prop · G603142 · 1982-12-31 00:00:00 — om godkännande av 1983års internationella kaff'eavtal, m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås all godkänner 1983 ärs internationeUakaffeavtal som har utarbetats inom den internationella kaffeorganisa-. tionen.Vidare föresläs en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall. 1 1982/83. Lagom ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i Härigenomföreskrivs alt bilagan' tiU lagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall skaU ha nedan angivna lydelse. Immunitet och/eller privilegier gäller för följande Internationella organ Fysiska personer Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . 'Bilagan omtryckt 1979:9. Förslagtill ny lydelse av punkten 3 i bilagan i prop. 1982/83: 104. 1982/83:142 3 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , R. , , , Thunborg Propositionom godkännande av internationella kaff'eavtal, m.m. 1976års internationella kaffeavtal trädde i kraft och gälldet.o.m. 1975/76:186, NU 58, rskr 313). Genom beslulden i internationella kaffeorganisationens råd har avtaletförlängts all gälla l.o.m. Inomden internationella kaffeorganisationen har förhandlingar om ett nyttkaffeavtal ägt rum. Förhandlingarna avslutades däorganisationens råd antog texten till ett nytt kaffeavtal för tiden den 1oktober 1983 - . Avtalet bör fogas tiU protokollet i dettaärende som bilaga. Destörsta kaffeproducerande ländema är BrasUien, , , ,, och . Tvä huvudtyper av kaffe produceras,nämligen arabica och robusta. Arabica-kaffe lämpar sig genom sin mUdare smakväl för bryggning. För tillverkning av pulverkaffe dominerar robusta.Arabica-kaffe produceras i samt , medan deövriga afrikanska och de asiatiska producentländerna huvudsakligen odlarrobusta-kaffe. kaffeimport beslår nästan enbart av arabica-kaffe.Största leverantörer är , och . Prop.1982/83:142 4 Underden tid som internationella kaffeavlal varit i krafl har kaffeprisernap.g.a. förändringar i utbudet varierat kraftigt. Efterfrågan har varit relativtstabil. Kaffemarknaden har dominerats av följderna av den svåra frosten iBrasilien . Den brasilianska produktionen reducerades dä i ett slagtill en tredjedel av sin tidigare nivä. Detta gav upphov fill en kraftigprisrörelse. steg frän ca 60amerikanska cents per pound till ett högsta värde av är1977. Marknadsindikatorpriset är en sammanvägning av dagliga noteringar förolika kaffesorter. återhämtning och övriga producentländers ökadeproduktion för atl läcka det tillfälliga brasilianska bortfallet ledde fill ettöverskott av kaffe mot slutet av 1970-lalet. De kaffeproducerande ländernaförsökte då försvara priset genom att agera inom ramen för samarbetet i dens.k. Gmppens resurser var dock inte tillräckliga. Hösten1980 hade priset sjunkit liU ca per pound. Producent-ochkonsumenlländer kunde då inom ramen ärs avtal enas om att införa enkvotering av utbudet. Som ett led i denna överenskommelse avvecklades ocksåsamarbetet i Bogotägmppen. Kvoteringen har därefter bibehållits och prisfallethejdats. Producentländerna har emellertid till höga kostnader tvingats lagrastora mängder kaffe som inle rymts inom exportkvoterna. Dessa lager beräknasf.n. motsvara omkring elt ärs export. En del av lagren avsätts tiUkonsumentländer, som inte har anslutit sig till avtalet, och till priser somreducerats lill hälften av vad som las ul i medlemsländerna. Detta förfarandestrider mot ett uttryckligt stadgande avtal. En luddad kaffemarknadhar sålunda uppstått; dels en kvolerad i medlemsländerna, dels en icke-kvoleradi andra länder. Problem med kontrollen av handeln mellan dessa båda marknaderhar uppställ. Sedan kvoteringen infördes har en drygt 50-procenlig ökning avexporten till icke medlemsländer noterats. En del av denna export torde läckain tiU medlemsländerna. Delnya avtalet har samma syften som avtal, nämligen alt 1. uppnåbalans mellan tillgäng och efterfrågan på kaffe, 2. undvika starka svängningar iutbud, lager och priser, 3. medverka till all utvecklaproduktionsresurserna samt främja och upprätthålla sysselsättning och inkomsleri medlemsländerna, 4. höja de kaffeexporterandeländernas köpkraft, 5. främja och ökakaffekonsumlionen samt 6. allmänt främja internationelltsamarbete med avseende på världens kaffeproblem. 1983års avtal har i allt väsentligt samma uppbyggnad och innehåll som de tidigareavtalen. Liksom i dessa är medlet för alt kontrollera prissväng- 1982/83:142 5 ningarnapå kaffemarknaden en reglering av utbudet. Del totala behovet av kaffe i deimporterande medlemsländema uppskattas och fördelas mellanproducentmedlemmarna. Dessa förbinder sig att iaktta de tilldeladeexportkvoterna som uttrycks i antal säckar om . Kvoterna kan vid behov ändrasså att utbudet anpassas till den aktuella efterfrågan. För atlexportregleringen skall fungera fordras en omfattande kontroll. Bl.a. skallvarje parti kaffe som importeras lill etl medlemsland åtföljas av ett giltigtursprungscertifikat. Avtaletinnehåller inte nägra regler om hur den åriiga totala exportkvoten skallfördelas mellan exportmedlemmarna. För det första avtalsåret har dock enprocentuell fördelning fastställts. skall kaffeorganisationensräd fastställa en fördelning. Liksom avtal skall en del avkvotfördelningen påverkas av hur stora lager exportmedlemmarna har. Särskildabestämmelser gäller för de små kaffeproducenterna. Bumndi och får detförsta avtalsåret exportera 450 000 säckar och därefter 470 000 säckar per årtill importmedlemmarna. För övriga småproducenter reserveras av denåriiga totala exportkvoten. Förväntadeleveransunderskotl i förhållande fill tilldelad exportkvot skall anmälas tillkaffeorganisationen så att underskotten kan fördelas mellan andra producenter.När kvotering råder skall medlemmarna begränsa den åriiga importen från ickemedlemsländer till en mängd som motsvarar ländernas genomsnittliga import underen bestämd period i början av 1970-lalet. För import från sådana ickemedlemsländer som varit medlemmar av avtal skall gälla en begränsningfill en viss procentuell andel av den genomsnittliga årliga importen fråndessa länder . Någraprisgränser som avgör när kvoterna skaU ändras, upphävas eller återinförasfinns inte inskrivna i avtalet. Sådana prisgränser fastställs i stället avorganisationens räd, normalt för ettårsperioder. Rådet skall därvid ta hänsyntill bl.a. följande faktorer, nämligen aktuellaprisnivåer och -trender, -förväntadutveckling beträffande produktion, konsumfion och lager, - valutautvecklingensamt -inflationen. Rådetkan också upprätta särskilda prisramar för enskilda kaffelyper och ett syslemför atl anpassa kvoterna efter prisförändringar för enskilda kaffelyper. Önskemålom elt sådant s.k. selektivt kvolsystem framfördes från konsumentsidan underförhandlingarna om det nya avtalet men avvisades av producenterna. Rädet skalldock göra en teknisk studie av ett selektivt kvotsystem och därefter besluta ometl sådant syslem skall tilllämpas. Detnya avtalet är öppet för undertecknande -den 30 juni1983. Det träder slutgilfigt i kraft den under Prop.1982/83:142 6 fömtsältningatt etl fillräckligt antal länder ansluter sig till det. Möjlighet lillprovisoriskt ikraftträdande finns (artikel 61). Avtalet har en giltighetstid . Rådet kan efter besluta antingen alt ta upp nyaförhandlingar om avtalet eller att förlänga det, med eller utan ändringar. Efterremiss har kommerskollegium, generaltullstyrelsen och siatens jordbmksnämndavgivit yttranden. Kollegiet har bifogat yttranden av . Svenska kaffeagenters förening. Iyttrandena lill kommerskollegium tillstyrks genomgående en svensk anslutningtill avtalet. kafferosteriers förening anser dock alt avtalet ärbristfälligt på några viktiga punkter. Stadgandet i artikel 2:3 attproducentländerna inte skall sälja kaffe till länder utanför avtalet pä förmånligarevillkor än fill medlemsländer anser föreningen vara alltför allmänt hållet föralt det skall kunna förväntas bli efterlevt. Föreningen pekar också på altkriterier saknas för fördelningen av kvoter och på att de mindre producenternasmöjligheter att öka sin export inte tillgodosetls. Föreningen konstaterarbeträffande införande av etl selektivt kvotssystem att formuleringen i artikel39 är föga förpliktigande. Svenska kaffeagenters förening erinrar om bl.a.behovet av en förstärkt kontroll av exporten till länder utanför avtalet.Kooperativa förbundet anser att avtalets exportkvotering måste kompletterasmed planer på en global produktionsbegränsning för alt den i de flestaexportländer pågående lagemppbyggnaden skall kunna hejdas och därmed följandefmansieringsproblem undvikas. uttrycker visst missnöje över atlproducenlländemas överskott säljs fill den icke reglerade delen avvärldsmarknaden till väsentligt lägre priser än vad avtalets medlemsländer fårbetala. Kommerskollegiumkonstaterar att ett betydande kaffeöverskolt kan väntas . Endragkamp pågår mellan de kaffeproducerande ländema om avsättningsutrymme på denreglerade delen av världsmarknaden. Kollegiet pekar på ochColombias dominans i denna dragkamp och atl avtalets fortbestånd fömlsätleruppgörelser dem emellan. Som ett resullal av den hårda konkurtensen ommarknadsandelar saknas i det nya avtalet kriterier för fördelning av baskvoter,vilket har varit elt önskemål från konsumentländerna. Dessa länder och demindre producentländerna har för avtalets första år fått acceptera denfördelning som och kom överens om. Enligt kollegietsuppfattning torde man kunna förvänta hårda förhandUngar när baskvoter skallfastställas för de därpå följande åren. Kollegiet pekar också på risken föratl de ledande producentländerna - och - när kvotfördel- Prop.1982/83:142 7 ningenskaU omförhandlas kan anse sig ha mer atl vinna på att släppa konkurtensen friän att genom fortsatt kvotering säkra en viss marknadsandel. Om endera avdessa producentländer väljer den utvägen skulle avtalet i prakfiken sättas urspel. Kollegietanser vidare i likhet med - att exportkvoteringen bordeleda till en produktionsbegränsning. Det kan dock vara politiskt svårt förregeringarna i mänga producenlländer att låta odlarna bära kostnaden förlagring av produktion utöver kvoterna. Regeringama kan anse sig vara nödsakadeatt bekosta lagringen. Kollegiet menar därför all en samordnad internationellproduktionspolilik inom kaffeavtalets ram torde förutsätta finansiellt biståndför att utveckla alternativ produktion till länder som förbinder sig attbegränsa kaffeodlingen. Närdel gäller den tudelade kaffemarknad som uppstått sedan kvoteringen infördesår och problemen alt kontrollera exporten tiU icke medlemsländer anserkollegiet alt det fmns skäl att från svensk sida kraftigt stödja deansträngningar som görs inom kaffeorganisationen för att förstärka kontroUen.Kollegiet delar kafferosteriers förenings pessimis-fiska syn pämöjligheterna att skapa ett selekfivl kvotsystem. Sammanfattningsvisfinner kollegiet alt internationella kaffeavtal visserligen harbrister, men atl det i den överskottssiluation som håller pä att växa fram päkaffemarknaden är nödvändigt med ett avtal som reglerar utbudet av kaffe.Kollegiet tillstyrker en svensk anslutning fill avtalet, men erinrar samfidigtom risken för att det kan bryta samman om inte lagemppbyggnaden kan hejdas. Generaltullstyrelsenhar inte något att erinra mot en svensk anslutning till 1983 ärsinternationella kaffeavtal. Styrelsen fömtsätter att kontrollsystemet kommeratt utformas pä motsvarande sätt som gäller enligt 1976 ärs kaffeavtal. Inteheller statens har någon erinran mot en svensk anslutning tilldet nya avtalet. Nämnden konstaterar att detta inte innebär någon ändring ireglema om begränsning av importen från icke medlemsländer och att dessaregler inte kommer att medföra några större administrafiva olägenheter förnämnden om medlemskretsen blir ungefar densamma som i 1976 ärs avtal. 4.1Svensk anslutning till det nya kaffeavtalet Flertaletu-länder är för sin ekonomi starkt beroende av råvamexport.Väridsmarknadspriserna för dessa råvaror visar stora fluktuationer somåterverkar på exportintäkter. Från svensk sida har det sedan längeansetts all internationella rävamavtal i vissa fall kan vara lämpliga 1982/83:142 8 instrumentför alt stabilisera marknaderna. har därför aktivt deltagit i olikainternationella förhandlingar om sådana avtal. Råvarufrägornaär etl huvudområde för arbetet inom för handel och utveckling(). har varit en av de akfiva tillskyndarna av det s.k.integrerade råvamprogram som antogs vid konferensens Qärde session (IV) . Programmet innehåller en förhandlingsplan förprisslabiliserande avtal och andra åtgärder för 18 råvaror, däribland kaffe.Elt cenlralt element i programmet är den s.k. gemensamma fonden med etl förstakonto för buffertlagerfinansiering och ett andra konto för olikautvecklingsåtgärder. , som inte har nägra lagringsbestämmelser, ärdock f.n. inte aktuellt för anslutning fill gemensamma fonden. Inomdet integrerade rävamprogrammels ram har avtal träffats 1979,om den gemensamma fonden och 1982. Dessutom har tidigareavtal för kakao och tenn omförhandlats. har ratificerat samtliga dessaavtal utom juleavtalel. Detta avtal har dock undertecknats ijanuari 1983. DetskaU - under fömtsättning atl godkänner del (prop. 1982/83:106) -ratificeras . Detförsta kaffeavtalet kom till för drygt tjugo är sedan. avtal är delQärde. Samfiiga avtal har haft som främsta syfte att uppnå balans mellanproduktion och konsumtion och därmed förhindra alltför stora prisfluktuationer. Underdelförsta avtalet uppnåddes en förhållandevis god stabilitet. Detandra avtalet utsattes genom en ökande balansbrist mellanfillgång och efterfrågan för påfrestningar som inte kunde bemästras. Avtalelsoperativa delar fick därför sättas ur kraft. I den överskottssiluation som desenaste åren uppstått sedan produktionen åter nått en hög nivå efter den svärabrasilianska frosten vid mitten av 1970-ta-let, har marknaden inom ramen fördet tredje avtalet (1976-1983) åter kvoterats och prisnedgången dämpats. Producenlländemasinkomster från kaffeexporten har också stabiliserats även om en viss nedgång,mätt i fasta priser, inte kunnat undvikas. Efterråolja är kaffe den i världshandeln fill värdet största råvaran. Kaffeproduceras huvudsakligen i och har i mänga av dessa länder en mycketstor betydelse som inkomstkälla. Sverigesdeltagande i kaffeavtalen är i första hand etl uttryck för vårt slöd för eltviktigt u-landsintresse. Det är emellertid också för konsumentländer, blandvilka är en av de största förbrukarna räknat per capita, angeläget atlsöka stabilisera kaffemarknaden och därmed undvika alltför stora svängningar iutbud och priser. , som är starkt beroende av utrikeshandeln, hardessutom ett intresse av att stödja multilaterala ansträngningar för atl lösainternationella handelsproblem. Remissinslansernahar, trots viss krifik mol delar av avtalet, i allmänhet ställt sig positivalill en svensk anslutning till internationella 1982/83:142 9 kaffeavtal.Sveriges kafferosteriers förening pekar på avtalets brist pä kriterier förkvotfördelningen mellan producentländerna. Jag delar uppfattningen alt fastakriterier för kvotfördelningen hade varit önskvärda. Från konsumentsynpunkt ärdet naturiigt att hävda all den faktiska efterfrågan på olika kaffesorter börstyra kvotfördelningen. Mänga producentländer hävdar emellertid att tiUgångenbör vara avgörande. Kvolfördelningen är en mycket svår fråga mellanproducentländerna. Under avtalsförhandlingarna visade det sig endast varamöjligt alt nä enighet om en kvotfördelning för det första avtalsåret utan altdet angavs vilka grunder den byggde pä. Del blir en viktig uppgift alt dåbaskvoter skall fastställas för de därpå följande åren söka uppnå en fördelningsom i tillräcklig grad motsvarar efterfrågans inriktning. Dethar länge varit elt önskemål frän kaffeimportörerna i och flertaletövriga konsumenfiänder att den grundläggande kvotfördelning som normaltfastställts för ettärsperioder även skulle kunna justeras löpande på gmndvalav prisförändringar för olika huvudtyper av kaffe. I etl sådant s.k. selektivtkvotsystem skulle kvoterna för vissa producenter kunna ökas då efterfrågan påden enskilde producentens kaffelyp stiger. En viktig fördel vore att systemetskulle innebära ett incitament för producenterna alt förbättra kvaliteten.Under avtalsförhandlingarna beslutades att en teknisk studie beträffande ettselektivt kvotsystem skall genomföras. Därefter skall ställning tas tUl om ettsådant syslem skall tillämpas. Med hänsyn lUl den bestämt avvisande inställningtill ett selektivt kvolsystem som rått bland producenlländerna måsteutsikterna fill elt positivt beslut bedömas som begränsade. Trots detta anserjag det vara betydelsefullt alt frägan drivs även i fortsättningen. Somjag redovisat har en dubbel kaffemarknad uppstått sedan en kvoteringinfördes av producenlländemas försäljning lill kaffeavlalets medlemsländerhösten 1980. Tack vare kvoteringen har prisfall kunnat undvikas inommedlemsländerna. har emellertid försäljningen till länder utanföravtalet, främst östeuropeiska länder och länder i , ökal medöver . Denna försäljning äger mm fill priser som - i strid mot avtalelsultryckUga bestämmelser -understiger vad som tas ul i medlemsländerna. Det äruppenbart att en del av delta kaffe finner vägar in till marknaden imedlemsländerna och där stör konkurrensförhållandena. Detta tvåmarknadsproblemär en oundviklig följd av kvoteringen sä länge del finns länder som stårutanför avtalet. Problemet är emellerfid ännu relativi begränsat. Kvoteringenhar i och för sig varit effektiv. Den dubbla marknaden kan emellertid komma attallvariigt störa konkurrensvillkoren och möjligheterna alt upprätthållakvoteringen. har beslutat förstärka kontrollen avexporten lill länder utanför avtalet. har stött detta beslut. Det äremellertid inte möjligt att upprätthålla två skilda kaffemarknader mer än underen begränsad lid. Kvoteringens syfte är enligl min uppfattning endast attbromsa etl alltför 1982/83:142 10 En anpassning av produktionen till efterfrågan måste ske så atlkvoteringen kan upphävas. Jag delar Kooperafiva förbundetsuppfattning alt det vore önskvärt att komplettera avtalets ex-porlkvolering meden planerad begränsning av produktionen. Producenlländerna bör ha ettgemensamt iniresse av att komma ifrån den dyrbara lagring avöverskottsproduktion som de nu tvingas till. Jag måste emellertid samtidigtkonstatera atl det med den hårda konkurrens om avsätlningsulrymme som råderinte synes möjligt att inom kaffeorganisationen nå överenskommelse om enproduktionsbegränsning. Avdel anförda framgår att jag förordar att ansluter sig till 1983 årsinternationella kaffeavtal. 1982/83:100 bil. 5har jag under anslaget B 6. Byråer för handels-och råvarufrågor m.m. beräknatSveriges bidrag budgelårel 1983/84 fill internationella kaffeorganisalionensförvaltningskostnader lill . Ensvensk anslutning fill 1983 ärs kaffeavlal aktualiserar en ändring i lagen(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Liksom 1976 ärs kaffeavlalinnehåller avtal regler om immunitet och privilegier för organisationenoch dess tjänstemän (kapitel V). Dessa regler innebär bl.a. att regeringarna imedlemsländerna skall bevilja organisationen samma lättnader i fräga om valuta-eller växelkursrestriktioner, innehav av bankkonton samt överföring avpenningmedel som beviljas . Reglerna i del nya avtaletöverensstämmer med vad som gäller enligt 1976 ärs avtal. Lagändringeninskränker sig därför till alt hänvisningen till internationellakaffeavtal ändras lill att avse avtal. Denföreslagna lagändringen bör träda i kraft omgående. Bestämmelserna omimmunitet och privilegier i del nya kaffeavtalet blir dock tillämpliga somsvensk lag försl den dag dä avtalet träder i kraft i förhållande till (jfr prop. 1975/76:205 s. 18-20). Del åligger regeringen atl kungöra fidpunklendå avtalet har trätt i kraft i förhållande till . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom utrikesdepartementetshandelsavdelning upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall. Den föreslagna ändringen i lagen ärokomplicerad. Jag anser därför atl lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Prop.1982/83:142 11 Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna1983 ärs internationella kaffeavtal, 2. antaga förslaget tilländring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslä atl antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. The Govemments party to this Agreement, Recognising the exceptional importaiice of coffee lo the economiesof many counlries which are largely dependent upon this commodily for theirexport earnings and thus for the continuation of their development prog rammesin the social and economic fields; Consideringthat close internafional co-operation on trade in coffee will theeconomic diversification and development of coffeeproducing countries, willimprove political and economic relations between producers and consumers andwill provide for increasing consumption of coffee; Recognising the desirability of aVoiding disequilibriumbetween production and consumption which can give rise to pronouncedfluctuations in prices harmful both to producers and to consumers; Believing that internafional measures can assist incorrecting the effects of such disequilibrium, as well as help to ensure anadequale level of eamings to producers through remunerative prices; Noting the advantages derived from the internafionalcoopération which resulled from the operation of the Intemational CoffeeAgreements 1962, 1968 and 1976; agreed as follows: De regeringar, som är parter i detta avtal, vilkaerkänner kaffets utomordentliga betydelse för ekonomin i många länder, som tiUstor del är beroende av denna vara för sina exportinkomster och sålunda förfullföljandet av sina utvecklingsprogram pä de sociala och ekonomiska områdena; vilkaanser att elt nära internafionellt samarbete i fräga om handeln med kaffekommer att främja den ekonomiska differentieringen och utvecklingen i dekaffeproducerande länderna, förbättra de politiska och ekonomiskaförbindelserna mellan producenter och konsumenter samt öka kaffekonsumtionen; vilkaerkänner önskvärdheten av alt undvika bristande jämvikt meUan produktion ochkonsumtion, som kan ge upphov till markerade prisfluktuafioner till skada förbåde producenter och konsumenter; vilka ärövertygade om alt internationella åtgärder kan bidraga till att rätta tillföljderna av en sådan bristande jämvikt samt att bidraga lill att garanteraproducenterna en adekvat inkomstnivå genom lönsamma priser; vilkabeaktar de fördelar av det internationella samarbete som följt av verksamheteninom ramen , 1968 och internationella kaffeavtal; har överenskommit om följande: The objectives of this Agreement are: (1) lo achieve a reasonable balance betweenworid supply and demand on a basis which will assure adequale supplies ofcoffee at fair prices to consumers and märkets for coffee al remunerativeprices to producers and which will be conducive lo long-lerm equilibriumbetween production and consumption; (2) to avoidexcessive fluctuations in the levels of worid supplies, stocks and prices whichare harmful lo both producers and consumers; (3) to contribute to the development of KAPITEL I - SYFTEN Artikel 1 Syften Delta avtals syften är: (1) alt uppnå enrimlig balans mellan utbud och efterfrågan på världsmarknaden på en grundvalsom garanterar konsumenterna tillräcklig tillgång på kaffe till skäliga priseroch producenterna avsättning för kaffet fill lönsamma priser samt främjar enlångsiktig jämvikt mellan produkfion och konsumtion; (2) att undvika starka fluktuationer ifråga om utbud, lager och priser på världsmarknaden, vilka är fill skada förbåde producenter och konsumenter; (3) att medverka tiU att utveckla depro-