prop · G60341 · 1982-12-31 00:00:00 — Lideåtingsrätt: Tingsrätten, som tillstyrker förslaget, ifrågasätter om inteensamdomares kompelens bör utvidgas till att jämväl omfatta mäl som straffmaximum även när annan påföljd än böter är en sannolikpåföljd för brotlet. Rättegångsutredningen:Del borde vara av mindre intresse från domförhetssynpunkt vilket maximistraffsom är stadgat för brottet, då ett villkor för atl tingsrätten skall vara domförmed en domare ändå är alt endasi böter döms ut. Såsom jämförelse kan nämnas atti 2 kap. 4 § andra stycket , som reglerar hovrättssammansättning i brottmål, saknas bestämmelse om stadgat maximistraff. Hovrättär domför med fyra lagfarna domare om ej anledning förekommer att döma tillsvårare straffan böter. : I promemorian föreslås att ensamdomarkompelensen vidgas tillatt omfatta brott, vara fängelse kan följa, men endasiunder förutsättningen atl svårare straffan böter inte döms ut (se denföreslagna lydelsen av 1 kap. 3 § 4 st. sista punkten ).Förbundet tillstyrker av effektivitetsskäl en sådan utvidgning. Del bör dock framhållasatt ensamdomarsyslemet sannolikt, liksom , kan antas bliutnyttjat huvudsakligen i de större tingsrätterna. Som framgår av promemorian (s.21) kan det också i en del fall vara förenat med visst besvär all särskilja målför handläggning av ensamdomare. Därtill kommer an enligl 19 § 3 st. tingsrättsinstruklionennämndemän alltid skall della när en tingsnotarie är ordförande. LO:I prornemorian redovisas inga brister i nuvarande ordning. Skälet tillförändringen är enbart atl nedbringa kostnaderna för slaten genom atl minskaantalet nämndemannamäl. LO anser atl medverkan av nämnd i de nu aktuella målenmedför en garanti för en allsidig prövning av målet, varvid lekmannasynpunklerges utrymme. I vissa av dessa mål kan del även antas Ugga i den tilltaladesintresse att nämnd medverkar. Del gäller särskill om den tilltalade tidigarefått elt strafföreläggande som han inte velat godkänna. LO avslyrker såledesutredningsförslaget. /SR:SACO/SR biträder det i promemorian framlagda förslagel all domarens behörighet atlensam avgöra mäl vidgas. Del kan emellertid ifrågasättas om inle utvidgningenbör gä längre sä alt ensamdomare i dessa mål ges behörighet all även utdömafängelsestraff. Med hänsyn lill den 1982/83:41 61 straffskaladel här gäller kan del i praktiken bli fråga endasi om kortare fängelsestraff.Del kan i della sammanhang erinras om alt ensamdomare avgör frågor omhäktning, som i flera fall kan vara en väl så ingripande åtgärd för denenskilde som elt kortare fängelsestraff. Den föreslagnainskränkningen alt domaren i dessa mål inle fär döma till annan påföljd änböter, trots atl fängelse ingår i siraffskalan för brollel, medför alt domarenföre förhandlingen måste bilda sig en uppfattning i päföljdsfrågan. Denförhandsgranskning av målet som måste ske kan i vissa fall bli ganska ingående.En sädan granskning kan sägas slå i strid med principen om omedelbarhet irättegången. Del kan finnas en viss risk för all domaren vid förhandlingenkänner sig obenägen all frångå sin tidigare preliminära bedömning av päföljdsvalet.Skulle det vid förhandlingen visa sig alt annan påföljd än böter bör komma ifråga mäste förhandlingen ställas in. Dessa nackdelar skulle undvikas omutvidgningen av ensamdomarens behörighet kopplades till slraffsladgandel ulanbegränsning i fråga om påföljden i det enskilda fallet. Skullebehörighetsutvidgningen genomföras med den föreslagna inskränkningen bör ändringsförslagetavseende 1 kap. 3 § 3 st. ändras sä att "svårare straffän böter inte döms ul" byts ul mol "annan påföljd än böter inte ädömes".Ordalydelsen i förslagel skulle annars inte utesluta atl en ensamdomare dömer tillt.ex. villkoriig dom, vilket ju inte varit avsett. Prop.1982/83:41 62 Lag om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning ibrottmål Härigenom förordnas an 10 § lagen (1964: 542) ompersonundersökning i bronmäl skall ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen meddelar bestämmelser om ersättning åt den somulfört eller biträtt vid utförande av personundersökning eller förordnals lillförtroendeman saml ät läkare som avgivit intyg enligl 7 §. Sädan ersänningskall gäldas av statsverket. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,faststäUer en taxa som skatt tillämpas vid bestämmandet aversättningen åt personundersökaren. Denna lag träder i kraft den Prop.1982/83:41 63 Sammanfattning av remissyttrandena över domstoJsver-letsrapport (1981:4) om personundersöliartaxa Samtliga remissinslanser utom ärpositiva lill eller lämnar ulan erinran domstolsverkels förslag atl en taxainförs för ersätlning lill den som har utfört personundersökning i brottmål.Sveriges domareförbund och chefen för länsåklagarmyndighelen i Väslernorrlandslän och har emellertid uttalat att något stort behov av en reforminte föreligger. Chefen för länsåklagarmyndighelen i och lånanser alt fördelarna med förslag kan synas marginella. Kriminalvårdsstyrelsenanser, atl behovel av en enkel, riksomfattande taxa för personundersökningarhar dokumenterats genom de synpunkter som styrelsen har fält frän lokala ochregionala myndigheter inom kriminalvårdsverket. Kriminalvårdsdirektören ikriminalvårdens ser med tillfredsställelse alt storleken päarvodet lill personundersökare taxeregleras. Han framhåller vidare, atlpersonundersökarnas behov av en enhetlig taxa för arvodel är slörre i enstorstadsregion med flera domstolar, som sinsemellan har olika syn på arvodetsstorlek, än pä landsorten, där personundersökaren betjänar en enda domstol. Skydd.s-konsulenleni Göteborg-Centrum Öst distrikt är positiv till att en taxa införs, eftersomdet tar bort den orättvisa som föreligger genom all vissa tingsrätterbetalar upp lill mer än andra för lill omfattningen identiskautredningar. Föreningen anser all del är angelägel atlen enhetlig taxa införs. framhåller all del av domstolsverketsrapport framgår, atl del är osäkert om några siatsfinansiella fördelar kanerhållas genom införandet av normerade taxor. Styrelsen påpekar dock atlpersonundersökarna upplever nuvarande brist på enhetlighet som besvärande ochatt domstolarnas administration kan underlällas om etl laxesystem införs. ÄvenStockholms tingsrält framhåller, all domslolsverkel i sin utredning har kommilfram lill all några slörre fördelar av stalsfinansiell art inte kan ställas iutsikt vid införandet av en taxa. Tingsrätten delar emellertid domstolsverketsuppfattning all fördelarna med en personundersökarlaxa överväger och påpekarsärskilt vad domslolsverkel framhållit om all en taxa torde medföra en vissförenkling för tingsrätterna och all hovrätterna kan förväntas slippa ettantal besvärsmål. Sistnämnda synpunkt återfinns ocksä i yttrandet från överåklagareni . avslyrker alt en taxa införs.Samfundet anför, alt utredning visar all domstolarna över helalandet till-lämpar i stort selt samma arvodesnivå för personundersökare. Av domstolsverketsrapport framgår klart alt behov av atl införa taxa för alt nå kostnadskontrollinte föreligger. Inte heller kan en normering förväntas påverka kvaliteten påpersonundersökningarna. kan inte heller av rapporten finna altinförandet av en taxa skulle underlätta domstolarnas prövning aversättningsfrågorna. En normering av personundersökararvodena skulle däremot enligladvokatsamfundets mening komma all medföra ökade administrativa kostnader förstatsverket. kan således inte finna atl domstolsverketsutredning innehåller tillräckliga skäl för införandel av yllerligare en taxa,utfärdad av . Flera remissinstanser har haft synpunkter pä enskildheteri laxans konstruktion. Bilaga 6 De remitterade tagförslagen Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels an 1 kap. 3 §, 2 kap. 4 §, 6 kap. 1 §, 9 kap. 9 §, 18kap. 14 §, 30 kap. 10 § och 48 kap. 4 och 17 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i 48 kap. skall införas en ny paragraf, 12 a §, av nedan angivna lydelse. Tingsrält är i tvistemål domför med tre lagfarna domare.Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. Ibrottmål skall tingsrätt beslå av en lagfaren domare och nämnd. Kanhuvudförhandling i målet beräknas kräva minst , må dock tvä lagfarnadomare och nämnd sitta i rätlen. Tingsrättär domför med en lagfaren domare vid målsavgörande ulan huvudförhandling, vid annanhandläggning, som ej sker vid huvudförhandling eller syn å stället, vid sädanhuvudförhandling i tvistemål, som hålles i förenklad form, vid huvudförhandling och syn å stället i mäl om broll förvilket icke är stadgal svårare straff än böter. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare när mål avgörs ulan huvudförhandling, vid annan handläggning som inte sker vid huvudförhandlingeller vid syn på stället, vid sädanhuvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form, vidhuvudförhandling och syn på stället i mål om brott för vilket inte är stadgatsvårare straff än böter eller fängelse , under förutsättningatt endast böter ådöms. Hovrätt är domför med fyra lagfarna domare. Flera än femlagfarna domare må ej sitta i rätlen. I brottmål är hovrätten dock domför med tre lagfarnadomare och tvä nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän må ejsitta ' Senaste lydelse 1975: 1288. Senaste lydelse 1976:560. Förekommer ej anledning all döma till svårarestraff än böter, är hovrätten domför även med den sammansättning som sägs iförsta stycket. Delsamma gäller vid handläggning, som ej sker vidhuvudförhandling. Vid beslut om avskrivning av mål efter ålerkallelse är hovrältendomför med en lagfaren domare. Regeringen bestämmer, i vilken omfattning åtgärd, somavser allenast måls beredande, må vidtagas av en lagfaren domare i hovrätteneller av tjänsteman vid denna. 1§ Protokoll skall föras för varje mål särskilt. Överhandläggning, som företages av lagfaren domare ensam eller av tjänsteman viddomstolen och ej sker vid sammanträde för förhandling, vare förande avprotokoll ej erforderligt. Vid måls avskrivning, som ej sker / samband med förhandling,erfordras ej heller protokoU. Protokollbehöver inte föras över handläggning som ej sker vid sammanträde förförhandling, om 1. handläggningenföretas av en lagfaren domare ensam eller av tjänsteman vid domstolen, 2. rättensavgörande sätts upp särskilt och inga skiljaktiga meningar föreligger vidomröstning inom rät len, 3. måletavskrivs. 1 mål, som rör allenast ansvar för brott, må, om dentilltalade erkänt gärningen och annan brottspåföljd än böter ej ädömes, istället för protokoll föras anteckningar enligt de närmare föreskrifter, sommeddelas av regeringen. 9§'' Är i denna balk straff utsatt i Är idenna balk straff utsatt i böter, dock ej dagsböter, vare lags- böter, dock ejdagsböter, skaU lägs ta bötesstraff och högsta ta bötesstraffet vara femhundra kronor. Part, somvill erhålla ersättning för rältegängskoslnad, skall, innan handläggningenavslutas, framställa yrkande därom och uppgiva, vari kostnaden består. Gör handet ej, äge han ej därefter tala ä den kost- Part, somvill erhålla ersätlning för rättegångskostnad, skall, innan handläggningen avslutas,framställa yrkande därom och uppgiva, vari kostnaden består. Gör han del ej, ägehan ej därefter tala ä den kost- ' Senaste lydelse 1974:573. * Senaste lydelse 1964:166. ' Senaste lydelse 1973:240. nad, som uppkommit vid samma räll; dock må part, även om yrkande ej framställts, erhålla ränla som avses i 8 § andra stycket samt ersättning för utskrift av rättens dom eller slutliga beslul. nad, som uppkommit vid samma rätt; dock må part, även omyrkande ej framställts, erhålla ränla som avses i 8 § tredje stycket samlersättning för utskrift av rättens dom eller slutliga beslul. Dä rätten avgör målet, meddele rätten beslulangående rättegångskostnaden så ock i fråga, som avses i 13 § första stycket.Ingår i. ersättning för rältegängskoslnad arvode lill ombud eller biträde,skall arvodets belopp angivas. 30 kap. 10 f Vad i 2 och 7 §§ är stadgat om dom äge motsvarande tillämpning i fräga om slutligt beslul. 1 den mån ej annat föreskrivits, skola ock bestämmelserna i 5 och 8 §§ lillämpas å sådant beslul, om frågans beskaffenhet fordrar del. Meddelas slutligt beslul i samband med dom, skall del upplagas i domen. Vad i 2 och 7 §§ är stadgat om dom äge motsvarandetillämpning i fråga om slutligt beslut. I den mån ej annat föreskrivits med slödav 14 §, skola ock bestämmelserna i 5 och 8 §§ tillämpas å sådant beslul, omfrågans beskaffenhet fordrar del. Meddelas slutligt beslul i samband med dom,skall det upplagas i domen. Äger part fullfölja talan mol slutligt beslut eller göraansökan om återupptagande, skall i beslutet givas till känna, vad han därvidhar atl iakttaga. Om underätlelse, som tillika skall meddelas i hovrättsbeslut, stadgas i 54 kap. 14 §. Strafföreläggandefär utfärdas beträffande brott, för vilket ej stadgas svårare straff än böter,dock ej normerade böter, och beträffande brott, för vilket stadgas dagsbötereller fängelse . Skola dagsböter följa å brottet, fär dockstrafföreläggande utfärdas endast när brottet ensamt eller jämte annat sådantbrott som nämnts finnes förskylla högst sextio dagsböter. Strafföreläggandefår utfärdas beträffande broll, för vilket ej stadgas svårare straff än böter,dock ej normerade böter, och beträffande brott, för vilket stadgas dagsbötereller fängelse . Om dagsböter skall användas som påföljd förbrottet, fär dock straffföreläggande utfärdas endast när brottet ensamt ellertillsammans med annat sådant brolt som har nämnts förskyller högst etthundradagsböter. * Senaste lydelse 1969:101. Senaste lydelse 1976:1137. Finner åklagaren att ett straff-förelågande, som hargodkänts, till följd av skrivfel, felräkning eller annat liknande förbiseendeinnehåller en uppenbar oriktighet, skall han, sedan den som har godkänt föreläggandethar beretts tillfälle att yttra sig, besluta om rättelse av föreläggandet. Om den som har godkäiU föreläggandet motsätter sigrättelsen, får den göras endast uppenbart att den saknar betydelseför honom. En rättelse får inte innebära att straffet höjs. Bestämmelsernai 6 § andra stycket 1, 2 och 4 samt i 7, 9 och 11 §§ äga motsvarande tiUämpningi fråga om föreläggande av ordningsbot. Bestämmelsernai 6 § andra stycket 1, 2 och 4 samt i 7, 9, 11 och 12 a §§ gäller även i frågaom föreläggande av ordningsbot. Vad sotn sågs om åklagare i 12 a § skaU därvidi stället avse polisman. Denna lag träder i kraft den . Den äldrelydelsen av I kap. 3 § gäller dock alltjämt vid huvudförhandlingar som harpåbörjats före lagens ikraftträdande. Lag om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning ibrottmål Härigenomföreskrivs atl 10 § lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål skall hanedan angivna lydelse. Regeringen meddelar bestämmelser om ersättning ät den somutfört eller biträtt vid utförande av personundersökning eller förordnats till förtroen- « Senaste lydelse 1968: 193. ' Senaste lydelse 1975:720. Prop.1982/83:41 68 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse deman samt ät läkare som avgivit intyg enligt 7 §. Sädan ersätlningskall gäldas av statsverket. Ersättning åt den som utan biträde har utförtpersonundersökning bestäms utom i fall som avses i 9 § enligt en taxa somfastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 10 § i dessnya lydelse skall lillämpas när ersättning bestäms efter ikraftträdandet ävenom arbetet med personundersökningen helt eller delvis har utförts föreikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål Härigenom föreskrivs all 3 § lagen (1969:246) om domstolari fastighets-mål'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fastighetsdomstol består av tvä lagfarna ledamöter, enteknisk ledamot och två nämndemän. Om särskilda skäl föreligger, kan efterordförandens bestämmande ytterligare en teknisk ledamot ingå i domstolen. I mål eller ärende angående arrende, hyra, bostadsrätteller tvångsförvaltning av bostadsfastighet består domstolen dock av tvålagfarna ledamöter och tre nämndemän. Teknisk ledamot får efter ordförandensbestämmande ingå i domstolen i stället för en av nämndemännen, om målelsbeskaffenhet eller annat särskill skäl föranleder det. En av de lagfarna ledamöterna skall vara ordförande ifastighetsdomslo-len. Denne utses bland de lagfarna domarna i tingsrätten. Denandre lagfarne ledamoten skall vara lagfaren domare i tingsrätten eller i annantingsrätt. Teknisk ledamot skall ha teknisk,utbildning ocherfarenhel avfastighetsbildning eller fastighetsvärdering. Nämndemännen bör vara allmäntbetrodda och väl förtrogna med sin orts förhållanden. Om det sedan huvudförhandling har påbörjats inträffarförfall för en av de lagfarna ledamöterna eller för en av nämndemännen eller,om två tekniska ledamöter deltar, för en av dem, är rätten ändå domför. Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1974; 1064. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974: 1064. Prop.1982/83:41 69 Proposition ....................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I 1. lagom ändring i ....................... 2 2. lag om ändring i lagen(1964:542) om personundersökning i brottmål 5 3. lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i faslighetsmäl . 4. lag om ändring i lagen(1976:122) om ändring i lagen (1929: 145) Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde . 1 Inledning ................................................. 8 2 Frågor angåendestrafföreläggande m.m........... 9 2.1 Gällande rätt ............................................ 9 2.2 Rättelse av förelägganden ........................... 10 2.2.1 Rikspolisstyrelsensframställning ................... 10 2.2.2 Överväganden ...................... ................. 11 2.3 Utvidgningav området för strafföreläggande 13 2.3.1 Riksåklagarens förslag ................................. 13 2.3.2 Strafföreläggandeinslitutetstidigare utbyggnad 13 2.3.3 Riksåklagarens anvisningar .......................... 16 2.3.4 Länsäklagarnasrekommendationer ................ 17 2.3.5 Statistiska uppgifter..................................... 17 2.3.6 Överväganden .......................................... 18 3 Vidgadensamdomarkompetens i brottmål i tingsrält 21 3.1 Bakgrund ................................................. 21 3.2 Promemorieförslag ...................................... 22 3.3 Remissyttrandena ........................................ 23 3.4 Överväganden .......................................... 24 4 Handläggningav avskrivningsbeslut i hovrätt .... 25 4.1 Gällande rän ............................................. 25 4.2 förslag .............................. 26 4.3 Överväganden ........................................... .. 26 5 Förandeav protokoll vid föredragning ............ 27 5.1 Gällande rätt ............................................ 27 5.2 Framställning från hovrättenöver och 27 5.3 Överväganden .......................................... .. 28 6 Böter enligt ....................... 29 7 Taxa för personundersökning ibrottmål .......... 29 7.1 Inledning ................................................. 29 7.2 Gällande ordning ....................................... 30 7.3 förslag .............................. 31 7.3.1 Undersökningsresultaten ............................ 31 7.3.2 Behovet av en personundersökarlaxa............... 31 7.3.3 Författningsfrägor ..................................... 32 7.4 Remissyttrandena ....................................... 32 7.5 Överväganden .......................................... .. 33 8 Domförheti fastighetsdomstol ...................... 33 8.1 Gällande rätt ............................................ 33 8.2 Promemorieförslag ...................................... 34 8.3 Remissyttrandena ........................................ 34 8.4 Överväganden ........................................... 35 Prop.1982/83:41 70 9 Övriga frågor ......................................................... 35 10 Ikraftträdande ....................................................... 36 11 Upprättadelagförslag ........................................... 36 12 Hemställan .............................................................. 36 13 Beslul ..................................................................... .. 36 Utdrag avlagrådets protokoll ......... 37 Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde 45 1 Anmälan ................................................................. .. 45 2 Förslag tilländring i lagen (1976:122) om ändring i lagen (1929:145) om skiljemän 48 3 Hemställan .............................................................. .. 49 4 Beslul ..................................................................... .. 49 Bilaga 1 skrivelse angående rättelseav strafföre läggande och ordningsföreläggande ................. .. 50 Bilaga 2 Sammanfattning av remissyttranden över fråganom höjning av gränsen för antalet dagsböter i strafförelägganden .... 53 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttranden över fräganom vidgad ensamdomarkompetens i brottmål vid tingsrätt 56 Bilaga 4 förslag till lag om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål . Bilaga 5 Sammanfattning av remissyttrandena överdomstolsverkets rapport (1981; 4) om personundersökartaxa .... .. 63 Bilaga 6 De remitterade lagförslagen ........................... .. 64