prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessutom har den ökadesamgrupperingen av departementen minskat avstånden och de nyadepartemenlslokalema är servicevänligareän de gamla. Inom Södra Klara-området har teletekniskutmstning installerats i främstsäkerhelsfrämjande syfte. Del är mest ändamålsenligt all departementens organisalionsavdelning svarar för serviceoch underhåll av denna utmstning. tjänst bör inrättas för della ändamål. Tjänsten kommer atl finansieras dels genom inläkler frånbyggnadsstyrelsen, dels genom minskade kostnader för bevakningsåtgärder. Departementensorganisalionsavdelning bör i övrigt tillsammans med departementen prövafrågan om lämplig servicenivå och se över olika ralionaUseringsmöjUgheler.Statskontorets utredningsresurser kan härvid behöva användas. Som en följd avdepartementens flyttning fill Södra Klara-kvarteren ökar kostnaderna betydligt för lokaler,bevakning m. m. fill nästa budgetår. Jag beräknar ett belopp av 30444000 kr.för detta. En internarbetsgmpp har tiUsalls för alt se över möjlighelerna all inrätta etlfristående förvaltningskontor eller dylikt för del samlade ansvaret inom regeringskanslietför personalpolitiska frågor saml upphandlings-, lokal-och servicefrågor m. m. Under avsnittetGemensamma frågor har frågan om den statliga revisionsverksamheten tagils uppi bl. a. vad avser ändrad revisionskontorsorganisation. Förrevisionskontorel vid innebär förslagel 2 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 18 lill ändrad revisionskontorsorganisation en minskning avverksamheten. Jag har i enlighet härmed beräknat medel för denna verksamhel under anslaget. Medlen äri avvaktan på resultatet av förhandUngar om ansläUnings- och arbetsvillkor medanledning av den ändrade revisionskontorsorganisationen preliminärt beräknade. Kostnadernaför bevakning och städtjänster har förts tUl anslagsposten . lokalkostnader i stället för tUl anslagspostenFörvaltningskostnader i avvaktan på säkrare underlag beräkning av fördessa kostnader. kan fås först efter något års erfarenhet avdepartementens överflyttning lill SödraKlara. För pris- ochlöneomräkning m.m. beräknar jag . Min medelsberäkning iövrigt framgår av sammanställningen. Den har i tillämpliga delar gjorts med utgångspunkt ihuvudförslaget. Med hänvisning lillvad jag har anfört och fill sammansläUningen hemställer jag atl regeringen föreslår all liU Gemensamma ändamål fördepartementen för /84 anvisaett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1981/82 Ulgift 8552449' Reservafion 10106068' 1982/83 Anslag 7500000' 1983/84 Förslag 8601000 ' Under Kommundepartementet m. m. Med hänsyn tiU den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jag hemställer altregeringen föreslår alt till KommUtéerm. m. för /84 anvisa etl reservationsanslag av . 1981/82 Utgift 179166' Reservation 191778' 1982/83 Anslag 175000' 1983/84 Förslag 292000 ' Under Kommundepartementet m. m. Anslagsbehovet bör under nästa budgetår vara 292 000 kr.Jaghemställer alt regeringen föreslår all liU Extrautgifter för /84 anvisa etl reservationsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 15 19 1981/82 Ulgift 1663721938 1982/83 Anslag 1678666000 1983/84Förslag 1758136000 Landets 24 länsstyrelsersvarar för den statliga förvaltningen i länen i den mån särskildförvaltningsuppgift inte ankommer på annan myndighet. Länsstyrelsernas uppgiftär all främja resp. läns utveckling och befolkningens bästa samt all verka föralt stafiig, och landstingskommunal verksamhet samordnas och anpassastill de regionalpolUiska målen och de rikfiinjer för hushållning med mark ochvatten som har uppställts för länen. Länsstyrelsernas arbetsuppgifter ärmångskiftande och omfattar bl.a. är högstapoUsmyndighel inom länet saml huvudman för priskonlorsverksamhelen. Länsstyrelserna fullgörsina uppgifter - bl.a. som samordningsorgan i länen - direkt underställdaregeringen som de i vissa frågor utgör sektorsorgan ål ceniralaämbetsverk. leds av enstyrelse. Landshövdingen är styrelsens ordförande. Styrelse beslår, utöverlandshövdingen, av 14 ledamöter. Dessa utses genom val som förrättas avlandstinget. är, med undantag av länsstyrelseni , Prop.1982/83:100 Bilaga 15 20 organiserad i två avdelningar - planeringsavdelningenoch skalleavdelningen saml en administrativ och en allmän enhet. i harfyra avdelningar, nämligen planeringsavdelningen, för-vallningsavdelningen,laxeringsavdelningen och administrafiva avdelningen. Landshövdingen ärchef för . Avdelningschef är etl länsråd. Ställföreträdare förlandshövdingen är, utom i i , ell av länsråden. Ilänsstyrelsen i är läns-överdirektörenlandshövdingens slälU'örelrädare. I aUa länsstyrelserutom i finns en länspolis-chefsexpedition. I länfullgör de uppgifter som ankommer på länsbostadsnämnd. Under länsstyrelsenlyder i oUka avseenden de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna,polisväsendet och civilförsvaret. Antalet tjänster vid länsstyrelserna uppgår tiU ca 9500. Om man bortser frånsärskill beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen lill länsstyrelserna för innevarande budgetårtill ca 1700 milj.kr. är centralt rafionaliserings-, samordnings- ochulbildningsorgan för länsstyrelserna. Nämnden bistår länsstyrelsema i frågorsom rör arbetsformer, personal- och ekonomiadministration och intem planering.Nämnden utarbetar normalarbetsordning och beslutar diarieplan förlänsstyrelserna. Nämnden fastställer formulär tUl vissa blanketter förlänsstyrelserna. I samråd med länsstyrelserna planlägger och anordnarnämnden utbildning och konferenser för länsstyrelsepersonal. Nämndenverkar för samordning mellan länsstyrelserna saml mellanlänsstyrelsema och andra statliga myndigheter. En redovisningscentral för länsstyrelserna är knuten liUnämnden. består av ordförande, vice ordförande och fem andraledamöter. Antalet anställda hos nämnden är ca 30. Nämnden disponerar förinnevarande budgetår ca 9,7milj. för sin verksamhet. Länsstyrelsemasanslagsframställningar för /84 innehåller som huvudförslagen anslagsnivå som utgör pris- och löneomräknal anslag för budgelårel 1982/83 minskalmed . Medelsbehovet ökar enligt dellaalternafiv med . 1982/83:100 BUaga 15 CivUdepartementet 21 Länsstyrelsernaanser atl en fortsalt minskning av resursema, enligl huvudförslaget,inte i någon större omfattning kan mötas med sänkt ambitionsnivå utan attkraven på service och rättssäkerhet allvarligt eftersatts. Generellaanslagsminskningar är enligt länsstyrelsema inte möjliga all genomföra, om entillfredställande verksamhel skall kunna bedrivas och om lagstiftningensamlidigt skaU vara oförändrad. Länsstyrelsernas verksamhel styrs i höggrad av krav och efterfrågan från allmänheten, kommuner och statligamyndigheter. Verksamheten utgörs i huvudsak av uppgifter somlänsstyrelsen har ålagts i lag eller annan författning. För alt klara besparingar ärlänsstyrelserna därför beroende av författningsändringar. Förslag härom hartidigare lämnals i länsstyrelsernas långlidsbedömning-ar. Dessa förslagbearbetas nu inom . Länsstyrelserna finner det ytterstangeläget atl sådana författningsändringar görs och understryker starkt viktenav alt regeringen skapar utrymme för en mer övergripande rationalisering av verksamheten. Flera länsstyrelser pekar på den svåra avvägningenmellan författnings-reglerad verksamhel och inilialivverksamhel. Fleralänsstyrelser anger all de med hänsyn liU näringsUvets slmklurproblem ochproblemen på arbetsmarknaden prioriterar sådan verksamhel som syftar tillalt lösa eller mildra dessaproblem. Åtskilliga länsstyrelserför, mol bakgmnd av del stalsfinansiella läget, inte fram yrkanden om nyatjänster, men redovisar del behov av sådana som anses föreligga. Länsstyrelsernasyrkanden och önskemål om personalökningar m.m. innebär alt medelsbehovel ökarmed . De begärdapersonalökningarna hos länsstyrelserna omfattar ca 35 ytterligare tjänstervarav ca en Ijärdedel avser tjänster för handläggare. Flera länsstyrelser hardessutom yrkat atl medel för kvalificerad revision och för kontrollverksamhetinom mervärdeskatleenheterna skall tilldelas i samma omfattning som /83. Några länsstyrelser har yrkat att regeringen i stäUetskaU inrätta tjänster för denna verksamhel. För handläggning av ärendenenligt lagen om vård av missbrukare i vissa fall yrkas också tjänster. Anslagsframställningenför budgelårel 1983/84 innehåller endasi ell förslag enligl del s.k. huvudalternafivel,dvs. pris- och löneomräknal anslag för /83 minskat . Medelsbehovetökar enligl delta förslagmed . Prop.1982/83:100 Bilaga 15 Remissyllrandenöver länsstyrelsernas anslagsframställningar har avgetls av riksanfikvarieämbetet och statens historiska museer statens pris- och kartellnämnd länsstyrelsemas uppgifter enligt lagen (1977:293) omhandel meddrycker samt inom det sociala området och hälsoskyddet laxeringsavdelningen, administrativa avdelningensuppbördsenhet och dataenhet,skatteavdelningarna samt vägtrafikskaltekonlrol-len hos länsstyrelserna Rikspolisstyrelsenkonstaterar atl inga yrkanden om personatförstärk-ning vidlänspolischefernas expeditioner har förts fram. Inom del polisiära verksamhetsområdetär vissa reformer nära förestående. Några förändringar i den regionalapolisorganisationen beräknas emellertid inte bli genomförda före den 1 juU 1984. anser atl försvarsbeslutet medförsuccessivt mins- Prop.1982/83:100 Bilaga 15 23 kade krav på detaljeringsgrad i planläggningen och alldella leder fill förenklingar i planläggningsarbetet. En överföring,enligt försvarsbeslutet, av ledningen i krig och visst planläggningsansvar ifred till kommunerna med början /85 ställer, enligtcivitförsvarsstyrelsen, stora krav på försvarsenhelernas resurser under denärmaste budgetåren. Den för budgelårel 1982/83 beslutade minskningen avförsvarsenhelernas resurser är mot den bakgmnden olycklig. Styrelsenkonstaterar all, om fortsalla reduceringar av försvarsenheternas resursergenomförs under /84, kan väsenfiiga delar försvarsbeslut inte förverkligas. framhåUer atl fortsatta nedskärningar pådel sociala och alkoholpoliiiska området kan få allvarliga konsekvenser.Tillsynsverksamhet och förebyggande arbete är områden som läll kan blieftersatta. I första hand tvingas länsstyrelsema att koncentrera sinaresurser inom allmänna enheten och dess sociala funktion på enskUda ärendenrörande besvär och klagomål. anser atl länsstyrelsernamåste få erforderliga resurser för atl kunna fullgöra samtliga sina uppgifterinom området. Erfarenheten från tillämpningen av socialtjänsfiagen (1980:620) i kommunema visar, vilketvissa länsstyrelser har framhållit i sina anslagsframställningar, på behov avomfattande insatser från länsstyrelsernas sida när del gäller alt följautveckUngen av socialtjänslreformen och all tUlse all även de nya lagarnaefterlevs. För detta ändamål krävs kvalificerad och välutbildad personal. Enligllagen (1981:1243) om vård av missbmkare i vissa faU (LVM), skalllänsstyrelserna fr.o.m. handlägga utredningen av vårdbehov, göra ansökan tilllänsrätten saml svara för den vidareprocessföringen. Så gott som samtliga länsstyrelser pekar på dessa nyaarbetsuppgifter i sina framställningar saml atl särskilda utredningsresurser bör ställas lill förfogande.Socialstyrelsen har tidigare uttalat slor tveksamhet fill atl denna utredningsuppgift skall ankomma på länsstyrelserna.Om länsstyrelserna skall fuUgöra utrednings- och ansökningsupp-gifler m.m. beträffande LVM-ärenden är del enligtsocialstyrelsen nödvändigt att utreda behovet av förstärkningarpå länsstyrelserna för dessa nya uppgifterpä missbraksområdet. konstaterar att länsstyrelserna i sambandmed avvecklingen av länsläkarväsendet tillfördes länshälsovårdskonsulenltjänster med nya uppgifter inom hälsoskyddet. Styrelsen har iakttagit all de nyaarbetsuppgifterna utförs medvarierande ambifionsnivå vid länsstyrelserna. Styrelsen förväntar sig alt länsstyrelserna i samband med tillkomsten avden nya hälsoskyddslag-stiftningen aktivt dellar i del praktiska införandet avden, genom informafion fiU kommunemaom lagen, genom aUmänna råd saml genom vägledande information. Trafiksäkerhelsverketanför att vikten av hög registerkvalitel har betonats alltsedan det ADB-baseradebil- och körkortsregislret infördes. Från verkets synpunkt framstår de totalaeffekterna av genomförda besparingar 1982/83:100 Bilaga 15 24 pålänsstyrelsernas bil- och körkortsregister som mycket oroande. En fortsalt nedskärning av resursema för dennaverksamhel, som dessutom är avgiftsfinansierad,är enligl verkels bedömning inle möjlig, om nuvarande kvalitet på bil- och körkortsregislren skallbibehållas. Verket tillstyrker yrkademedel för två operatörer vid en länsstyrelse (). Övriga länsstyrelserhar inle yrkat medel för ytterligare tjänster. Verkel anhåller trots delta om att de medel som har dragils in fören tjänst som konlorsbiträde vidlänsstyrelsen i , för arbetsuppgifter som normalt ankommer på annan länsstyrelse, äter ställs tUlförfogande. Riksskatteverketuttalar sig på del bestämdaste mot en schablonmässig nedskäming avskatteförvaltningens resursfilldelning för budgelårel 1983/84. Dennuvarande bemanningen av skatleförvaUningen, inräknat de 160 ännu inte inrättadehandläggartjänsterna, är etl resultat av vägningarav fakliska arbetsmängder mol möjliga produklionslal i syfte alt uppnå engodtagbar ambitionsnivå i verksamheten. En rad olika rationaliseringsvinster intecknades i de ursprungligabemanningsberäkningama. Någotnämnvärt utrymme för ytterligare rationaliseringar finns därför inte f.n. och så kort fid efter omorganisationen. fall gäller della så länge nuvarande materiella och administrativa reglerför beskattningsverksamheten är oförändrade. Till detta kommer alt fleraförhållanden som påverkarresursbehovet har förändrats sedan bemanningsberäkningarna gjordes. vill särskill framhåUa vadbudgetministem har ullalal i sinadirektiv till skatleförenklingskommittén, nämligen alt antalet deklarationerhar ökal markant, alt den effektiva arbetstiden per handläggare blivit kortare än vad somkunde fömlses och att del har införtsen rad nya regler som har komplicerat granskningsarbelel. Verket tror dock altpå litet kan resursbehovet komma att förändras så alt de önskadebesparingarna kan genomföras. I fråga om resursbehov avseende den reformeradeinkomstbeskattningen avser verkelatl återkomma efter utredning och beräkning. I fråga omlänsstyrelserna tiUstyrker samma medelstiUdelning förtillfällig personal som gäller för budgelårel 1982/83 omräknad med hänsyn till löne- och prisutveckling. Enligl riksskatteverketbör en samlad översyn av personalomsättningen inom länsstyrelsema göras bl.a. förall belysa behovel av resurser för skalleutbildningen. Verkel anser vidare all de kunskapersom genom den tillfälliga tjänsten för fastighetstaxering har kunnat byggasupp bör vidmakthåUasför de årliga särskilda fastighetstaxeringarna, för processföringen och förförberedelserna för nästa allmänna fastighetslaxering. I fråga omrevisionsenhetema tillstyrker all samtliga revisionsenhelerfår tjänster motsvarande de extra medel som har tiUdelats länsstyrelserna förbudgelårel 1982/83 för kvaltficerad revisionsverksamhet. Vidaretillstyrker verkel alt regeringen vid medelstilldelningen beaktar Prop.1982/83:100 Bilaga 15 25 de yrkanden om medel för minskande av besvärsenhelensbalanser som har förts framav en länsstyrelse (). I fråga ommervärdeskatleenheterna anser atl, oavsett om bestämmelsema ominvesleringsavdrag förlängs, medel för de 35 handläggartjänster som /83 bör tillföras mervärdeskatleenheterna även för kommande budgetårgenom all tjänster inrättas. Delsamma gäller enligt också denyllerligare resursförstärkningen om 5 milj. kr. Den förstärkning avmervärdeskalleenheleraa som hittiUs har skett är dock enUgl riksskatteverketsmening inle fillräcklig för att uppnå den konlrollinlensilet somriksskatteverket har föreslagit. Enligl verkel bör därför ytterligare 37 tjänstertillföras mervärdeskatleenheterna i en andra utbyggnadsetapp från och medbudgelårel 1983/84. En kraftig förstärkning bör därvid göras i storstadslänen.Vidare vidhåller verkel sitt fidigare yrkande alt mervärdeskatleenheterna i de trestorstadslänen filiförs 10 sektionschefstjänsler. Verkel tillstyrker extramedel fill i län för uppbörden av artislskalten. Verket tiUstyrker inte någon resursförstärkning fillskatteavdelningens kansli i avvaktan på resultatet av utredningen omgranskningsresursema i första instans. Några resursmässiga förändringar föreslåsinle för dalaenheten. I avvaktan på statsmakternas stäUningstagande lill deförslag som lämnals efter en översyn av besvärsenhelernas organisation vUl verkelinle föreslå eller liUslyrka några ytterligare resurser för gåvoheskaltning.Innan undersökningenom länsslyrelsemas väglrafikskatlekonlroU har slutförts viU verket inleföreslå eller fiUstyrka några resursförändringar på väglra-fikskatteområdet. har i tidigare yltranden överlänsslyrelsemas anslagsframställningar slarki stmkil under alt länsantikvariernasresurser måstebyggas ul fill den omfattning som motsvarar åtminstone de mest angelägna behoven ide enskUda länen. Ämbetet konstaterar all ändrade värderingar ochekonomiska viUkor i samhället tillsammans har ökal efterfrågan påkulturminnesvårdens tjänster på etl säll som knappast kunde fömtses när denslaliga kulturminnesvården fick sin nuvarande form vid mitten av 1970-lalet. Ämbetetföreslår en resursförstärkning genom att biträdande länsanfikvarieljänslerinrättas hos länsstyrelsema i samt och att medelreserveras för insatser inomprioriterade verksamhetsområden. Etl belopp om . bör fördelas meUan länsstyrelserna för dellaändamål. Lantbruksstyrelsenkonstaterar all länsstyrelserna inle har några äskanden omarbelskraflsförstärkning åt länsveterinärema. Styrelsen tiUstyrker begärda medel från etl län () förexpenser. konstaterar all ingen länsstyrelse anmäler behov avarbelskraflsförstärkning för länsveterinärernas verksamhet. Verkel framhåller alllänsveterinärema har angelägna uppgifter inom livsmedels- Prop.1982/83:100 Bilaga 15 26 kontrollen och atl anbefallda besparingar inle bör ledalill all länsveterinärernasinsatser för livsmedelskontrollen minskas. understryker viklen av atl en prioriteringav länsstyrelsemasarbetsområden görs så all miljövårdssalsningarna kan optimeras. Förmiljövårdsområdets del finns enligl verkel inga politiska intentioner om att minska insatserna,snarare tvärtom. Verkel utgår från atl detjänster för tiUsyn inom miljöskyddsområdet som tillfördes länsstyrelsema har tillsatts. Den allmännanaturvården har enligt verkel i slortsetl inte tillförts några nya resurser alls under 1970-talel ulan tvärtom drabbats av nedskärningar genom alt de tjänster somhar avlönats genom AMS-bidrag harslopats. stödjer därför de två länsstyrelser (och ) som yrkartjänster för allmän naturvård ochpåpekar samtidigl alt flertalet län med hänsyn lill kraven på besparingar, har avstått från atl yrka tjänsteroch enbart anmält etl personalbehov. Verket pekar på att en ökning avmedeln för konsulter, resor och informationskulle underlätta den rådande, pressade arbelssUualionen som finns vid länsstyrelserna. Slufiigenförutsätter verkel atl del datorbaserade informationssystemet förmiljövården (MI-01) införs i de återstående sju länen under budgelårel1983/84. Statens pris- ochkarteUnämnd framhåller alt nämnden vid flera tillfäUen under tidigare århar konstaterat att nämndens uppdrag till länsstyrelserna kräver ökaderesurser på priskontoren. Av nämndens anslagsframställning för budgetåret1983/84 framgår bl.a. all den inriktning som statsmakterna har givit nämndensverksamhel släller minsl samma krav på resurser som . Härtillkommer enligt nämnden de resurskrav som uppstår vid statsmaktemas beslutom särskilda prispolitiska åtgärder. Nämnden hemställer all erforderliga medelför 21 extra byråassislenler vid länsstyrelsernas priskontor ställs lill länsstyrelsernas förfogande. anser all urholkningen av de regionalaresurserna för konsumentfrågor, vilken är en följd av besparingama, är ytterstallvarlig och är på väg att i gmnden mbba förulsättningama för samhällets konsumenlpolitiskaarbete. Verkel redovisar all av den av fasfiagda nivån ochinriktningen av den regionala konsumenlpolitiska verksamheten har åtta avtotalt 39 tjänster vakantsatts, vUkel motsvarar . Verketmotsätter sig med bestämdhet de i anslagsframställningarna aviseradepersonalindragningarna inom den konsumenlpolitiska verksamheten. Verket harfidigare fill regeringen underslmkit behovel av en samlad bedömning avdel regionala resursbehovet. I avvaktan härpå bör inga ytterligarehemkonsulenttjänsler dras in. Verkel föreslår all den samrädsskyldighetför. länssty relserna gentemot verket vid tiUsättning av hemkonsulenttjänslersom nu finns ersätts med en samrädsskyldighet vid alla planerade personellaförändringar inom verksamhetsområdet. Frågan om hemkonsulenternas organisatoriska inplacering, vilken harutretts av Prop.1982/83:100 Bilaga 15 27 länsslyrelsemas organisaiionsnämnd, bör enligl verkelavgöras med del snaraste. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar noterar allförsvarsenhetemas verksamhel endasi i undanlagsfall nämns ianslagsframställningarna på annat sätt än mera allmänt om planeringsavdelningen ochde svårigheter som toiaU finns inom avdelningen. Flertalet planeringsavdelningar är synnerligen tveksammafiU möjligheten atl allmänt kunna leva upp lill gäUande lagar ochföreskrifter m.m. med de årliga besparingskraven. Med försvarsbeslut somgrund har inom försvarsdepartementet bl.a. påbörjats en översyn avsamordningen på central nivå för atl konkretisera vUka komplellerandebeslämmelser som kan behövas för verksamhetens planeringssystem. Iavvaktan på denna översyn föreslår överstyrelsen all försvarsenhelernaundantas från ytterligare minskningar av medelstilldelningen. Genom densamordning som totalförsvarets beredning för samordning av vissalänsslyrelsefrågor (TBSL) genomför och som administreras av överstyrelsen sökerTBSL att anpassa myndigheternas krav på länsstyrelserna mot bakgmnd av befintligaresurser. Genom TBSL: s försorg har under /82 gjorts extra stora insatser föratl kunna anpassa kraven mot alltmer krympande resurser. TBSL har för avsikt att successivt följa upp deförslag till begränsningar och förenklingar som har lämnals. konstaterar atl länsstyrelserna harhörsammat statsmakternas besparingsdirektiv och minimeral sina äskanden. Rafionaliseringsvinstervid ärendehandläggning av planfrågor tycks ha uppnåtts genom ökad samverkaninom planeringsavdelningen. Etl ökal samverkansbehov beträffande denöversikfiiga planeringen och kopplingen meUan fysisk planering ochlänsplanering präglar enligl verkel länsstyrelsernas verksamhetsplanering.Planverket ser dock med oro på de negativa konsekvenser som ytterligare beparingarkan komma alt medföra, särskill om de skerpå elt slumpmässigt sätt. Generella nedskärningar är inte längre möjliga, ulan slörre besparingar fömlsätlerändringar i lagar och författningar.Långtgående förberedelser för introduktion av en ny plan- ochbyggnadslagstiftning har skett. Behovet av information och erfarenhetsåterföring lUl kommunerna kommer atl öka markantinle minst under genomförandeskedet.Planverket finner del därför nödvändigt all planenhelerna harpersonalresurser som svarar mol dessa fillkommande uppgifter. Alt vidmakthålla nuvarande resurser är en nödvändighet och enresursförstärkning behövs på de mindre enheterna. Den långsiktiga utvecklingeninom planenheternas arbetsområde bedömer planverket som särskill oroväckande i , ,, och . framhåller den i aUmänhet bristanderesurstillgängen vid lantmälerienhelerna i förhåUande lill de instmktionsenligaarbetsuppgifterna. Behovelav en uppmstning av registerkartan har blivit allt mer Prop.1982/83:100 Bilaga 15 28 En fortsatt tUldelning enliglbesparingsalternalivel undergräver möjlighelerna all ulföra ålagda arbetsuppgifter. För allöka insikten i lantmälerienhelemas resurssituafion samt i rationaliseringsmöjligheter hänvisar verkel tUlsin hemstäUan om en utredning om lantmäterienheler-nas långsiktiga resursbehov.Utredningen bör samordnas med en utredning om avgiftsfinansiering avfaslighelsregislreringen.