prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För atl utredaprisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsaker tillkallade minföreträdare på den dåvarande regeringens uppdrag en särskild utredare (). Han överlämnade elt belänkande med bilagor (SOU1982: 34 och 35) Prisutvecklingen inom bosladsbyggan- Prop.1982/83:100 Bilaga 13 16 detoch dess orsaker. Betänkandet har remissbehandlats. Remissopinionen är starkt splittrad framför allt i fråga omvilka åtgärder som bör vidtas för allbegränsa kostnadsökningarna . Förslagen bereds f. n. i . Utvecklingenav kostnaderna för drift, underhåll och bränsle Drift-, bränsle-och underhållskostnadernas andel av de totala kostnadema förfasfighelsförvallningen har ökat de senasie åren. utgjorde kostnaderna för drift, bränsle ochunderhåll och kapitalkostnaderna 49%av de totala förvaltningskostnaderna. Motsvarande andelar var 63resp. I följande tablå redovisas de olika kostnaderna inom SABO-företagenunder . SABO-företagenskapital-, underhålls- och driftkostnader åren 1978 1981. Kostnader kr./m 1978 1979 1980 1981 65:73 69:67' 77:57' 86:09' 27:72 35:35 39:43 46:03 18:95 24:05 33:87 42:82 45:88 49:48 54:36 60:34 158:28 178:55' 205:24' 235:29' ' Inkl. kapitalkostnad för underhållslån (År 1979:2,75kr./m-, år 1980:2,/m-ochår1981:0,/m-). Utvecklingen avdrift- och underhållskostnaderna belyses också av bosladsslyrelsensberäkningar för nyproducerade flerbosladshus. Beräkningarna visar all drift-och underhållskostnaderna för en lypfaslighel har ökat från /m år1978 tifl /m , dvs. Exkl. bränsle uppgår ökningenunder till . Som jämförelse kan nämnas att konsumentprisernaunder ökade . Utvecklingen avdrift- och underhållskostnaderna är oroande och har medfört alt del för många fasligheterinle har varit möjligl atl följa de planerför underhållet som har lagts fast. De underhållslån som kommer atl stå lill förfogande på kapitalmarknaden under år1983 och möjligheterna för de allmännyttiga bostadsföretagen alt fä räntebidragför dessa lån bör kunna göra detmöjligt för dessa förelag all la igen en del av eftersläpningen i underhållet. Iregeringsförklaringen framhölls bl.a. all slörre vikt än måste läggas vid åtgärderför all underhålla och förbättra del existerande beståndet av bosläder.Frågan om lämplig finansiering av underhåll utreds avunderhållsfondsutredningen (Bo 1978:05). Den kommer alt lämna sitt slulbetänkande. Jagkommer, när sedvanlig remissbe- Prop.1982/83:100 Bilaga 13 17 handling har ägt mm, atl ta slällning lill utredarensförslag och söka finna former för en långsiktig lösning av underhållsfrågan.Inriktningen av det fortsatta arbetet måste enligl min mening vara altunderhåll skall kunna finansieras med medel som genereras inombostadsföretagen. Jag vill i dellasammanhang också erinra om att en arbetsgmpp inom bostadsdepartementetnyligen har avlämnat en promemoria med förslag lill högskoleutbildningför bostads- och fastighetsförvaltning. Samhällets stöd till bostadsproduktion ochbostadskonsumtion Siatens ochkommunernas direkta och indirekta stöd lill bostadssektorn är betydande.Stödet lämnas inom såväl bostadspolitikens som skatlepoli-fikens ram. Del har stor betydelse förutvecklingen av efterfrågan pä bosläder ochför människors möjlighel att hålla sig med en bostad som svarar mol deras behov.Det påverkar också i hög grad fömlsällningarna för bostadsproduktionen. Det bostadspolitiskastödet ges i olika former. De till volymen slörsla direkta stödformerna är räntebidragen ochbostadsbidragen lill barnfamiljer m.fl.och pensionärer. Del skailepoliliska slödel, som fill volymen är slörreän någon av de andra stödformerna, uppkommer i huvudsak genom egnahemsägarens möjlighel alt dra av ränteutgifter förfastighetslän vid inkomsttaxeringen. Utvecklingen av deviktigaste stödformerna redovisas i följande tablå. Bostadsbidrag och räntebidrag samt skattesubvention tillegnahemsägare åren1976-1981 (miljarder kr.) 11,5' 'Preliminär beräkning. Del framgår avtablån all slödel har ökat snabbi. Såväl byggkostnadsökningarna som del höga ränteläget är orsaktill della. Del framgår vidarealt del har skett en markant förskjutning mellan de olika subventionsformerna under den itablån redovisade perioden. svaradebostadsbidragen för av de totala subventionerna. var andelen knappt en Qärdedel. Undersamma period ökade skallesubventionernasandel från knappt en tredjedel till . Den-2 Riksdagen1982/83. 1982/83:100 Bilaga 13 18 na utveckling är från såväl bostadspolitiska somfördelningspoliliska utgångspunkter oacceptabel. Den snabba ökningen avsubventionerna kan bedömas komma alt fort-sälta, trots atl harbeslutat både om en begränsning av avdragsrällen vid beskattning och omminskningar av räntebidragen för åtskilliga årgångar av statligt belånadebostadshus. 1 följande tablå redovisar jag den sannolika utvecklingen avsubvenlionsbeloppen vad gäller räntebidrag och skalteminskningar under åren1982-1985. Beräknade räntebidrag och skattesubventionertill egnahemsägare , miljarder kr. 1982 1983 1984 1985 Räntebidrag 9,2 10,3 11,7 13,3 egnahemsägare 12,5 13.8 13,7 13,4 För är 1983 har detskattemässiga värdet av underskotlsavdrag anlagils vara , medan värdet föråren 1984 och 1985 har antagits vara 55 och . Beräkningarna är bl.a. gmndadepä den pris- och räntenivå som gällde . Skillnader i beskattningsregler för olikabesitlningsformer ger olikheter i koslnadsfömlsätiningama. Det statligabostadsfinansieringssyslemet har visserligen utformats för all motverka dessaolikheter. Pä grund av den snabba inflationen har regelsystemetdock inle kunnat fylla sill syfte. Del måste också uppmärksammas all endast enmindre del av alla bostäder omfattas av del statligabostadsfinansieringssyslemet. Den reala ökning av bostadssubventionerna och denomfördelning mellan olika subvenlionsformer som har skett är inleetl resultat av en planmässig bostadspolitik. Utvecklingen är i stället enföljd av den automatik som finns inbyggd i systemet med skattereduktion ochräntebidrag. Båda dessa stödformer ökar vid en snabb inflation och ell högtränteläge. Jag vill framhålla alljag finner all en fortsatt utveckling av de samlade subventionerna på det sällsom har skett under de senasie sex åren inte är samhällsekonomiskt godtagbaroch inle heller bosladspolifiskl önskvärd. Delar av subventionerna - jag tänkernu främst på de generella subventionerna - bidrar lill en bostadsstandard somär sä hög all den inle bör stödjas framför annan konsumtion. Del är enväsentlig bostadspolitisk uppgift atl nu ändra samhällsstödet lillbostadssektorn sä all del ånyo kommer all styras av bostadspolitiska ochfördelningspoliliska mål. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 19 Jag kommer inom kortall tillkalla en kommitté (Bo 1982:02) med uppdrag atl göra en översyn avbostadspolitiken. Kommittén skall se över systemen för bostadsstöd, dvs. bostadsbidrag,räntebidrag, bostadsbeskattning och avgifter, med utgångspunkten all ell nyttsyslem skall trygga en god grundslandard och främja ett jämlikt och integreratboende. Kommittén skall ocksä se över bostadsstödet och övrigafinansieringsvillkor med utgångspunkten atl skapa neutralitet mellan boendeli olika besitlningsformer och all utjämna kostnader för bosläder av olika ålder. göra en samlad bedömning av fömtsättningarna för bostadsförsörjningenpå 1990-talel och överväga medlen för kommunernas bostadsförsörjningsätgärder. Som framgår avdirektiven bör kommitténs överväganden i huvudsak redovisas senast under del . harnyligen beslutat om temporära ålgärder som påverkar kostnaderna förbyggande och boende . Jag har i direktiven stmkil under atl jag inleutesluter atl ytterligare temporära ålgärderinom bostadspolitikens område kan bli nödvändiga under utredningsarbetets gång. Jag utesluter således inle altåtgärder i en eller annan form kanbli nödvändiga också . Mol denna bakgmnd och med hänsyn liU del statsfinansiella lägel har minaförslag i budgetproposifionen präglatsav slor återhållsamhet när det gäller nya ekonomiska åtaganden frånstatens sida. 1981/82 Utgift 35135000 1982/83 Anslag 43 100000 1983/84 Förslag 45436000 Bosladsslyrelsen ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift atl främjabostadsförsörjningen. Den är också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Därutöver åligger delstyrelsen all handlägga ärenden om stafiigt stöd lill samlingslokaler. Bosladsslyrelsenleds av en styrelse med sju ledamöter. Chef för bosladsslyrelsen är engeneraldirektör, som liUika är styrelsens ordförande. Inom styrelsen finns fyrabyråer: boendebyrån, byggnadsekonomibyrån, rätlsbyrån och administrativa byrånsaml ett personalkontor. Vidare finns till styrelsen knuina en samlingslokaldelegalion, etlråd för belånings- och värderingsmetoderoch ett bostadssociall råd. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) ErsäUningfill kommunema för deras medverkan i arbetet medåtgärder mot strålrisker i byggnader, förslagsvis 4-31 136000 (4-22647000) -H 294000 (- 128000) 4- 740000 (- 249000') kostnader för L-ATF-älgärder (208000kr. den : 1982 en ny organisation. Den kunde utformas inom ramen förden tidigare tjänsteorganisationen. Styrelsen konstaterar atl löneanslagetsedan budgelårel 1980/81 har minskal med medel motsvarande 6-7 tjänster.Huvudförslaget innebär en ylleriigare minskning med 3-4 tjänster per år.Bosladsslyrelsen anser alt en sådan utveckling inte slår i samklang medambifionerna inom bostadspolitiken. Antalet besvär överlänsbostadsnämndernas beslul ökade något under budgelårel 1981/82 jämfört /81 - lill 2381. Ökningen är relativt sett högsl vadbeträffar bosladsanpassningsbidragen. Sedvanliga besvär avseende bostadslån harminskal något. Minskningen har dock uppvägts av ell slort anlal ärenden, ca 100st, som avser besvär över länsbostadsnämndernas beslut i fråga om återkrav avfelaktigt utbetalda räntebidrag. Under /82har bosladsslyrelsen inventerat värde- och säkerhetshandlingar vid sexlänsbostadsnämnder. Föregående budgetår inventerades fem nämnder. Styrelsen harvidare inspekterat sju länsbostadsnämnder som eft led i styrelsens slöd lillnämnderna i deras arbete med granskning av förmedlingsorganens handhavande avbostadsbidragen. Under /81 inspekterades åtta nämnder. Bosladsslyrelsen anför vidare bl. a. följande. I. Pris- och löneomräkning m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 21 Styrelsenär endasi beredd alt avvara en befattning som expedilionsvakt (- ). av förvallningskostnadsposlen bör fä användas för representation. Medelför tryckning av blanketter bör beräknas utifrån den fakliska medelsförbrukningenunder budgelårel 1981/82 (4- . Anslagspostenför lokalkostnader bör las upp enligl beräkningar (4- ). Posten Ersättningfill kommunema för medverkan i arbetet med åtgärdermol strålrisker i byggnader bör tas upp med oförändrat belopp. InkomstpostenPublikationer bör las upp med oförändrat belopp. Detstalsfinansiella läget kräver yttersta sparsamhet med statsmedel. Myndigheternaförutsätts fortlöpande göra sådana rafionaliseringar och omprioriteringar atlverksamheten under ett budgetår kan bedrivas med i huvudsak oförändradambitionsnivå men med lägre reala resurser. För bosladsverkel i sin helhet har jag beräknat medel medutgångspunkt i huvudalternativet. Jag är medveten om atl den minskaderesurstilldelningen kan medföra svårigheter innan verket hunnit anpassa verksamhetenfillde nya fömtsättningarna. På flera länsbostadsnämnder är personalen hårt ansträngd.Enligt min bedömning är del motiverat alt länsbostadsnämndernas löneanslag tillförs 460000 kr.utöver vad som skulle följa enliglhuvudalternativet. Mot bakgmnd av vad jag har anfört måste dock detta ske genom en minskning av anslagel B 1.Bosladsslyrelsen med motsvarande belopp. Bosladslånekommiltén (Bo 1980:04) har i betänkandet (SOU1981:104) Statliga lån eller kreditgarantier redovisat sina överväganden i fråganom hurbetalningen och förvaltningen av de statliga bostadslånen skall skötas. Remissinstansernasinställning lill kommitténs förslag och slutsatser är splittrad. Många harpekat på behovel av ytterligare analyser och utredningar. Frågan omfinansieringen av de statliga lånen bör enligt min mening övervägas fråndelvis nya utgångspunkter. Överväganden behövs i flera frågor innanslutlig slällning kan las. Delegationen för bostadsfinansiering kommer all utarbetaunderlag för sådana ställningstaganden. Den närmareutformningen av elt framtida ADB-syslem inom bosladsverkel påverkas i viss månockså av beslulel om hur finansieringen av de statliga bostadslånen skall skötas. Medelsfilldelning /84 för atl utveckla eltkommande ADB-system kan därför inle bedömas i dagslägel ulan fär prövas i elt senare sammanhang. Bosladsslyrelsen har det samlade ansvaretför vård av lokaler som används gemensamt avbl. a. styrelsen och statens planverk. Från anslagel C 1. Siatens planverk harför ändamålet överförts . Prop.1982/83:100 Bilaga 13 Arbetsmarknadsstyrelsensoch bosladsslyrelsens revisionskonlor skall slås samman lillett revisionskonlor . Jag har beräknat medel för det nya revisionskontorelutifrån denna fömtsältning. Jag har dessutom räknat5000000 kr. lill kommunerna för deras medverkan i arbetet med ålgärder molstrålrisker i byggnader. Med hänsyn lill vad jaghar anfört och med hänvisning lill sammanställningen hemställer jag altregeringen föreslår all lill Bostadsstyrelsenför /84 anvisa etl förslagsanslag av . 1981/82Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag I varje län utom finns enlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för den statliga verksamheten förall främja bostadsförsörjningen. I fullgörs motsvarande uppgifterav . Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) 4-67222000(4-63639000') -28000000 -16500000 4-3 692000 (4-1087000) -4000000 -1650000 4- 1440000 (- 189000=) - 4000000 -10725000 ' Varav I . i tillfällig resursförstärkning. = Inkl. kostnaden för L-ATF-åtgärder (637000). I posten ingår . Ökningen av antaletstödformer, införandel av tillfälliga lån och bidrag samt täta regeländringarsom kräver omfattande utbildnings- och informationsinsatser frän nämndernassida försvårar arbetet för den tekniska personalen. Antalet omprövningar harocksä ökal kraftigt. 1982/83:100 Bilaga 13 23 liva sidan har ärendenas svårighetsgrad ökat.Även arbetsmängden har ökal, eftersom låneslocken tillväxer stadigt. Styrelsen aviserar atl man iralionaliseringsarbelet inom nämnderna kommer all nödgas vara öppen också förradikala förslag till förenklingar, där hävdvunna hänsyn och ståndpunkter måstekunna sättas i fråga. Man pekar på servicen till allmänheten, den interna kontrollenoch bevakningen saml uppföljningen av ärenden, dvs. arbetsmoment som ofta kanvara realekonomiskl välmotiverade. Sådana vikliga inslag i verksamheten ansesnu reellt hotade. Delta har uppmärksammats av styrelsens revisionskonlor somhar påtalat risker för effektiviteten och säkerheten i läneförvaUnings-arbetelmed nuvarande resurstilldelning till nämnderna. Efter all ha avvägtlänsbostadsnämndernas anspråk och arbetssituationen hos nämnderna mol vad delstatsfinansiella läget kräver av sparsamhel med statsmedel framhållerstyrelsen följande. För all kunna ge service lill allmänheten ochupprätthålla en acceptabel ambitionsnivå på handläggningsarbetel måstelänsbostadsnämnderna få sin tjänsteorganisation återställd lill 1981/82 årsnivä. En tillämpning av huvudförslaget för budgetåret1983/84 skulle innebära en minskning med tretton tjänster. skulle enliglstyrelsen leda till en försvagning av den sociala bostadspolitiken och enambitionssänkning med avseende på ell flertal av länsbostadsnämndernasarbetsuppgifter. Bosladsslyrelsen anför vidare bl. a. följande. Pris-och löneomräkning 4- . Vid bedömningen avpersonalbehovet har styrelsen utgått från all länsbostadsnämnderna fär behälladen tillfälliga personalförslärkning som har tillförts dem under senarebudgetår. Medlen för den tillfälliga personalförstärkningen skulle framgentutgöra en del av del ordinarie myndighetsanslaget (. Styrelsen anser atllänsbostadsnämnderna behöver förstärkas med de sexton tjänster sompersonalslalen minskades med under /83(4- . Förvaltningsposlen iövrigt måste beräknas med utgångspunkt i den av bosladsslyrelsen beslutadebudgeten för länsbostadsnämnderna för /83 uppräknad med avseendepå prisökningar och utan någon minskning . Även denna nivå anses varaotillräcklig för erforderlig reseverksamhel och personalutbildning (4- 1 236000kr. förlokalkostnader bör las upp enligl och bosladsslyrelsensberäkningar (4- . Bosladsslyrelsen föreslåralt adminislralionsavgiflen för vissa statliga lån höjs lill . fr.o.m.den Ijuli 1983. Styrelsen gör dock förbehåll att en mindre resurstilldelning änden bosladsslyrelsen har föreslagit leder lill en sådan försämring av servicenalt del inte finns en rimlig grund för alt höja avgiften (4- . 1982/83:100 Bilaga 13 24 Under anslaget B 1.Bosladsslyrelsen har jag strukit under atl det stalsfinansiella lägel kräveryttersta sparsamhet med statsmedel. Länsbostadsnämndernas verksamhet bördärför i slort beräknas med utgångspunkt i huvudalternativet. Jag är emellertidsamtidigt medveten om atl många nämnder f. n. är hårt ansträngda. Jag hardärför även för /84 räknat med den tillfälligaresursförstärkning som länsbostadsnämnderna har filiförts under senare år.Länsbostadsnämndernas löneanslag tillförs även . utöver vad som skullefölja enligl huvudalternativet. Medlen under anslagel B 1. Bosladsslyrelsenminskas i motsvarande grad. Innan slällning harlagils lill frågan hur finansieringen av de stafiiga bostadslånen skall skötasär jag inle beredd atl överväga länsbostadsnämndernas långsikliga behov avpersonalresurser. Den 1 januari 1978infördes en särskild administrafionsavgift om . för vissa slafiiga lån(prop. 1976/77:150 bil. 6, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77: 341). Avgiften höjdesden till . för varje bostadslån och energisparlån sombeviljas eller övertas. Samtidigl infördes också en aviseringsavgift om 10 kr.per lån och aviseringstillfälle (prop. 1980/81:100 bil. 16, CU 1980/81:29, rskr1980/81:244). För riksdagensinformation vill jag meddela att jag avser alt föreslå regeringen atladministrationsavgiften höjs från . Om avgifterna höjs pådelta säll tillförs statsverket 59,2 milj.kr. under /84.Inkomsterna redovisas under detta anslag. Med hänvisning lill vadjag har anfört och lill sammanställningen hemställer jag alt regeringenföreslår alt fillLänsbostadsnämnderna för budgelårel 1983/84 anvisa elt förslagsanslag av20998000 kr. 1981/82 Ulgift 7309190420 Behållning 28243 396 1982/83 Anslag 6250000000 1983/84Förslag 8100000000 Från anslagel betalas ulbostadslån, ränlelän. räntebärande förbättrings-län, lån för byggnadstekniskaåtgärder, lån för förvärv från staten av vissa bosladsfastigheler saml län lillgrundavgift vid förvärv av bostadsräll i vissa fall. Från anslaget betalasockså ut återstående lomlrältslån, hyres-förlusllån och underhällslån. 1982/83:100 Bilaga 13 25 Bestämmelserna ombostadslån finns i bl. a. bosladsfinansieringsförord-ningen (1974:946, omtryckt1980:329, ändrad senast 1982:641). Bostadslån lämnas i huvudsak till ny- och ombyggnad av bostadshus.Lånels storlek bestäms så all det utgör enandel av ell i särskild ordning fastställt låneunderlag. Låneunderlaget bestäms enligt förordningen (1978:384) om beräkningav låneunderlag och pantvärde för bostadslån (omtryckt 1980:772, ändrad senast 1982:426). Låneunderlaget vid nybyggnad är an-lingen de sammanlagda beräknade kostnaderna förmark och byggande eller kostnadernaenligl antaget anbud med skäligt tillägg för sädana kostnader som inteomfattas av anbudet. Vid ombyggnad av flerbosladshus kan i vissa fall även kostnader för mark räknas in i låneunderlaget.För bostadslån skall erläggas ränlaefter en räntesats som fastställs av regeringen för ell kalenderår i sänder. Bostadslån och underliggande lån inomlåneunderiaget är förenade med räntesubventioner enligl regler som redovisasunder anslagel B 4. Räntebidrag m. m. Amorteringstiden för lån lill nybyggnadär om länet avser elt småhus som skallbebos av låntagaren. Med visst undanlag är amorterings-liden för lån fill nybyggnad i övriga fallberoende av förhållandet mellan garanterad ränta och faktisk räntekostnad underlånetiden. För lån till ombyggnad äramorteringstiden högsl , i vissa fall dock högsl . Bestämmelserna områntelån finns i ränlelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad senast1982:431). Räntelån lämnas dels för bostadshus som har uppförts eller byggts om med slöd avstatligt lån som har beviljats enligl de bestämmelser som gällde före ,dockinle för hus som har färdigställts , dels för bostadshus som haruppförts ulan statligt lån om räntebidrag förut har beviljats för huset. Sedan den Ijanuari 1975 lämnas räntesubventioner också i samband med ränlelän enliglregler som redovisas under anslaget B 4. En redogörelse förbestämmelserna om förbättringslån i förbätlringslåneförordningen(1980:261, ändrad senast 1982:430) ges under anslagel B 8. Viss bosladsförbätlringsverksamhet m. m. Lån förbyggnadstekniska åtgärder i bostadshus lämnas f.n. enligl förordningen(1982:644) med samma namn. Långivningen avser ålgärder som behövs förall undanröja mögel-, röt-, fukt- eller korrosionsskador eller andra byggnadslekniska brister i bostadshus.Långivningen är temporär ochomfattar endasi åtgärder som påbörjas efter och i huvudsakavslutas . Beslämmelser om lånför förvärv från staten av bosladsfastigheler finns i förordningen (1976:257)om lån för förvärv av egnahemsfaslighel i vissa fall (ändrad senast 1980:575) ochförordningen (1981:1123) om län för förvärv från staten av bosladsfastigheler för permanentbruk. Långivningen omfattar förvärv av dels sädana egnahemsfastigheler som harinlösts enligt56 a § arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368) eller som har avslyc- Prop.1982/83:100 Bilaga 13 26 kals i samband med jordbruksrationalisering, dels sådanabosladsfastigheler för permanent bmk som säljs av stafiig myndighet enliglförordningen (1971:727) om försäljning av staten fillhörig fast egendom m.m. Lånen beviljas med vissandel av köpeskillingen, olika stor beroende på låntagar-kalegori. Lånevillkorenär snarlika dem som gäller i fråga om bostadslån för nybyggnad. Länen är dock inle förenade med direktaräntesubven-fioner. Bestämmelser om låntill grundavgift finns i förordningen (1982: 541) om lån lill gmndavgiflvid ombildning av hyresrätt lill bostadsrätt. Lånen är behovsprövade och lämnastill den gmndavgifl som skall betalas när hyresgäster genom en bostadsrättsförening förvärvar hyreshus för ombildning av hyresrätt lill bostadsrätt. Lånen beviljas medviss andel av grundavgiften och amorteringstiden är . Ränla ochamortering betalas i form av annuiteter. Beträffandetomtråttslån finns bestämmelser i tomlrättslånekungörelsen (1965:905, omtryckt1976:793, upphävd 1981:1054). Långivningen upphörde i och med utgången av . Hyresförlustlånenligt förordningen (1976:260) om hyresförlusllän (ändrad senast 1982:540) har kunnat lämnasför utebliven hyra 1980 pågrund av alt lägenheterna inle har kunnat hyras ul. Underhållslånenligl förordningen (1978:992) om län för underhåll av vissa bostadshus(ändrad senast 1982:538) har kunnat lämnas för åren 19791981 lillägare av flerbosladshyreshus byggda med slöd av bostadslån. Omfattningen av bosladslångivningen m. m. Under budgelårel1981/82 meddelades preliminära beslul om bostadslån samt beslul ombostadslån i etlbeslulsärenden till ett sammanlagt belopp av 7030 milj. kr.Därav avsåg 5683 milj. kr. nybyggnadsförelag och 1 347 milj. kr.ombyggnadsförelag. Jämfört med /81 ökade det totalt beviljadelånebeloppet med ca 700 milj. kr. Slutliga beslut om bostadslån meddeladesunder budgelårel 1981/82 till elt belopp av 4454 milj. kr. 1982/83:100 Bilaga 13 27 Beslut om bostadslån budgetåren 1979/80-1981/82 Beslul om Beviljatlånebelopp, bostadslån, milj. kr. 1979/80 1980/81 1981/82 1979/80 1980/81 1981/82 Endabestut (småhus) Lånebeloppet perlägenhet i preliminära beslut avseende nybyggda flerbosladshus harminskal någol mellan budgetåren 1980/81 och 1981/82.