prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Fr.o.m. beslutaremellertid taxeringsnämnderna i de flesta fall om uppskov. Detta medför att deinkomster som den skattskyldige erhåller uppskov med beskattningen av inteingår i taxeringsutfallet. Detta kan förklara en del av den minskning som harregistrerats . Avdragen för underskott iförvärvskälla har visat en fortgående ökning under hela den i tabellenredovisade perioden. Ökningen uppgår till i genomsnitt . Den störstaposten bland dessa är underskott av annan fastighet, dvs. de underskott somuppkommer för bl.a. villor och fritidshus på grund av ränteavdragen. Avdragenför underskott i förvärvskälla beror därför till stor del på räntenivånsutveckling samt reglerna för beskattning av fastigheter. RRVgenomför en urvalsundersökning avseende fysiska personerssjälvdeklarationer i syfte att skapa säkrare underlag för en prognosering avstatsbudgetens inkomster av skatt på inkomst och förmögenhet. Undersökningarnaanvänds även för att beräkna effekterna av ändringar) skattesystemet.Materialet avseende inkomster omfattar ca 23000 självdeklarationer.Fr.o.m. inkomster undersöks även dödsbon och familjestiftelser. Derasandel av totalsumman är dock mycket liten. Itabell 5 redovisas det preliminära resultatet av undersökning. Prop.1982/83:150 24 Taxeringen till statlig och kommunaiinkomstskatt för A-längdens skattskyldiga' avSeende inkomster, mi|j.kr. Taxering till statlig in- Inkomst av annan fastighet summa intäkter under tjänst summa avdrag under tjänst därav resor t.o.f. Underskott i förvärvskälla. Allmänna avdrag, statligt Till statlig skatt taxerad Extra avdrag, statligt Till statlig skatt be- Allmänna avdrag, kommunalt Underskott i förvärvskälla. Bilaga1.4 reviderade iiikomstberäkning 25 inkomst (inkl. utboinkomsl) Extra avdrag, kommunalt (inkl. utboinkomst) Påförda skatter och avgifter 'Fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. 'Summan av delposterna stämmer inte överens med totalsumman underskott resp.allmänna avdrag beroende pä att den skattskyldige ej kunnat utnyttja helaavdraget vid taxering. Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer inkomståren 19821984 RRVantog i beräkningama att lönesummans tillväxt mellan åren 1981och 1982 skulle bli 6,. valde RRV att schablonmässigt skriva fram lönesummanmed 5,. Budgetpropositionenbyggde emellertid på en uppjustering av antagandena för . Beräkningarnai budgetpropositionen grundades således på en lönesummetillväxt för påknappt . RRVhar i sin reviderade beräkning utgått från att lönesumman ökade med 6,mellanåren 1981 och 1982. RRV har i kalkylerna utgått från de förutsättningar somgällde i arbetet med den reviderade nationalbudgeten per . Blanddessa förutsättningar antas lönesumman öka med 6,. Deutbetalda pensionerna antas i denna beräkning öka med 10,mellan åren 1981och 1982 och med 13,. RRV förutsätter attbasbeloppet . kommer att ligga till grund för 1982/83:150 26 utbetalningarnaav pensioner , vilket resulterar i en ökningstakt av storieksordningen9,. Utbetalningarnaför sjukpenning, föräldrapenning, ersättning vid arbetslöshet m.m., som upptastill beskattning ökar med 11,. Det är en minskningmed i jämförelse med beräkningen . Av inkomsterna från andraförvärvskällor har utvecklingen av inkomst av kapital mellan åren 1981 och1982justerats ned från till jämfört med RRVsdecemberberäkning. räknar RRV med en ökningstakt på avinkomster av kapital. Det är en neddragning med nästan 10 procentenheter.Förändringarna baseras på nu gällande antaganden om räntenivån, in- ochutlåning samt sparande. För inkomsterna avjordbruksfastighet har ökningstakten reviderats ned.Inkomst av jordbruksfastighet beräknas nu öka jämfört med iRRVs decemberberäkning. Rörelseinkomsternaberäknas öka med jämfört i tidigare beräkning. År 1983förutses en ökning av rörelseinkomsterna med . Underskotten iförvärvskälla har ökat kraftigt vaije år med någrafå undantag. Den mest betydelsefulla avdragsposten är underskott av annanfastighet som svarar för merparten av underskotten. Mellan åren 1981 och 1982har RRV räknat med en utvecklingstakt på 8,. Det är en lägre ökningstakt än iRRVs beräkning . Även och kommande år har RRV reviderat nedantagandena om underskottens utveckling. RRV räknar således med att desammanlagda underskotten ökar med 8,och . Utvecklingav skatteunderlaget för svenska aktiebolag m.fl. upprepade RRV sin enkät till ett urval omca 2300 svenska företag, sparbanker och försäkringsinstitut. Ienkäten ingår frågor om den till statlig och skatt taxerade inkomstensamt beräknade fyllnadsinbetalningar . Vidare ingår frågorangående storieken av det särskilda forskningsavdraget. I det följande redogörsför vissa huvudresultat av undersökningen. Det bör observeras att uppgifternavad gäller storieksgruppen 0-19 anställda är mycket osäkra. Urvalet för dennagrupp är jämfört med totala antalet företag mycket litet. Dessutom ärbortfallet störst inom denna grupp av företag. En utföriigare beskrivningkommer att publiceras i statistiska meddelanden serieF. Resultatetav enkäten har fördelats på företagsstorlek och redovisas i tabell 6. beräknas den statligt taxerade inkomsten öka Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 27 Enligt höstens enkät värdet en minskning med 3 %.Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas i vårenkäten öka med 3,mellan inkomståren1981 och 1982. I höstenkäten beräknades den kommunalt taxerade inkomsten minskamed . Fyllnadsinbetalningarna beräknas utgöra av dentotala bolagsskatten för . Det särskilda forsknings- ochutvecklingsavdraget beräknas uppgå till 729 milj. kr. Företag med fler än 500anställda svarar för av detta avdrag. Vidbedömningen av statligt taxerade inkomster för har RRVutgått från en trendmässig ökning på . Därutöver tillkommer effekterna förinbetalning på särskilt investeringskonto och avsättningar till särskildainvesteringsfonder (SFS 1982:1185). Dessa effekter beräknas minskaskatteunderiaget både statligt och kommunalt med ca . I prop.1982/83:102 föreslås en tillfällig vinstskatt som utgår av de svenskaaktiebolagens utdelning för det räkenskapsår som avslutas närmast efter den30juni 1983. Vid inkomsttaxeringen medges inte avdrag för vinstskatt.Följaktligen beräknas vinstskatten inte påverka skatteunderiaget. RRV räknardärför med att den statligt taxerade inkomsten minskar med 13,mellanverksamhetsåren 1982 och 1983. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas minskamed 3,mellan verksamhetsåren 1982 och 1983. Statligt och kommunalt taxerad inkomst,fyllnadsinbetalningar och forsknings- och utvecklingsavdrag fördelat påföretagsstorlek verksamhetsåren 1981 och 1982, milj. kr. -(- 59 Prop.1982/83:150 28 Beräkning av de olika inkomsttitlarna 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse .1111 Fysiskapersoners skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse RRVhar i sin beräkning av inkomstskatterna /84 även bedömt utfallet förinnevarande budgetår. Beräkningarna sammanfattas i tabell 3 i vilken ocksåframgår skillnaden gentemot beräkningar i budgetpropositionen. Utgångspunktenför beräkningarna är bl.a. de inkomstfördelningar som antas gälla för åren1982, 1983 och 1984. RRVs taxeringsstatistiska undersökning har använts föratt beräkna dessa. Beräkningen bygger på framskrivningen av deninkomstfördelning som gällde för . Förändringar i skattesystemetår 1982-1983 har beskrivits i RRVs decemberberäkning. Där redovisas äveneffekterna av de olika ändringarna i skattereglerna. Förändringarna iskattereglerna m.m. för är: - De statligamarginalskattesatserna sänks och uppgår för flertalet inkomsttagare tillmaximalt . - Statliga skatten delas upp itvå delar, grundbelopp och tilläggsbelopp. - Grundbelopp tas ut på denbeskattningsbara inkomsten, beräknad som . - Tilläggsbelopp beräknas förinkomster över en s.k. brytpunkt (16 basenheter, dvs. - Underlaget för rilläggsbelopputgörs i huvudsak av den beskattningsbara inkomsten ökad med underskottsavdrag.På så sätt begränsas det skattemässiga värdet av underskottsavdragen.Skattesatsen är upp till ett skatteunderiag på . och (1983) avskatteunderiaget mellan . Skattesatsen stiger sedantill maximalt (1983) vid ett underiag överstigande . - Kvittning av underskott avschablontaxerad fastighet mot inkomst av kapital medges med högst . vidberäkning av tilläggsbelopp. - Möjlighet finns att vidberäkning av tilläggsbelopp kvitta underskott i näringsverksamhet mot överskotti samma förvärvskälla av högst . - Basenheten i skatteskalan harpå förhand bestämts för de tre åren som skaltereformen genomförs och är 7300kr. Avdragsrättenför frivilliga periodiska understöd slopas. - Nytt schablonavdrag på avkontant bruttolön m.m. eller högst . införs under inkomst av tjänst. - Skattesatsen höjs från 2 till3% i inkomstskiktet 7 . - Skattesatsen sänks med 1procentenhet i inkomstskiktet . Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 29 - Fribeloppet på äkta makarsB-inkomster höjs till . och omvandlas till grundavdrag. - Skattereformen finansieras år1983 med en allmän löneavgift på . - Skatteunderlaget för juridiskapersoner minskas till för kommuner, för församlingar och till förlandsting. Återstående skatteunderlag minskas med I %. - Skattereduktion för erlagdafackföreningsavgifter införs. Reduktionen är , maximalt . - En hyreshusavgift införs ochuppgår för till I % av taxeringsvärdet. - Skattereduktion påaktieutdelning slopas. - Nedsättning görs avsparskattereduktion för insättningar på skattesparkonto eller skattefondkonto. - Höjning av restavgiften från 4till av det obetalda beloppet. - Uppräkning av preliminärtdebiterad B-skatt fr.o.m. . - Frisläppet avinvesteringsfonder och -reserver förlängs. - Investeringsavdraget förbyggnadsarbeten förlängs. - Pensioner m.m. beräknas påbasbeloppet ökat med . - Oförändrade regler skall gällaför att faststäUa basbeloppet för . - Beslutet om karensdagar ochandra förändringar i sjukförsäkringen upphävs. Förår 1984 har bestämts en skatteskala i samband med att antog förslagettill marginalskattereform. Även basenheten i skatteskalan är förutbestämd till7 . RRVhar förnyat beräkningarna av effekterna av de ändrade skattereglerna åren 1983och 1984. Det har gjorts med hjälp av den taxeringsstatistiska undersökningensom i denna beräkning har inkomstfördelning som bas. För att bedöma effekten avskatteomläggningen för vad avser ändringar i den statliga skatteskalanhar RRV beräknat den totala skatten som om 1982 års nominella skatteskalaskulle ha gällt . Enjämförelse har därefter gjorts med den skatt somuträknas om 1983 års skatteskala används. Den totala skillnaden i slutlig skatthar då blivit 7 800 milj.kr. Av denna ändring svarar indexregleringenav skatteskalorna för ca 3500 milj.kr. (förändring av basenheten från 6900 kr.till ). Skatteskaleförändringarna tillsammans med effekter av övrigaavdrags- och skattereduktionsförändringär innebär att den totala skatteeffektenkan beräknas till drygt 8600 milj.kr. Det är ca 125 milj.kr. mer iskattelindring än vad RRV tidigare räknat med. Förår 1984 har motsvarande effektberäkningar gjorts. Den sammanlagdaskatteeffekten beräknas detta år bli i storleksordningen 6300 milj.kr. Av dennaskatteförändring svarar indexregleringen resp. förändringen av skatteskalornaför ungefär lika stora belopp. Inflödetav preliminär A-skatt är i huvudsak känt t.o.m. januari månad år 1983.Uppbörden avseende skatter på inkomster blev ungefär lika stor som antogs ibudgetproposirionen. har totala preliminärskat-teuppbördenjusterats upp jämfört med RRVs decemberberäkning. Det beror främst påförändringen i antagandet om lönesummetillväxten. De nya avtalen påarbetsmarknaden väntas emellertid få effekt på skatteinbetalningarnaförst . Kalkylernainnebär en något mindre ökning av den slutliga skatten . Detta medföratt de fysiska personernas fyllnadsinbetalningar och deraskvarstående skatter kan antas bli lägre än vad som tidigareberäknats. Den överskjutande skatten som betalas ut väntasav samma skäl öka jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. RRVhar för räknat med en höjd medelutdebitering från en nivå på30,. till , dvs. en höjning på . Vidare har RRV räknat medatt begränsningen av kommunernas skatteunderlag upphör fr.o.m. den 1januari 1984. Dessafaktorer jämte det högre lönesummeantagandet gör att postenutbetalningar av kommunalskattemedel ökar med drygt 1000 milj.kr. i jämförelsemed budgetpropositionen. RRVskalkyler över de fysiska personernas inkomstskatter innebär en nedjustering med560 milj.kr. för /83 och en minskning med 1354 milj.kr. /84 jämfört med beräkningen i budgetproposirionen. Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse, milj.kr. Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 31 RRVberäknar inkomsterna på titeln fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse till . för /83 ochtill . för /84. 1121Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Påinkomsttiteln redovisas bl.a. de juridiska personernas preliminära skatterliksom avräkningen av de utbetalningar av kommunalskattemedel som kan beräknaspå de juridiska personernas kommunala skatteunderlag. Till grund förberäkningen ligger den tidigare redovisade enkäten till svenska aktiebolagm.m. Enkäten pekar på en uppjustering av de juridiska personernas taxerade inkomstermellan inkomståren 1981 och 1982. Med ledning av enkäten har RRV justerat uppfyllnadsinbetalningarna . Företagens benägenhet att görafyllnadsinbetalningar väntas bli bestående även . De totalafyllnadsinbetalningarna har uppjusterats med 916 milj.kr. för budgetåret1982/83 och med 579 milj.kr. Inbetalningarna av B-skatthar också uppjusterats med hänsyn till enkätresultatet samt att utfallet harblivit högre än beräknat. Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse,milj.kr. Förändring jämfört med budgetpropositionen Förändring jämfört med budgetpropositionen + 916 ± 0 + 579 -1- 21 Överskjutande skatt Omföringar till andra inkomsttitlar + 1 ± 0 - 31 + 0 RRVberäknar inkomsterna på riteln juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse till . för /83 ochtill . för /84. Delagstadgade socialavgifterna betalas in i form av preliminäraavgifter, fyllnadsinbetalningar av preliminära avgifter och kvarståendeavgifter. För en närmare beskrivning av uppbördsförfarandet förarbetsgivaravgifter hänvisas till RRVs decemberberäkning. Iredovisningen nedan över prognosen för de lagstadgade socialavgifterna jämförsRRVs marsberäkning med regeringens bedömning i finansplanen. Antagandetangående lönesummans utveckhng för ligger i RRVs marsberäkning någothögre än regeringens bedömning i finansplanen. I finansplanen antas lönesummanmellan öka med 6,. RRVs marsberäkning bygger på en.utvecklingstakt på 6,för lönesumman mellan motsvarande år. Prognosenför inkomsterna från folkpensionsavgiften framgår av tabell 9. Folkpensionsavgift, milj.kr. RRVberäknar inkomsterna på titeln folkpensionsavgift tiU . för budgetåret1982/83 och till . för /84. Somframgår av tabell 10 beräknas sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader uppgå till 27333 milj.kr. för /83och till 29032 milj.kr. för /84. Jämfört med budgetpropositioneninnebär detta en uppjustering av kostnaderna för båda budgetåren. Bilaga 1.4 revideradeinkomstberäkning 33 Förändringarna i förhållande till budgetpropositionenförklaras dels av det något högre utfallet för jämfört medprognosen, dels av det högre antagandet om prisutvecklingen somgörs i RRVs marsberäkning jämfört med antagandet i budgetpropositionen.Kostnaderna har vidare schablonmässigt justerats upp med hänsyn till avtaletmellan staten och sjukvårdshuvudmännen för . Beräkning av sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader, miy.kr. Förändring jämfört med budgetpropositionen Förändring jämfört med budgetpropositionen Sjukpenning Sjukvårdsförmåner inkl. läkemedels- ersättning Föräldrapenning Frivillig försäkring Förvaltningskostnader -1-209 - 2 ± 0 + 10 - 75 -1- 0 Avgår statsbidrag Sjukförsäkringens andel -1- 45 f2S7 + 79 -(-452 Netto på titeln framgår av tabell 11. Utvecklingenav den allmänna sjukförsäkringsfonden framgår av nedanstående tablå, milj.kr. 1979 1980 1981 1982 1983 2570,9 3195,03233,0' 859,0' -1-1675,3 -t-4 870,3 -1-4870,3' -1-4870,3' Regleringen mellan statsbudgeten och fonden verkställsinte. Sjukförsäkringsfondens överskott för kalenderåret 1981skall regleras gentemot statsbudgeten . Regleringen innebär enbelastning av statsbudgeten på ca 3 195 milj.kr. under /83.Sjukförsäkringsfondens behållning blir efter denna reglering ca 4870 milj.kr.Enligt de av antagna rikthnjerna för budgetregleringen i finansplanenbör tills vidare inte ytterligare avsättningar verkställas. Fondbehållningenkommer därvid tills vidare att vara oförändrad. Fondmedlen är placerade på etträntelöst konto hos . RRVs marsberäkning av inkomsterna påtiteln sjukförsäkringsavgift, netto grundas på att 3 1982/83. inga avsättningar till sjukförsäkringsfonden verkställsunder /84. Av tabell 11 framgår såväl inkomster som utgifter underinkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto. Inkomster och utgifter under inkomsttitelnsjukförsäkrings avgift, netto, mit).kr. Egenavgifter och öv- " För /83 beräknas ett underskott påinkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto. Underskottet orsakas framföralltav avsättningen till sjukförsäkringsfonden. Enjämförelse av nettot på titelnmellan budgetåren ger ett minskat överskott på titeln för /84 omavsättningen till sjukförsäkringsfonden exkluderas för /83.Denna minskning av överskottet på titeln skall även ses mot bakgrund av denpositiva engångseifekt som finns på inkomstsidan till följd av den omläggningav uppbördsförfarandet för affärsverken som skall ske under budgetåret1983/84. RRV beräknar ett underskott på titelnsjukförsäkringsavgift, netto för /83. Underskottet beräknas till997000000 kr. För /84 beräknar RRV inkomsterna på theln till 1787000000kr. Bilaga 1.4 revideradeinkomstberäkning 35 Inkomsterna från barnomsorgsavgiften framgår av tabell 12. Barnomsorgsavgift, milj.kr. RRV beräknar inkomsterna på titeln barnomsorgsavgift till6576000000 kr. för /83 och till . för budgetåret1983/84. 1251 Övriga socialavgifter, netto Under titeln övriga socialavgifter redovisasdelpensionsavgiften, gemensam arbetsmarknadsavgift m.fl. övriga socialavgifter(tabell 13). Övriga socialavgifter, netto, milj.kr. 8 Merkostnaderför arbetslöshetsförsäkring m.m. Summa utgifter För /83 beräknar RRV inkomsterna på titelnövriga socialavgifter, netto till 61000000kr. RRV beräknar ett underskott påtiteln övriga socialavgifter, netto för /84. RRV beräknar dettaunderskott till . 1982/83:150 36 För att finansiera skattereformens första steg infördes enallmän löneavgift. Avgiften infördes den (SFS 1982:423, prop.1981/82:197), Avgiftsuttaget är fastställd till 2,för . För kalenderåret1984 har RRV i sina beräkningar antagit oförändrat avgiftsuttag. Allmän löneavgift, milj. kr. Enligt RRVs Förändring jämfört marsberäkning medbudgetpropositionen Direktdebiterade avgifter 5340 -73 Avgifter från statliga myn digheter och affärsverk 883 -1-12 Egenavgifter O O Summa inkomster 6 223 4-85 Även egna företagare skall betala allmän löneavgift. Dessaegenavgifter inflyter i form av preliminärskatter, kvarstående skatter ellerfyllnadsinbetalningar. Egenavgifterna omförs från inkomsttitel Fysiskapersoners skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse till lagstadgadesocialavgifter första gången under /85. /83 uppnäs endast en knapp halvärseffekt av den nya avgiften.Inte heller för /84 uppnås en helårseffekt av den nya avgifteneftersom de kvarstående avgifterna för regleras först . RRV beräknar inkomsterna på titeln allmän löneavgift till2656000000 kr. för /83 och till . för budgetåret1983/84. 1400 Skatt på varor och tjänster Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas alla skatter somberäknas på produktion, försäljning, varuhantering, tillhandahållande avtjänster och tillåtelse att använda vissa varor. Försäljningsskatter, skatterpå enskilda produkter och tjänster samt fordonsskatten skall redovisas underdenna rubrik. Dessutom skall överskott som uppstår vid bolag eller liknandesammanslutningar där staten har monopol på försäljningen av produktionenredovisas under skatt på varor och tjänster. Även import- och exportavgifterskall redovisas som en skatt på varor och tjänster. Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 37 Tillgrund för beräkningen av länsstyrelsernas uppbörd av mervärdeskatt ligger enbedömning av den privata konsumtionens utveckling. Mellan åren 1982 och 1983beräknas den privata konsumtionen öka med 8,. Det är knappt en procentenhetlägre än vad som antogs i decemberberäkningen. har ökningenberäknats rill , vilket är samma ökningstakt som antogs idecemberberäkningen. Fr.o.m. den gäller att rätten till avdrag föringående mervärdeskatt som tas ut vid import inträder tidigast när tullverketstullräkning mottas av den skattskyldige. Till följd härav uppstår en inkomstförstärkandeengångseffekt under /83 på ca 2000 milj.kr. antogs attdenna effekt skulle uppstå . Vissa undersökningar avmervärdeskattedeklarationer som har utförts av tyder på atteffekten är mer utsträckt i tiden och påverkar inkomsterna även under senarehälften av /83. Investeringsavdragetvid redovisning av mervärdeskatt har i decemberberäkningen beräknats minskainkomsterna med 1 500 milj.kr. /83 och med I 000 /84. Utfallet t.o.m. oktober månad tyder pä att effekten avavdraget har underskattats. Avdraget har beräknats till 1800 milj.kr. /83 och till 1200 milj.kr. för /84. Länsstyrelsernasnettouppbörd av mervärdeskatt /83 beräknas till 12300 milj.kr.,vilket är 600 milj.kr. lägre än i decemberberäkningen. Uppbörden /84 beräknas uppgå till 12200 milj.kr. Det är en minskning med300 milj.kr. jämfört med decemberberäkningen. Till grund för beräkningenav mervärdeskatt på importerade varor ligger en bedömning av importvärdetsutveckling. Som nämns under titeln tullmedel beräknas importvärdet öka med13,och . Det är en neddragning med ca 2 procentenheterför och med för är 1984. Det är främst en minskadoljeimport, vilken ej är mervärdeskattepliktig, som orsakat denna nedgång.Tullens uppbörd av mervärdeskatt beräknas till 33500 milj.kr. för budgetåret1982/83 och till37000milj.kr. för /84. RRVberäknar inkomsterna på titeln mervärdeskatt till . /83 och till . för /84. Inkomsternapå titeln har varit högre än vad som antogs i beräkningen tillbudgetpropositionen. Det höga utfallet tillsammans med den nuvarandeprisutvecklingen på bensin har medfört att förbrukningen nu antas blioförändrad. I höstens beräkning antogs att förbrukningen skulle 1982/83:150 38 minskamed resten av /83 och med nästa budgetår.Inkomsterna har justerats upp med 195 milj.kr. /83 och med200 milj.kr. RRVberäknar inkomsterna på riteln bensinskatt till . för budgetåret1982/83 och till . för /84. Den1 höjdes tobaksskatten. Höjningen beräknas öka inkomsterna med110 milj.kr. innevarande budgetår och med 330 milj.kr. det höga utfallet t.o.m. februari har inkomstema räknats upp med 100milj.kr. för vart och ett av budgetåren 1982/83 och 1983/84 jämfört medberäkningen i budgetpropositionen. RRVberäknar inkomstema på titeln tobaksskatt till . för budgetåret1982/83 och till . för /84. P.g.a.det höga utfallet t.o.m. februari har inkomsterna räknats upp med 60 /83 och med 65 milj.kr. RRVberäknar inkomsterna på titeln skatt på spritdrycker till . /83 och till 5 . för /84. 1427Skatt på malt- och läskedrycker Konsumtionenav malt- och läskedrycker har varit högre än vad som antogs ibudgetpropositionen. Det är främst konsumtionen av starköl som har ökat.Inkomstema har räknats upp med 60 milj.kr. /83 och med 62milj.kr. RRVberäknar inkomsterna på titeln skatt på malt- och läskedrycker till 1094000000kr. för /83 och till . för /84. Somnämns under titeln bensinskatt har prognosen på bensinförbrukningen justeratsupp jämfört med budgetpropositionen. Energiskatten på bensin har därför räknatsupp med 47 milj.kr. /83 och med 49 milj.kr. /84.Energiskatten på olja har räknats ner Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 39 för /83 jämfört med höstens beräkning.