära vissarationaliseringsmöjligheter. Huvudalternafivel bör därför lillämpas (-741000kr. Sammantagetinnebär mina bedömningar atl verkels förvaltningskostnader för budgetåret1983/84 bör uppgå fiU 46,0 milj. kr. Detbör ankomma på den organisationskommitté som jag denna dag föreslår attregeringen skaU tillkalla, atl inom given medelsram lägga fram förslag lilldetaljorganisalion. Överföringenav verksamhet från och industridepartementet fillinduslriverkel kommer all ställa krav på utökade lokaler för verkel. Förutbildningskostnader av engångskaraktär som föranleds av omor-ganisafionen harjag beräknat . Sammanfattningsvisinnebär mitt förslag tUl resursram för industriverkels förvaltningskostnaderunder budgelårel 1983/84 följande (belopp i tkr. Avdenna summa utgör lokalkostnader 8,0 milj. kr. I avvaktan pä ell meradetaljerat beräkningsunderlag har jag härvid endasi lagil upp ell preliminärtbelopp. Medelsramenför statens industriverks lönekostnader för /84 har, i avvaktanpå resultatet av förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor, beräknatsfiU preliminärt 29,3 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår alttill : Förvaltningskostnader för /84 anvisaett förslagsanslag av . 5 1982/83. 1982/83:113 66 Statsbidrag till nedläggningsholade företag Nyttanslag (förslag) 10 000 000 Statsbidragkan enligt kungörelsen (1972:302) om statsbidrag lill nedläggningsholadeförelag (ändrad 1974:370 och 1980:689) utgå i syfte alt skapa rådrum föröverväganden om fortsatt drift eller omplacering av de anställda. Företagetskall vara i konkurs eUer likvidation och ha industriell eller industriliknandeinriktning. Statsbidrag ulgår med högsl en tredjedel eller, om risk förbetydande samhällssociala problem föreligger, högsl hälften av förelagelslönekostnader och sociala kostnader för de anställda. Jag har tidigare (avsnitt2.3.1) anfört all denna stödform, med hänsyn till del sammanhang i vilket detanvänds, är all betrakta söm etl industripolitiskt snarare än ellarbetsmarknadspolitiskl medel. Jag har därför föreslagit atl stödformenöverförs lill den industripoUtiska medelsarsenalen och alt administrationen avstödet överförs från till statens industriverk.Utbetalningar av stöd belastar f.n. delprogrammet Beredskapsarbeten inom detunder fionde huvudfiteln upptagna anslagel B 4. Under budgetåren 1980/81 och 1981/ 82 beviljades stöd med 8 resp. 12milj. Jag föreslår nu alt elt nytt anslag förs upp på statsbudgeten undertotfle huvudtiteln med beteckningen B 2. Statsbidrag till nedläggningsholadeförelag. Anslagel bör las upp med 10 milj. kr. för /84.Motsvarande belopp bör genom senare beslul av regeringen hållas inne undertionde huvudtitelns anslag B 4. Jaghemställer att regeringen föreslår altlill Statsbidrag till nedlåggningshotade företag för /84 anvisaelt förslagsanslag av lOOOOOOO kr. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposilion föreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1982/83:113 67 ORGANISATION FÖR INDUSTRIELL FÖRNYELSE Betänkande avgivet av industriverksutredningen Prop.1982/83:113 68 Till statsrådet och chefen för industridepartementet Genom regeringsbeslut bemyndigadeschefen för industridepartementet all tillkalla en särskild utredare med uppgiftall se över industriverkets verksamhet och organisation. Den 14januari 1982 förordnades verkställande direktören som särskildutredare. TUl sekreterare förordnades departementssekreteraren,numera kanslichefen, . förordnades pol mag,numera departementssekreteraren, lill bitr sekreterare. TillbUräde i utredningen förordnades . All somexperler biträda utredaren förodnades den 5 februari 1982departementssekreteraren , departementsrådet , avdelningsdirektören , direktören ,verkstäUande direktören , departemenlssekreteraren , generaldirektören , departemenlssekreteraren och avdelningschefen samt den 15 september 1982departementsrådet . Under utredningsarbetet har namnetinduslriverksutredningen använts. Utredningen fär härmed överlämna sitt belänkande. I ochmed della anser jag mitt uppdrag slutfört. Prop.1982/83:113 69 1 Uppdraget..................................................................... .. 73 1.2 Utgångspunkterför utredningsarbetet och avgränsningar ... 73 1.3 Arbetetsuppläggning ............................................ 75 2 Industripolitikoch industriell förnyelse ........................ .. 76 2.1 Behovet av enIndustrieU expansion ..................... 76 2.2 IndustrinsutvecklingsviUkor ...... 77 2.2.1 Deninternafionella miljön .............................. 77 2.2.2 Förhållandeninom landet................................. 78 2.2.3 Anpassningsförmåganen central utvecklingsfaklor .... 80 2.3 Industripolitikensroll och inriktning 80 3 Denindustriella organisationen - nuvarande utformning och behov av förändringar ....................................................... 84 3.1.................................................................................. Industripolitikensfunktioner och organ en översikt 84 3.1.1 Deindustripoliliska funkfionerna ...................... 84 3.1.2 De industripoliliskaorganen - utvecklingstendenser .. 85 3.2............................................................................. Industriverketoch industridepartementet roller och relationer.................................................................. .. 88 3.2.1 Induslriverkel ............................ ................. .. 88 3.2.2 Industridepartementet .................................. .. 90 3.3............................................................................. Industripolitik,regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik samband och skiljelinjer............................................ .. 91 3.3.1 Allmännautgångspunkter .............................. .. 91 3.3.2 Relafionernamellan regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik 92 3.3.3 Relationernamellan regionalpolitik och industripofilik . 3.4............................................................................. Sambandmellan politik för teknisk förnyelse och annan industripolitik .......................................................... .. 94 3.4.1 Allmänt ............................................................ .. 94 3.4.2 Denorganisatoriska uppdelningen ................ .. 95 3.5............................................................................. Behovav förbättrad samordning av de industripoUtiska funktionerna ........................................................... .. 97 4 Denframlida industripoliliska organsialionen ............... 100 4.1 Inledning ................................................................ 100 4.2 Arbetsuppgifternapå departemental nivå industridepartementets roll och funktioner 100 4.3 Arbetsuppgifternapå regional nivå ........................ 103 4.4 Arbetsuppgifternapå central myndighetsnivå ....... 104 4.4.1 Inledning .......................................................... 104 4.4.2 Utredningsverksamhet...................................... 105 4.4.3 Slmkluranpassandeålgärder ......................... 110 4.4.4 Industri- ochregionalpolitiskt finansieUt slöd 113 4.4.5 Företagsutveckling ......................................... 125 4.4.6 Interna stöd-och servicefunkfioner ................. 129 4.4.7 Verksamhetsformoch ledningsfunktion ......... 130 4.4.8 Programstruktur ............................................. 132 4.5 Utvecklingslinjerfördencentrala myndighetsorganisationen för industriell och tekniskutveckling 133 4.6 Resursfrågor ............................................................ 136 Prop.1982/83:113 70 4.7............................................................. Administrativsamordning av myndigheter på i ................................................ 137 4.8 Planför genomförandet 139 Prop.1982/83:113 71 utredningsuppdraget, arbetssätt m. m. - organisationsutredning(direktiven återges i bU. - enmansulredningmed en grupp experler frän induslri- och budgeidepartementen, induslriverkel(SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU), (),utvecklingsfonderna, statskontoret - avgränsning avuppdraget gentemot Exporträd, Investeringsbank,Industrifonden, kommerskollegium, överstyrelsen för ekonomiski försvar m. fl. - arbetssättethar främst varit hearings med företrädare för näringslivs-och fackligaorganisationer samt myndigheter och organ inom del industripolitiska området,genomgång och analys av olika polifiska beslul, utredningar, artiklar m. m.rörande induslripolifiken - belänkandet innehållerprincipförslag om förändringar i elt första steg rörande den industripoliliskaorganisationen. - industriverkets auktoritet ochslällning försvagad - induslriverkelhar påverkals negativt av betydande besparingar från statsmakternas sida samtav alt verksamheten krympts genom olika beslut - oklarrollfördelning mellan induslridepartementet och induslriverkel - behov avförenklingar och effektivisering av delar av det industripolitiska slödel - behov av bättresamordning på myndighetsnivå av näringspolitiken - behov av ellstarkt sektororgan för industripolitiken. Överföring av verkställande uppgifter från regeringsnivåntill myndighetsnivån - ärenden som rörenskilda förelag och som kan inordnas i ell regelsystem skall hanteras påmyndighetsnivå (innefattar dialog/samråd, beredning, beslul och uppföljning) - endast ärendenav principiell betydelse eller av slor vikl skall avgöras av regeringen.Regeringens samråds- och förhandlingsfunklion koncentreras till ell begränsatantal förelag/koncerner. 1982/83:113 72 Samordning på central myndighetsnivå av regionalpolitisktoch industripolitiskt företagsstöd - handläggningen av regionalpolitiskt företagsstöd(lokaliseringsstöd och sysselsällningsstöd) saml av syslemel med investeringsfonder i förelag flyttas från AMS lill induslriverkel Förenkling och effektivisering av vissa delar av detfinansiella företagsstödet - möjligheten altanföra besvär hos regeringen över beslut som fallats av induslriverkelavskaffas - stmkturgarantiernaoch de särskilda stmkturgarantierna integreras i de allmännainduslrigarantierna (IG-lån). Möjligheter all ge räntebidrag för särskiltangivna stödbranscher kan knytas lill IG-låneformen - utvecklingsfondernasgräns för engagemang i ell företag höjs lill 5 milj. kronor. Engagemanget kanbeslå av lånegaranti, rörelselån, utvecklingskapital eller kombinafion avdessa. Fondema bör vidare ha det fulla ekonomiska ansvaret för sina beslul. Medden höjda beloppsgränsen bör en decentralisering av den finansiellastödgivningen åstadkommas.