prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — En statlig hyresförluslgaranli i nyproduktionenbör därför införas samlidigt med de temporära hyresrabatterna. Hyresförluslgaranlin bör gälla för lägenheter i hyres- ochbosladsrällshus som påbörjas . Liksom när del gällerhyresrabatterna bör även lägenheter som påbörjas omfattas av garan- 1982/83:50 9 lin, förutsatt alt preliminärt beslul om bostadslån ellerbeslut om dispens för igångsättning har meddelats efter . Hyresföriustga-ranlinbör gälla endast sädana nybyggda lägenheter som omfattas av förslaget lillhyresrabatter. Jag förordar alt hyresförlustgarantin får formen avsärskilda statliga lån. Lån bör lämnas till den som äger statligt belånade hyres-och bosladsrällshus och avse utebliven hyra från det atllägenheterna färdigställdes. Lånen bör täcka högst av utebliven hyra isädana hus. Med hyra bör jämställas årsavgift för bosladsräilslägenhet ellerannan avgift som eriäggs för all nyttja en lägenhet. Hyresförlust på grund av utebliven betalning för uthyrdlägenhet bör inle grunda rätt lill lån. Kommersiella lokaler bör inte omfattasav långivningen. Lån bör beviljas för ell kalenderår i sänder. a.administrativa skäl bör lån inle lämnas med små belopp. Jag förordar atl lånskall lämnas endasi om lånebeloppet uppgår till lägst . Lånet bör vara ränte- och amorteringsfrill i tre år.Därefter bör lånet löpa med ränla och amorteras. Enligl min mening bör del dockfinnas en möjlighel alt efter ansökan i särskilda fall medge fortsatt ränte-och amor-leringsfrihel eller alt efterge hela lånet. En utgångspunkt vid dennaprövning kan vara atl lägenheterna har varit outhyrda och allhyresförlusterna är betydande. Det bör ankomma pä regeringen atl meddela närmareföreskrifter beträffande långivningen. För information vill jagdock redovisa alt jag ämnar föreslå regeringen följande. Lånen bör löpa med bosladslåneränla som fastställs avregeringen kalenderår i sänder. Amorteringstiden bör vara lägst 10 åroch högst . Normalt bör tiden bestämmas lill . Längre amorteringslidbör kunna medges om del behövs med hänsyn till lånets storlek och effekten påboendekostnaderna. Ränta och amortering bör betalas i form av annuiteter. När det gäller lån för hus som tillhör enbostadsrättsförening ansluten till eller Svenska riksbyggenfår Stiftelsen träda in som lånesökande ochlåntagare i stället för bostadsrättsföreningen. För sådana lån skall säkerhetställas i form av borgen som för egen skuld av riksorganisationen. För län lill allmännyttiga bostadsförelag skall kommunenställa borgen som för egen skuld. För annat lån skall ställas säkerhet i formav panträtt i fastigheten eller lomlrällen eller annan säkerhet som skäligenbör godtas. Om hyresförluslgaranlin missbrukas, dvs. om företageteller kommunen uppenbarligen agerar för all låta lägenheter vara oulhyrda i detbostadsbestånd som omfattas av garantin, bör ansökan om lån kunna avslås ochett utbetalt lån sägas upp. 1982/83:50 10 Låneverksamheien bör handhas av länsbostadsnämnderna ochbostads-styrelsen. Ansökan om lån skall lämnas in efter detkalenderår som lånet skall avse. Prövningen av ansökningar om all i särskildafall medge fortsatt ränte- och amorleringsfrihel och alt efterge hela lånet böri vart fall inledningsvis göras av regeringen. Jag förordar således atl län för hyresföriustgaranlierskall lämnas enligt vad jag nu har anfört. Länen bör betalas ul från anslaget B 3. Del är inle möjligt alt med någon säkerhet beräkna kostnadernaför långivningen. Jag räknar emellertid med atl dessa blir förhållandevisobetydliga. Förslagel kommer inle atl föranleda några utbetalningar /83 och mycket begränsade utbetalningar under budgetåret1983/84. Till frägan om meddsbehovel för /84 återkommer jag isamband med min anmälan lill budgetpropositionen . Jag hemställer all regeringen föreslår alt godkänna vad jag har förordat i fråga om statlig hyresförluslgaranli. (3) Åtgärder för bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter. har antalet outhyrda lägenheter ibostadsbeståndet ökat betydligt. Den var ca 27200 lägenheter ihus som tillhör allmännyttiga bostadsföretag lediga lill uthyrning. Motsvarandeanlal den var ca 18900. Detta innebär en ökning på ellår. I mänga kommuner och bostadsområden är andelen oulhyrdalägenheter myckel hög. Den fanns del i över 80 kommuner minsl6% lediga lägenheter i de allmännyttiga företagens bestånd. Många av dessa företaghar haft elt stort antal tomma lägenheter under läng lid. De oulhyrda lägenheterna innebär all storasamhällsinvesteringar inle utnyttjas. På många håll innebär också de oulhyrdalägenheterna stora påfrestningar för förelagen och de boende liksom för dekommuner som har drabbats. Jag förordar därför all medel avsätts för stödåtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Åtgärderna bör avse delssärskilda låneregler för alt underlätta atl outhyrda lägenheter utnyttjas ochbyggs om till lokaler, dels ell speciellt stöd lill bostadsföretag som har haftetl stort anlal oulhyrda lägenheter under lång lid. Åtgärderna syftar till allstimulera bostadsföretag och kommuner att arbeta aktivt för all minska antaletoulhyrda lägenheter och därmed hyresföriuslerna. Särskilda bestämmelser om statliga lån Antalet oulhyrda lägenheter i ett område kan minska genomall vissa hus eller lägenheter utnyttjas för andra ändamål än bostäder, t. ex.som lokaler av olika slag. Förutom all förelagens förluster minskar kan manuppnå 1982/83:50 11 förbättringar för de boende genom större utbud av serviceoch fler arbetsplatser. En ombyggnad av bostäderna är i många fall nödvändig. För all underlätta sådana förändringar i områden med slorandel outhyrda lägenheter föreslår jag följande. Särskilda regler bör införasför rälien att fä behålla bostadslån och räntebidrag när bostadsutrymmenutnyttjas för andra ändamål. Vidare bör en möjlighel tillskapas alt fåsärskilda statliga lån lill ombyggnad i vissa fall. Bostadslånetoch räntebidraget bör få behällas när lägenheterna utnyttjas för andraändamål, oberoende av ändamålets art och varaktighet. Detta bör gälla ävenefter én ombyggnad. Ombyggnad till lokaler för boendeservice kan finansieras genombostadslån enligt reglerna i bostadsfinansieringsförordningen. För ombyggnad lillandra lokaler än boendeservicelokaler, t.ex. kontor och verksläder, bör elt särskillstatligt län kunna lämnas. Reglerna bör i första hand gälla för områden med en storandel oulhyrda lägenheter i vilka det funnits problem under en längre lid, , och där svårigheterna kan väntas beslå. Med hänsyn lill alt oulhyrdalägenheter under det senasie året har böljat förekomma i allt fler kommuneroch förelag bör dock en möjlighet finnas all också tillämpa reglerna i förebyggandesyfte för områden som har haft oulhyrda lägenheter kortare lid än ellersom inom en snar framlid riskerar all fä betydande problem. Jag föreslår alt beslul om särskilda statliga lån förombyggnad av oulhyrda lägenheter får fattas inom en ram om högst 25 milj. kr.under år 1983. Lånen bör betalas ut från anslaget B 3. Särskilt slöd titt de värst drabbade företagen Situationen är särskill bekymmersam för bostadsföretag somhar haft ell stort antal lägenheter oulhyrda . Jag förordar att etlsärskill stöd skall kunna lämnas till sådana företag. En förutsättning för all slöd skall lämnas lill ellförelag bör vara all företaget tillsammans med kommunen aktivt arbetar för allminska antalet oulhyrda lägenheter och därmed hyresföriuslerna. Företaget skallredovisa ell ätgärdsprogram som visar att de vidtagna och/eller planeradeåtgärderna leder lill atl kostnaderna för outnyttjade lägenheter minskar ochall man uppnår förbättringar för de boende. Slödel lill förelaget kan lämnas genom all staten medgereftergift av lån eller räntebetalningar. kan bli aktuellt t.ex. i sambandmed all ell hus skall rivas eller för en lid "läggas i malpåse".Slödel kan ocksä lämnas genom direkta bidrag t. ex. för alt läckahyresförluster eller för insatser för atl stimulera efterfrågan pä lägenheter. Medel för stödverksamheten, 50 milj. kr., bör anvisas påett särskill reservationsanslag. t2 1982/83. 1982/83:50 12 Inom etl bostadsförsörjningsområde där del förekommerpåtagliga problem på grund av outhyrda lägenheter bör långivningen till ny-och ombyggnad i vissa fall begränsas. Jag har därför övervägt all införa en bestämmelsei bosladsfinansieringsförordningen om alt ansökningar om bostadslån skullekunna avslås om det finns uppenbar risk för atl tillkomsten av bostädernaskulle öka antalet outnyttjade lägenheter och därmed försämra förhållandena i etlvisst område. Enligl minmening bör dock en begränsning av bostadsbyggandet inom etl gemensamt bosladsförsörjningsområdei första hand uppnås genom frivilliga överenskommelser mellan kommunerna.Kommunerna är redan nu enligt förordningen om kommunala bostadsförsöijningsprogramskyldiga lill att samverka och samråda med varandra när bostadsförsöjnings-programupprättas. Jag avser all föreslå regeringen alt ge lånsbostadsnämnderna iuppdrag atl la initiativ till de yllerligare överläggningar med berördakommuner som behövs för all uppnå de syften som jag har angett. Jag hemställer atlregeringen föreslår atl godkänna vad jag har förordat i fräga om åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter, till åtgärder ibostadsområden med stor andet outhyrda tågenheter på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83 under trettonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag om . (4) Lån m. m. till underhåll av vissa bostadshus. Tillsädana åtgärder inom bostadssektorn som behöver vidtas hör enligt min meningäven insatser för att underhålla del befintliga bostadsbeståndet. Enförhållandevis slor volym av underhållsåtgärder bör genomföras under dennärmaste liden. Delta är en naturlig följd av del stora antalet bostäder somfärdigställdes under 1960- och början av 1970-talen. I regeringsförklaringenframhölls bl.a. alt slörre vikl än måste läggas vid åtgärder för allunderhålla och förbättra det existerande beståndet av bosläder. Jag vill därförnu la upp frågan om vissa tillfälliga insatser för att finansieraunderhållsåtgärder under är 1983. Frägan om lämplig form för finansiering avunderhåll behandlas av underhållsfondsutredningen. I avvaktan påöverväganden och beslul av långsiktig karaklär, där underhåll för hyreshus kanfinansieras med medel som genereras inom bostadsföretagen, erfordras vissatemporära lösningar för hyreshusen. De bör utformas pä ell sådant sätt att denstatsfinansiella belastningen blir så låg som möjligt samlidigt somhyreshöjningarna kan begränsas i förhållande till vad som annars varitnödvändigt. lämnades statliga underhållslån tillägare av statligt belånade hyreshus färdigställda . Lånenlämnades med /m- och år. För lånen betalas bostadslåneränta ochamorteringstiden är . Betalning av ränla och amortering sker i form av annuiteter. 1982/83:50 13 Ett återinförande av statliga underhållslån bedömer jagsom omöjligt med hänsyn lill atl det f. n. krävs stor återhållsamhet medstatens utgifter och statens roll som kreditförmedlare. Lån förunderhållsåtgärder bör därför finansieras via kapitalmarknaden, någolsom förordades också i motionerna 1981/82: 1994 och 1981/82:2133. Riksbankenkommer vid fastställandet av ramar för bostadsinslitulens opriorileradeupplåning atl beakta det ökade länebehov som uppkommer genom alt finansieringenav underhållslån bör ske på kapitalmarknaden. Lånebehovet är svårt alt exaktange. En kreditvolym om inemot 900 milj. kr. kommer all ställas tillförfogande för ändamålet. Lånen bör lämnas lill alla statligt belånade hyreshussom har färdigställts . Den angivna volymen kan därvidberäknas motsvara högst /m'. De närmare villkoren för långivningen tillunderhållsåtgärder bör bestämmas av efter samråd med de berörda bosladsinstilulen.En förulsällning för län bör dock vara all fastighetsägaren kan förete intygfrän länsbostadsnämnden på all de uppgifter om färdigslällandeår och bosladslägenhelsytasom fastighetsägaren lämnar lill grund för låneberäkningen är rikliga. Enannan förutsättning är att godtagbar säkerhet för lånen kan ställas tillförfogande. I fråga om allmännyttiga förelag måste kommunen vara beredd all gåi borgen för lånen. De underhållslån som föresläs är avsedda förallmännyttiga och privata hyresfastigheter. Jag vill i sammanhanget också la upp frågan om räntebidragför underhållslån när låntagaren är elt allmännyttigt bostadsföretag. Vissaskäl talar för att de underhällslån som lämnas till allmännyttigabostadsförelag bör vara förenade med räntebidrag. När t. ex.småhusägare lånefi-nansierar underhåll blir genom avdragsrällen för räntor vidinkomstbeskattningen deras räntekostnader kraftigt reducerade. Även bostadsrälts-havarnahar i många fall en sådan möjlighet. Etl allmännyttigt förelag och desshyresgäster kan däremot inle dra någon fördel av rätten alt dra av räntor vidinkomstbeskattningen. Att det allmännyttiga företaget har sämre möjligheter änandra fastighetsägare all lånefinansiera underhåll framgår också av underhållsfondsulredningensbelänkande (SOU 1981:47) Hyres-gäslinflylande på målning och tapetsering. Ibetänkandet föreslogs för övrigt statliga underhållslån med räntesubventioner lillhyreshusen. Till detta kommer atl räntorna på de lån som ställs lillförfogande på kapitalmarknaden blir någol högre än pä de tidigare statligaunderhållslånen. Mol bakgrund av vad jag nu har anfört förordarjag allfinansieringsvillkoren för de allmännyttiga bostadsföretagen vidlånefinansiering av underhäll förbättras genom alt de av mig idet föregående nämnda lånen förenas med räntebidrag. Beträffande den närmare utformningen av ell sådant räntestödvill jag anföra följande. Prop, 1982/83:50 14 Eftersom ränteslödet skall gälla lån som i princip lämnasutan medverkan av statliga myndigheter bör slödel utformas fristående från delnuvarande systemet med räntebidrag till hus som har uppförts eller byggts ommed slöd av bostadslån. hindrar dock inle atl det nuvarande systemet medräntebidrag används som förebild vid den närmare utformningen av elt räntestödför underhållslån. Liksom i fråga om de nuvarande räntebidragen bör såledesräntebidrag för underhållslån motsvara skillnaden mellan låntagarens fakliskaräntekostnader för lånet och en på visst sätt bestämd garanterad ränta.Räntebidrag bör självfallet inle lämnas till den del räntekostnaden överstigervad som är skäligt för lån av della slag. Vidare bör den garanterade räntesatssom därvid skall användas, i likhet med vad som gäller i det nuvarandesystemet, utgöras av en räntesats för del första året av låneliden och enräntesats med vilken den garanterade räntan skall höjas för varje följande årav låneliden. Däremot bör den garanterade räntan inle såsom sker i detnuvarande systemet - beräknas på ursprungligt länebelopp ulan på vid varjetidpunkt aktuell låneskuld. Som jag strax ålerkommer lill, bör låntagaren föralt få räntebidrag hos bidragsmyndighelen förete de från kreditgivarenerhållna ränlebeskeden. Den myndighet som skall bevilja bidraget får därmedautomatiskt uppgift om bidragstagarens aktuella låneskuld. Den garanterade räntesatsen för del första året börbestämmas lill . Den räntesats med vilken den garanterade räntan årligenskall höjas bör bestämmas lill . Övriga för bidragen erforderliga regler bör del ankomma påregeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, all utfärda. Försammanhangets skull vill jag dock som upplysning lill nämna attbidragsverksamheten enligl min mening bör handhas av länsbostadsnämnderna och bosladsslyrelsen.Bidraget bör beviljas efter ansökan från låntagaren och på grund avkreditgivarens avisering lill låntagaren. Kostnaderna för det föreslagna ränteslödet beräknar jagtill högst 50 milj. kr. Utgifterna bör belasta del påstatsbudgeten under trettonde huvudtiteln upptagna anslaget B 4. Eftersom förutsättningarna för utbetalning av räntebidrag inte kan föreliggaförrän tidigast den uppkommer inget medelsbehov under innevarande budgetårmed anledning av mitt förslag. Till frågan om meddsbehovel för budgetåret1983/84 återkommer jag i annat sammanhang. Jag vill avslutningsvis ta upp frågan om bostadsföretagensbokföring av underhållslån för . För de statliga underhållslånenavseende gäller enligl lagen (1972: 175) med vissa beslämmelserom bokföring av bostadslån m. m. (ändrad senast 1982:646) att den som har fåttelt sådant lån har rätt all som en särskild tillgångspost i balansräkningen taupp elt belopp som motsvarar högst det pä balansdagen utestående lånebeloppet.Bestämmelsen tillkom på initiativ av (CU 1978/ 79:35, rskr1978/79:406). Civilutskollel hänvisade bl.a. lill en undersökning som utvisadealt etl betydande antal allmännyttiga bostadsföretag 1982/83:50 15 skulle få svårigheter all utnyttja den då erbjudnamöjligheten all finansiera underhållsåtgärder med lån. eftersom de skulle kommaall bokföringsmässigt redovisa resultat som innebar likvidalionsskyldighetenligt aktiebolagslagens beslämmelser, om de log upp sådana lån. De problem som föranledde den nuvarande bestämmelsen ombokföring av underhållslån uppkommer även i samband med de i del föregåenderedovisade underhållslånen för . Del är angelägel alt bostadsföretageninte nödgas avstå från delta lån helt eller delvis därför alt de på grund avaktiebolagslagens beslämmelser om likvidationsskyldighet inle kan öka sinskuldbörda ytterligare. Enligl min mening är det därvid naturligt att för denya underhållslånen använda samma lösning som i fräga om de statligaunderhällslånen. Den som tar upp underhållslån med slöd av det tidigare nämndaintyget från länsbostadsnämnden bör således ges räll atl som en särskildtillgångspost i balansräkningen ta upp etl belopp som motsvarar låneskulden. Lagteknisktbör detta ske genom ett tillägg till nuvarande lagbestämmelse om bokföring avde statliga underhållslånen. Ett inom upprättat förslag lilllag om ändring i lagen (1972: 175) med vissa bestämmelser om bokföring avbostadslån m. m. bör fogas till protokollet i detta ärende (bil. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. antaga inombostadsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i lagen (1972: 175)med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.m., 2. godkänna vadjag har förordat i fråga om räntebidrag för underhållslån i vissa fall. (5) Bidrag till förbättring av boendemiljön. Enligt beslutvid (prop. 1974: 150, CU 1974:36, rskr 1974:372) infördessärskilda bidrag till förbättring av boendemiljöer fr.o.m. den I juli 1975.Bidragen kan avse bl. a. gemensamhelslokaler, boendeservice och utemiljö.Bostadsområden med tomma lägenheter prioriterades i inledningsskedet. Den Ijuli 1980 ändrades reglerna för bidragsgivningen.Möjligheterna all få boendemiljöbidrag begränsades till sådana områden däråtgärder behövde vidtas på grund av de sociala förhållandena i bostadsområdeteller för all andelen lomma lägenheter var hög. Samlidigt infördes en möjlighelalt lämna bostadslån ulan räntebidrag för miljöförbällringsätgärder i områden,som inte uppfyller de förulsällningar jag har nämnt. Från bidragsgivningens början fram till nu har ca 230milj. utbetalats i boendemiljöbidrag. Under senare lid har degenomsnittliga bidragsbeloppen ökat slarki, från ca . per /81 till ca . per lägenhet /82. Bostadslånutan räntebidrag för miljöförbättringar har utnyltjals i relativt begränsadutsträckning. Av en ram på 35 milj. kr. för /82 utnyttjades endasica 8,2 milj. kr. Enligl min mening är del angelägel, både av bosladssocialaskäl och av sysselsältningsskäl, atl öka investeringarna i miljöförbättrandeåtgärder. 1982/83:50 16 Nuvarande regelsystem ger inle utrymme för en sådanökning. De bostadsområden som enligl nu gällande regler har möjlighet att fåboendemiljöbidrag har sålunda redan i slor utsträckning fåll bidrag. Dessutomvisar efterfrågan på enbart bostadslån till miljöförbättringar atlstimulanseffekten av denna stödform är otillräcklig. Som ell led i en strävan alt uppnå en nödvändigstimulanseffekt förordar jag, all det maximala bidragsbeloppet höjs från 3000kr. Jag är inte nu beredd atl i detalj ta ställning till hurdet statliga slödel för förbättringar av boendemiljön långsiktigt bör varautformat. Ylleriigare förändringar än en höjning av det högsta bidragsbeloppetper lägenhet är dock nödvändiga för att öka boendemiljöinvesteringarna på kortsikt. Jag förordar därför atl tillämpningsområdet för boendemiljöbidragtillfälligt ändras för hyreshus. Temporärt bör bidrag kunna lämnas för miljöförbättringarulan all del ställs några krav på att åtgärderna skall behövas på grund av desociala förhållandena i bostadsområdet eller på grund av all andelen lommalägenheter är hög. bör gälla i ärenden i vilka ansökan om bidrag görsunder tiden . Vidare bör den av fastställda ramen pä 60 milj.kr. för /83 få överskridas med 25 milj. kr. Överväganden pågår om hur det samlade stödet förförbättringar av boendemiljön bör utformas fr.o.m. /84. Enutgångspunkt är därvid alt skapa ytterligare garantier för atl bidragen blir endel av elt långsiktigt program för social och fysisk förbättring avbostadsområden. Härvid är hyresgästernas egen medverkan särskilt väsentlig. Jag hemställer all regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om högstabidragsbelopp för boendemiljöbidrag, 2. godkänna dentemporära vidgning av tillämpningsområdet för boendemiljöbidrag som jag harförordat, 3. medge atl ramenför beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön får överskridas medhögst . under /83. (6) Bidrag till vissa energibesparande åtgärder. De avstatsmakterna beslutade riktlinjerna för energisparandet i byggnader (prop.1980/81: 133, CU 1980/81:37, rskr 1980/81:384) innebär sammanfattningsvis altverksamheten skall riktas in på atl minska den årliga energianvändningen medca brutto i huvudsak fram t.o.m. . Enbetydande del av denna besparing måste göras genom byggnadslekniska åtgärder avrelativt genomgripande slag. Del gäller i första hand isoleringsarbeten. Dessahar i många fall låg lönsamhet på kort sikt och kan därför ofta inle förväntasbli utförda om inle också andra skäl talar för all de bör genomföras. Prop.1982/83:50 17 Samlidigtfinns elt slort behov av underhållsarbeten inom byggnadsbeståndet lill följdav byggnadslekniska brister och eftersatt planmässigt underhåll. Arbeten som äravsedda atl undanröja sådana brister och alt öka energisparandel kan oftakombineras. Detär enligt min mening angelägel atl snabbi öka volymen på sådana arbeten för attdärmed nu la lill vara de sysselsättningseffekter som dessa ger. För dettakrävs mer aktiva ekonomiska stimulanser än f. n. Tillenergibesparande åtgärder i bostadsbeståndet lämnas bostadslån för den godkändakostnaden av låneunderlaget. Räntebidrag lämnas för län som avserhyres- och bosladsrällshus. För beslul om lån finns för innevarande budgetår enram av I 900 milj. kr. under reservationsanslaget B 17. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Jagförordar alt etl temporärt bidrag införs lill kostnaderna för förbättring avisoleringen i bjälklag och ytterväggar samt för byten och kompletteringar lilltreglasfönster. Bidraget bör, i likhet med vad som gäller för de av riksdagentidigare beslutade ombyggnadsbidragen (prop. 1981/82: 150 bil. 5, CU1981/82:42, rskr 1981/82:395), lämnas av den godkända kostnaden.Bidrag bör kunna lämnas ulan begränsning lill någol visst högsta belopp. Bidragbör dock inle lämnas lill den del av kostnaden som avser nytt fasadskikt. Dendel av den godkända kostnaden som inte läcks av bidrag bör utgöra låneunderlagför bostadslån enligl de regler som gäller i fräga om lån lill energibesparandeåtgärder. Ellvillkor för all bidrag skall lämnas bör vara all arbetena utförs av arbetskraftsom har anvisats eller godkänts av den offentliga arbetsförmedlingen. Bidragetbör införas och lämnas lill dem som får bostadslån för åtgärder avdenna typ på grundval av ansökningar som kommer in till förmedlingsorganelefter . Som en förutsättning för bidrag bör dock gälla attarbetena i huvudsak är avslutade . Jagräknar med alt arbeten för uppskattningsvis ca 250 milj.kr. skall tillkomma somen följd av det föreslagna bidraget.