prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna om ledamot ikyrkofullmäktige skall i stället avse röstberättigad. Kyrkostämma skall hållas närkyrkorådet begär det eller när ordföranden anser att det behövs. 4.Kungörelse om kyrkostämma behöver inte tUlställas deröstberättigade i församlingen. Om ett ärende fordrar så skyndsamhandläggning att kungörande på det sätt som föreskrivs i 2 kap. 10 §första-tredje styckena inte hinns med, skall kungörelsen med uppgift om ärendetanslås senast före stämman. Kyrkostämmans sammanträden skallalltid vara offentliga. Omröstning skall vara sluten även iannat ärende än ärende om val eller tillsättning av tjänst, om det begärs. Av kyrkostämmans protokoll behöverinte framgå vilka som har deltagit i stämman. Inte heller behövs uppgift om hurvar och en har röslat vid öppen omröstning. Arbetsordningen för kyrkostämmanbehöver inte jnnehålla bestämmelser som anges i 2 kap. 30 § andra stycket 3och 4. I denna paragraf finns hänvisningar fill bestämmelserna omkyrkofullmäktige i församling samt särskilda bestämmelser för kyrkostämman.Paragrafen motsvarar 37 § LFS. Utöver bestämmelserna i 34-36 §§ LFS är enligt 37 §reglerna i 15 §, 16 § 2 mom. första och andra styckena samt tredje stycketförsta meningen, 17 § 1 mom. samt 19-30 §§ om kyrkofullmäktige tillämpliga ävenpå kyrkostäm- Prop.1982/83:19 137 Vidare gäller en del speciella föreskrifter. Sålundaanges att bestämmelserna om fullmäktig i stället skall avse röstberättigad.Kyrkostämmor skall hållas enligt den ordning som stämman beslutar. Stämma skalläven hållas när eller beslutar det ellervisitationsförrättare eller kyrkorådet begär det eller ordföranden anser attdet behövs. Om ett ärende kräver så skyndsam handläggning att kungörande enligt17 § 1 mom. LFS inte hinns med, får stämma ändå hållas. Kungörelse med uppgiftom ärendet skall i så fall anslås senast före stämman. Vidareanges i 37 § att kyrkostämmans förhandlingar alltid skall vara offentliga.Omröstning skall vara sluten även i annat ärende än val eller tillsättande avtjänst, om någon begär det. Kyrkostämmans protokoll behöver inte innehållaförteckning på deltagarna. Inte heller behöver anges i protokollet hur var ochen har röstat vid öppen omröstning. Flertalet bestämmelser om kyrkofullmäktige blir enligtutredningens förslag fillämpliga också på kyrkostämma. Enligt förslaget till 2kap. 22 § får omröstningsapparat användas vid öppen omröstning underkyrkofullmäktigsammanträde. Möjligheterna att använda sådan vid kyrkostämma ärbegränsade och utredningen räknar inte med något större praktiskt behov därav.Enligt utredningens mening bör kyrkostämman dock inte förbjudas att användaomröstningsapparat. Utredningenhar föreslagit att arbetsordning skall vara obligatorisk för de kyrkligakommuner som har kyrkofullmäktige som beslutande organ. Förslaget har utformatsmed bestämmelserna i 2 kap. 30 § KL om arbetsordning som mönster. Arbetsordningbör enligt utredningen vara obligatorisk även i församlingar därbeslutanderätten utövas på kyrkostämma. Utredningensförslag innebär att och visitationsförrättares rätt att få tillstånd kyrkostämma behålls. Kammarkollegiet föreslår att kyrkostämman i en församlingsom ingår i en total samfäUighet skall kunna föranstalta om sådanopinionsundersökning som avses i 2 kap. 18 § i utredningens förslag. Kollegietanser vidare att även rätt att påkalla kyrkostämma bör behållas.Kollegiet anför som ett särskilt skäl härför att det vid nybildning avförsamling kan vara nödvändigt att eller äger rättatt påkalla kyrkostämma. Så är exempelvis fallet då en nybildad församlingskall ingå i en kyrklig samfäUighet och har befriats från skyldighet att hakyrkofullmäktige och föreskrift om indelningsdelegerade inte har meddelats. Prop.1982/83:19 138 indelningslagen (1979:411) saknar bestämmelser om vem somi sådant fall skall sammankalla kyrkostämma för att välja kyrkoråd för dennybildade församlingen. Församlingsstyrelselagen bör därför innehållabestämmelser som täcker sådana fall, dvs. en motsvarighet till nuvarande 3 kap.37 b § LFS. anserdäremot att bestämmelsen om rätt för domkapitel och visitationsförrättare attpåkalla kyrkostämma bör utgå i analogi med vad som gäller för kyrkofullmäktige. kyrkokamerala förening delar denna uppfattning.Föreningen föreslår även att hänvisningen till 2 kap. 30 § skall utgå.Nödvändiga bestämmelser om ordförande och omröstningsförfarande bör tas in iparagrafen, varvid särskild arbetsordning blir överflödig. För kyrkostämmans sammanträden och handläggning av ärendenbör i största möjliga utsträckning gälla samma bestämmelser som för kyrkofullmäktige.Den teknik som tillämpas i LFS och i utredningens förslag till förevarandeparagraf och som innebär att man till största delen hänvisar tillbestämmelserna i 2 kap. om kyrkofullmäktige är enligt min mening ändamålsenlig. Beträffande 2 kap. 18 § vill jag betona att den därimedgivna möjligheten för församlingarna att utföra opinionsundersökningar äravsedd att användas sparsamt. 1 de av kammarkollegiet avsedda fall, då enförsamling ingår i en kyrklig samfäUighet, är det ju ofta så, att stämman istörre församlingar besöks av endast ett fåtal församlingsbor. Dessa skulle dåkunna fatta beslut på församlingens vägnar om en omfattande opinionsmätning,för vilken samfälligheten och inte den enskilda församlingen skall bärakostnaderna. 1 fråga om mindre församlingar kan å andra sidan en välbesöktkyrkostämma själv direkt företräda den lokala opinion som man villutröria. Medhänsyn till vad jag nu har anfört är jag inte beredd att tillstyrkakammarkollegiets förslag i denna del. a. de indelningsärenden somkollegiet åberopar kan f. ö. de myndigheter som handlägger ärendena själva tainitiativ till sådana undersökningar som de bedömer vara angelägna för attutröna lokala opinioner i ärendet. Beträffande hänvisningen till bestämmelserna i 2 kap. 30 §om obligatorisk arbetsordning anser jag att den är att föredra framfördetaljerade föreskrifter om kyrkostämmans arbetsformer i lagen. Jag förutsätteratt de normalarbetsordningar som församlings- ochpastoratsförbund avser att utarbeta kommer att omfatta även kyrkostämma. Några remissinstanser har ifrågasatt utredningens förslagatt slopa resp. att behålla och envisitationsförrättares rätt 1982/83:19 139 att påkalla sammanträde med kyrkostämman. Jag har ispecialmotiveringen fill 2 kap. 9 § uttalat min uppfattning att det inte finnssakliga skäl att behålla ifrågavarande rätt för någon av dem när det gällersammanträde med kyrkofullmäktige. Jag kan inte heller finna att det föreliggernågon skillnad mellan församlingar med kyrkofullmäktige resp. kyrkostämma sombeslutande organ, som skulle motivera en annan reglering i denna paragraf.Endast för det fall då beslutanderätten i en församling skallutövas på kyrkostämma och någon sammankallande inte finns kan det, såsomkammarkollegiet har påpekat, finnas behov av en särskild reglering. Omsituationen uppstår till följd av att en helt ny församling bildas, anser jagdet vara lämpligast att får utse en person som skall sammankallakyrkostämman för att förrätta de val som skall ske innan församlingsbildningenträder i kraft. Om däremot kyrkostämma skall hållas i enförsamling där beslutanderätten fidigare legat hos kyrkofullmäkfige bör ianalogi med bestämmelsen i 2 kap. 10 § första stycket den senast valdaordföranden i kyrkofullmäktige kunna kalla till kyrkostämma. Bestämmelser häromhar tagits in i punkt 1. I punkt 4 har en bestämmelse tagits in som klargör attkungörelse om kyrkostämma inte behöver sändas till samtliga röstberättigade iförsamlingen. Det är tillräckligt att kungörelsen anslås på församlingensanslagstavla. Bestämmelserna i 2 kap. 30 § andra stycket punkterna 3 och4 om anmälan av hinder för tjänstgöring vid sammanträde och inkallande avsuppleanter är inte aktuella för kyrkostämmans del. Punkt 9 i förevarandeparagraf innebär att de har undantagits från det område som måste regleras iarbetsordning för kyrkostämma. Om regler för ordföranden och vice ordförandenai dessa hänseenden anses behövliga, är det naturligtvis inget som hindrar attde tas in i arbetsordningen. I övrigt har paragrafen utformats i enlighet medutredningens förslag. 6 § Kyrkostämman får besluta att det till stämmansordförande samt ledamöter och suppleanter i beredning skall i skälig omfattningutgå arvode samt ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledsav uppdraget. I paragrafen behandlas olika former av ersättning tillförtroendemän. Paragrafen motsvarar 38 § LFS. Kyrkostämman får enligt 38 § LFS besluta att stämmansordförande samt ledamot och suppleant i beredning kan få resekostnads- ochtraktamentsersättning. Även andra utgifter kan ersättas. Vidare kan arvodeutgå. Arvodet skall vara skäligt med hänsyn till göromålens omfattning och artsamt den tid som kan beräknas gå åt för uppdraget. 1982/83:19 140 kommelse om att arvodena skall anses som inkomst avanställning i de fall som anges i författning om allmän försäkring, s. k.likställighetsavtal. Utredningen föreslår att bestämmelserna i omersättning till ordförande m. fi. förs över till den nya lagen med denändringen att det ersättningsgilla området utvidgas till att omfatta möjlighetatt bevilja pension. Möjligheten att träffa likställighetsavtal slopas. Som jag närmare har redovisat i specialmotiveringen till 2kap. 29 § ställer sig flera remissinstanser tveksamma eller avvisande tillförslaget att kyrkliga förtroendevalda skall kunna få pension för sina uppdrag.Stiftsnämnden i finner inte detta motiverat, i all synnerhet inte i desmå församlingar som alltjämt skall ha kyrkostämma. anser att ordet "pension" bör utgå ur förevarande paragraf. Jag hänvisar till vad jag har anfört i specialmotiveringentill 2 kap. 29 § beträffande ersättning åt kyrkofullmäktige. Motsvarandebestämmelser bör gälla för kyrkostämmans förtroendevalda. Detta kapitel innehåller bestämmelser om antalet ledamöteri församlingsdelegerade, val av delegerade, valbarhet, ledighet frånanställning, mandattid samt ytterligare ett antal regler som är speciella förförsamlingsdelegerade. Bestämmelserna om kyrkofullmäktige i församling görsgenom hänvisningar i stor utsträckning tillämpliga på församlingsdelegerade.Kapitlet motsvarar fjärde kapifiet i LFS. 1 § Om inte annat följer av vad som sägs i 2 §, skallantalet ledamöter i församlingsdelegerade bestämmas tiU ett udda tal och tillminst 15 i samfäUighet med 5 000 röstberättigade invånare ellerdärunder, 25 i samfäUighet med över 5 000 till och med 20 000röstberättigade invånare, 35 i samfäUighet med över 20 000 till och med 40 000röstberättigade invånare, 45 i samfäUighet med över 40 000 röstberättigade invånare. När delegerade skall utses första gången, börförsamlingarna träffa överenskommelse om antalet ledamöter med ledning avförsta stycket. skall genast underrättas om beslutet. Omförsamlingarna inte kan enas, bestämmer antalet ledamöter. Församlingsdelegerade beslutar själva om ändring avantalet ledamöter. Ett sådant beslut skall tillämpas efterdet år då val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättas nästa gång. Länsstyrelsenskall genast underrättas om beslutet. 1982/83:19 141 bestämmer, med tillämpning av bestämmelsernai 4 a § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, hur mångaledamöter i församlingsdelegerade som varje församling skall utse.Länsstyrelsens beslut får överklagas hos valprövningsnämnden genom besvär.Valprövningsnämndens beslut får inte överklagas. 2 § I kyrkliga samfäUighet skall antaletledamöter i församlingsdelegerade bestämmas så att varje församling utser enledamot för varje påbörjat tiotusental röstberätfigade invånare i församlingen.För ledamöterna skall utses suppleanter till lika stort antal. I dessa paragrafer finns bestämmelser om antalet ledamöteri församlingsdelegerade i kyrkliga samfälligheter. Reglerna i 1 § motsvarar 39§ 2 mom. LFS, medan 2 § motsvarar 39 § 1 mom. LFS. Enligt 39 § 1 mom. LFS bestäms antalet delegerade iStockholms kyrkliga samfäUighet så, att varje församling utser en delegerad förvarje påbörjat tiotusental invånare i församlingen. Dessutom skall suppleanterutses. Antalet suppleanter skall vara lika stort som antalet delegerade. Omförsamlingsdelegerade skall utses i annan kyrklig samfäUighet bestäms antaletenligt 39 § 2 mom. LFS i förhållande till folkmängden så att en samfäUighet med2 000 invånare eller därunder utser 15-30, en samfäUighet med över 2 000 t.o.m. 5 000 invånare utser 20-35, en samfäUighet med över 5 000 t. o. m. 20 000invånare utser 250, en samfäUighet med över 20 000 t. o. m. 40 000 invånareutser 35-50 samt en samfäUighet med över 40 000 invånare utser 45-60. Närdelegerade skall utses första gången bör församlingarna träffa överenskommelseom antalet delegerade. skall underrättas om beslutet. Omförsamlingarna inte kan enas, bestämmer antalet. Församlingsdelegerade i annan kyrklig samfäUighet än den iStockholm får själva besluta om att ändra antalet delegerade. Om ett sådantbeslut har fattats skall beslutanderätten i samfälligheten utövas av dettidigare bestämda antalet delegerade till utgången av det år då allmännakyrkofullmäktigval skall förrättas nästa gång. skall bestämmahur många delegerade som varje församling i samfälligheten skall utse. Antaletbestäms efter de beräkningsgrunder som anges i 32 § andra stycket LFS. Utredningen föreslår endast ett fåtal nyheter iförhållande till 39 § LFS. Sålunda anser utredningen att det beslutande organetbör benämnas församlingsdelegerade och de enskilda förtroendevalda ledamöter. Ilikhet med förslaget beträffande antalet ledamöter i kyrkofullmäktige föreslår Prop.1982/83:19 142 utredningen vidare att antalet ledarriöter iförsamlingsdelegerade skall bestämmas på grundval av antalet röstberättigadeinvånare och fill ett udda tal samt att minimiantal men inte rnaximiantal börgälla även för församlingsdelegerade. Utredningen erinrar om att kommuner, församlingar ochkyrkliga samfälligheter fick möjlighet att bestämma att suppleanter förfullmäktige skall utses. Genom kommunallagsreformen gjordes suppleantsystemetobligatoriskt för kommuner och landstingskommuner. Regler om suppleanter förförsamlingsdelegerade infördes inte vid reform. Något behov avsuppleanter ansågs nämligen inte föreligga. Det existerande suppleantsystemet iStockholms kyrkliga samfäUighet behölls emellertid. Enligt utredningenföreligger inte heller nu något påtagligt behov av att utse suppleanter förförsamlingsdelegerade i andra kyrkliga samfälligheter än den i . Någotförslag om att suppleanter skall utses i dessa samfälligheter läggerutredningen därför inte fram. Regeln om att suppleanter skall utses förförsamUngsdelegerade i kyrkliga samfäUighet bör enligt utredningenbehållas. Några remissinstanser föreslår ändringar av redaktionellnatur i de båda paragraferna i utredningsförslaget. i Jönköpingslän anser att bestämmelser bör införas om besvär över länsstyrelses beslut omdet antal ledamöter i delegerade som varje församling skall utse. iGöteborg vill av ekonomiska skäl maximera antalet ledamöter i delegerade. Jag ansluter mig till vad utredningen i sak harföreslagit. Jag anser alltså att suppleanter liksom skall utses endastför församlingsdelegerade i kyrkliga samfäUighet. Bestämmelserna ommaximigränser för antalet ledamöter i delegerade har i enlighet medutredningens förslag inte fått någon motsvarighet i den nya lagen. Sådanagränser innebär en onödig detaljreglering av samfälligheternas verksamhet. beslut om hur många ledamöter i delegeradesom varje församling skall utse bör i likhet med motsvarande beslut om antaletledamöter i samfällighets fullmäktige kunna överklagas hos valprövningsnämnden.En bestämmelse härom har tagits in i fjärde stycket. 3 § Ledamöter i församlingsdelegerade samt i Stockholmskyrkliga samfäl-lighet även suppleanter för dessa väljs av kyrkofullmäktigeeller kyrkostämman i varje församling. Om suppleanter inte väljsproportionellt, skall vid valet även bestämmas den ordning i vilkensuppleanterna skall inkallas till tjänstgöring. 1982/83:19 143 I paragrafen, som motsvarar 40 § 1 mom. LFS, anges hurledamöter och suppleanter i församlingsdelegerade utses. Bestämmelserna harutan ändringar i sak förts över till den nya lagen. 4 § I fråga om valbarhet till ledamot eller suppleant iförsamlingsdelegerade, verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpas bestäm melserna i 2 kap. 4 § om ledamot i kyrkofullmäktige. 1 kyrkliga samfäUighet skall dock valbarheten vara inskränkt till församling. Paragrafen handlar om valbarhet till ledamot och suppleanti församlingsdelegerade och om rätt till avsägelse från uppdraget. Denmotsvarar 40 §2 mom. LFS. I fråga om församlingsdelegerade bör samma regler omvalbarhet och avsägelse gälla som för kyrkofullmäktige. Detta uppnås genomhänvisningen i denna paragraf till 2 kap. 4 §. Bestämmelsen om Stockholmskyrkliga samfäUighet har förts över från LFS. 5 § Ledamöter och suppleanter i församlingsdelegeradeeller beredning har rätt till den ledighet från anställning som behövs för uppdraget. Denna paragraf, som saknar motsvarighet i LFS, gerledamöter och suppleanter i delegerade eller beredning samma rätt fill ledighetsom ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige får enligt 2 kap. 5 §. Jag fårhänvisa till vad jag har sagt i specialmotiveringen till denna paragraf. 6 § Ledamöter och suppleanter i församlingsdelegeradeväljs räknat året då val i hela riket av kyrkofullmäktige har förrättats. När val som sker första gången inte äger rum då val i hela riket av fullmäktige förrättas, skall valet dock inteavse än fill utgången av det år då sådana val av fullmäktige skall ägarum nästa gång. Om val till kyrkofullmäkfige, som har utsett ledamöter ochsuppleanter i församlingsdelegerade, har upphävts och omval har ägt rum ellerom rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningenmellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för ledamöterna ochsuppleanterna efter det att omvalet eller sammanräkningen haravslutats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats,skallfullmäktige förrätta nytt val av ledamöter och suppleanter för återstoden avtjänstgöringstiden. Val avledamöter och suppleanter i församUngsdelegerade förrättas före december månadsutgång året före det år då tjänstgöringstiden börjar. Det år då val i helariket av kyrkofullmäktige har ägt rum förrättas valet i församling medfullmäktige av de nyvalda fullmäktige vid sammanträde som avses i 2 kap. 9 §andra stycket. Om en ledamot i församlingsdelegerade avgår undertjänstgöringstiden, förrättas fyllnadsval för återstoden av . IStockholms kyrkliga samfäUighet skall dock för en ledamot som har utsetts vidproportionellt val inkallas den suppleant sorn bör inträda enligt den försuppleanterna bestämda ordningen. Den suppleant som har inkallats skalltjänstgöra som återstår för den som har avgått. 1982/83:19 144 1 denna paragraf behandlas mandattiden för ledamöter ochsuppleanter i församlingsdelegerade, omval av delegerade och utseende avefterträdare till ledamot som har avgått. Paragrafen motsvarar med undantag avandra stycket 40 § 3 mom. LFS. Första, tredje och fjärde styckena innehåller inga sakliganyheter i förhållande fill 40 § 3 mom. LFS. Bestämmelsernai andra stycket om nytt val av församlingsdelegerade i de' fall då omval avkyrkofullmäktige eller förnyad sammanräkning har ägt rum har tillkommit eftermönster i om omval av kommunala och landstingskommunalanämnder (3 kap. 5 § första stycket och 13 §). Dessa bestämmelser infördes i KLår 1981 (prop. 1980/81:4, KU 12, rskr 16, SFS 1981:1105). Det ligger i sakensnatur att de bör tillämpas även i fråga om församlingsdelegerade. Jagåterkommer till dem i specialmotiveringen till 5 kap. 8§. 7 § Beträffande församlingsdelegerade tillämpasbestämmelserna i 2 kap. 8-30 §§ om kyrkofullmäktige i församling. Därvid skallföljande gälla. Bestämmelserna om kyrkoråd skallavse samfällighetens kyrkoråd. Kungörelser och tillkännagivandenskall anslås på samfällighetens anslagstavla. När sammanträde med delegeradeskall hållas första gången, utfärdas kungörelse om sammanträdet av denordförande som anges i 2 kap. 33 §3. Rätt att delta i delegeradesöverläggningar men inte i besluten har, utöver de personer som avses i 2 kap.14 § andra stycket, ordförande eller vice ordförande i församlings kyrkoråd vidhandläggning av ärenden som angår församlingen särskilt. Om samfällighetenomfattar församlingar i olika pastorat, tillkommer rätten för kyrkoherde attdelta i överläggningarna den av församlingarnas kyrkoherdar som domkapitletutser. 1 kyrkliga samfäUighet skall denna rätt tillkomma två avförsamlingarnas kyrkoherdar. Delegerade i kyrkligasamfäUighet får förvara protokoll och andra arkivhandlingar på annat sätt än ikyrkoarkiv. Paragrafen innehåller en hänvisning till bestämmelserna omkyrkofullmäktige samt särskilda bestämmelser för församlingsdelegerade. Denmotsvarar 41 § LFS. Genom hänvisning i 41 § LFS blir bestämmelserna i 14-31 §§LFS om kyrkofullmäktige tillämpliga på församlingsdelegerade. Till detta kommerspecialbestämmelser för delegerade i 41 §. I dessa anges att det som sägs omkyrkoråd skall avse samfällighetens kyrkoråd. Vidare skall kungörelser ochtillkännagivanden anslås på samfällighetens anslagstavla. När församlingsdelegeradeskall sammanträda första gången utfärdas kungörelsen av den ordförande somanges i 33 d § LFS. Vid sammanträde med delegerade har. 1982/83:19 145 förutom de personer som anges i 20 § andra stycket LFS,ordförande eller vice ordförande i törsamlingskyrkoråd närvaro- ochyttranderätt vid behandling av frågor som angår församlingen särskilt, även omhan inte är delegerad. Om samfälligheten omfattar församlingar som tillhörolika pastorat, har den av församlingarnas kyrkoherdar som utsernärvaro- och yttranderätt. I kyrkliga samfäUighet har tvåkyrkoherdar som utser sådan rätt. Slutligen anges i 41 § LFS atlavskrift av församlingsdelegerades protokoll skall expedieras till detförsamlingskyrkoråd som ett ärende angår och att kyrkligasamfällighets församlingsdelegerades protokoll och andra arkivhandlingar fårförvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv. Utredningen framhåller att 41 § LFS i huvudsak innehållerspecialregler motsvarande dem som enligt 33 § LFS gäller för kyrkofullmäkfige itotal kyrklig samfäUighet. Organen i en partiell kyrklig samfäUighet har iprincip samma ställning och är underkastade samma regler som en församlingsmotsvarande organ. Denna konstruktion bör enligt utredningen behållas ochöverföras till den nya lagen. Utredningen föreslår att samma metod som tidigareanvänds för att ange de regler om kyrkofullmäktige i församling som skalltillämpas med avseende på församlingsdelegerade i kyrklig samfäUighet. Det ligger i sakens natur att de bestämmelser som reglerararbetet i kyrkofullmäktige också skall tillämpas på församlingsdelegerade. 1den mån avvikelser har skett från LFS i de bestämmelser om kyrkofullmäktigefill vilka det hänvisas i förevarande paragraf kommer de också att gällaförsamlingsdelegerade. De i paragrafen intagna särskilda bestämmelserna förförsamlingsdelegerade innehåller däremot ingen annan avvikelse i sak frånnuvarande regler i LFS än att bestämmelsen om expediering av delegeradesprotokoll har utgått. Jag hänvisar till vad jag har sagt om sådana bestämmelseri specialmotiveringen till 2 kap. 27 §. och övriga nämnder m. m. I detta kapitel anges grunderna för kyrkorådets och övriganämnders organisation och verksamhetsformer. Kapifiet motsvarar femte kapitleti LFS. Några av bestämmelserna i har visat sig inte behöva föras över tillden nya lagen. I 42 §i kommunallag fanns bestämmelser som i fråga om ansvar ochskadeståndsskyldighet för ledamöter i kommunstyrelsen hänvisade till 10Riksdagen 1982/83. 1982/83:19 146 Enligt kommunallagspropositionen avsågs bl. a.bestämmelserna i 20 kap. om myndighetsmissbruk m. m. och iskadeståndslagen (1972:207). Hänvisningsreglerna, som närmast hade informativtoch pedagogiskt syfte, fick inte någon motsvarighet i KL.