prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — De allmännainvesteringsfonderna får - liksom de äldre investeringsfonderna förkon-junkiuruljämning - utnyttjas för byggnadsarbeten som utförs t.o.m. den 31mars 1983 och för maskiner och andra inventarier som levereras senast den 31 december1982. Frisläppel, som omfattar avsättningar t.o. taxering (bokslutt.o.m. ), gäller hela riket och samtliga branscher.Egenföretagarnas allmänna invesleringsreserver är frisläppta på samma villkorsom investeringsfonderna. En investeringsreserv kan alltså utnyttjas päbyggnadssidan t. o. m. och på invenlariesidan t.o.m. den 31december 1982. Som jag tidigare anfört bör investeringsstimulansernagenerellt förlängas med ell är. Detta innebär att del lill mervärdeskattenkopplade invesleringsavdragel utsträcks till utgången av ,invesleringsavdragel vid inkomsttaxeringen t.o.m. samlfrisläppen av de allmänna investeringsfonderna och de allmännainvesteringsreserverna till utgången av såvill gäller inventarier ocht.o.m. såvitt gäller byggnads- och markarbelen. Frisläppel avinvesteringsfonderna omfattar även avsättningar i bokslut lill ledning för1983 ärs laxering (normall bokslut per ). Föriängningen av del lill mervärdeskatten koppladeinvesleringsavdragel med ell år kräver ändringar i 4 § första stycket lagen omsärskilt invesleringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt. För inventariersom förvärvas genom köp innebär förslaget all avdrag medges även 1983. Vid egentillverkning medför föriängningen atl avdrag medges omtillverkningen avslutals ärs utgång. Rätten lill investeringsavdrag kan falla bort helt ellerdelvis om andra typer av invesleringsslimulanser utnyttjas för investeringen.Av 2 § tredje Prop.1982/83:50 3 stycket nyssnämnda lag framgår sålunda all avdragetbortfaller för sådan del av utgiften för vilken investeringsfond lagils ianspråk. Innebörden av denna föreskrift är all utgiften för eninvenlarieanskaffning kan behöva delas upp. Den del som har legal lill grundför ell fondutnytljande fär inte beaktas vid bestämmande avinvesleringsavdragels storlek. Till sakenhör emellertid atl bestämmelserna i I § tredje stycket förordningen (1980:846)om frisläpp av investeringsfonder är mer långtgående. Arbetsmarknadsstyrelsenskall nämligen i sin tillståndsgivning föreskriva atl en investeringsfond inlefår las i anspråk för sådana inventarier för vilka elt förelag har lillgodoförlsig invesleringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt. I denna situation äralltså en kombination över huvud tagel inle möjlig. Invesleringsavdragel kandock kombineras med etl fond-utnyttjande i de fall dä en investeringsfond tas ianspräk enligl reglerna för den s. k. fria sektorn. Ävenenligl förordningen (1981: 188) om frisläpp av invesleringsreserver är varjeform av kombination mellan del särskilda invesleringsavdragel ochinvesleringsreserven utesluten. Någol hinder alt kombinera invesleringsavdragelmed ianspråktagande av vinstfond finns däremot inle. med ändringen i 4 § första stycket lagen omsärskill investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskall börbestämmelserna i paragrafens sista stycke upphävas. Någon konkurrenssituationkan nämligen inle uppstå mellan denna lag och lagen (1980:953) om särskillinvesleringsavdrag för inventarieanskaffning. Föriängningen av giltighetstiden i fräga ombyggnadsarbeten och täckdikning föranleder ändring i 2 § första stycket lagenom särskill invesleringsavdrag för byggnadsarbeten m.m. Ändringen innebär altden i nämnda stycke angivna igångsättningsperioden den I november 1980-den 31oktober 1982 framflyttas ell år sä atl sista dag för påbörjande av arbete blirden . Däremot görs av praktiska skäl inle någon ändringbeträffande periodens börjedag. Den föreslagna förlängningen av giltighetstidenkommer alltså alt gälla även arbeten som har påbörjats exempelvis under år1981. Vidare kräver förslagel ändring i 3 S första stycket nyssnämndalag. Enligl nuvarande lydelse av delta stycke beräknas avdraget på den del avutgifterna för ny-, lill- eller ombyggnad samt täckdikning som hänför sig tillperioden den 31 mars 1983. Den förmånsbehand-lade periodenförlängs med ell är, dvs. lill utgången av . Även delta invesleringsavdrag kan falla bort helt ellerdelvis om andra typer av invesleringsslimulanser utnyttjas för investeringen.Enligt 4 S tredje stycket nämnda lag medges sålunda inle det särskilda investeringsavdragetför sådan dd av utgifterna för byggnadsarbetena (täckdikningen) för vilken denskallskyldige lagil i anspråk sin allmänna investeringsfond eller motsvarandeäldre fond. hindrar dock all ell förelag utnyttjar sin investeringsfondför en del av byggnadsarbetena och yrkar särskilt Prop.1982/83:50 4 invesleringsavdrag för återstoden av arbetena. Enkombination av invesleringsavdragel och ianspråktagande av allmäninvesleringsreserv resp. vinslfond är pä motsvarande säll begränsad. Förbyggnadsarbeten e.d. som pä grund av fondutnytljande är undantagna från detsärskilda invesleringsavdragel medges dock ofta invesleringsavdrag i ställetmed slöd av avdragsregler i fondlagsliflningen. Åtgärderna i fräga om ulnylljande av investeringsfonderoch invesleringsreserver kräver inle medverkan. 2.2 Obligatorisk inbetalning på särskilt investeringskonto Reglerna om skyldighet all sälla in av vinslen påränlelösl konto i har tagils in i en lag om inbetalning pä särskill investerings-konto.Denna har upprättats med lagen (1980:456) om insättning pä tillfälligtvinslkonto som förebild. Som jag har nämnt skall dock enligt mittförslag inbetalningsskyldighelen utvidgas lill all omfalla också förelag varshuvudsakliga verksamhel år fastighetsförvaltning. En bestämmelse om detta harlagils in i 1 § första slyckei. Av paragrafens Qärde stycke framgår altbostadsföreningar, bostadsaktiebolag och allmännyttiga bostadsföretag ärundantagna från inbetalningsskyldighelen. Dessa förelag kan dock frivilligtutnyttja systemet. Utvidgningen lill fastighetsförvaltande förelag föranlederskillnader i utformningen jämfört med lagen om insättning pä tillfälligtvinslkonto i 4 § första stycket, 6§ andra stycket, II § första stycket och 13 § tredje stycket. I övrigt finns sådana skillnader i I § andra stycket och 5§. Enligt I §andra stycket i milt förslag krävs del synnerliga skäl för alt regeringen skallmedge befrielse helt eller delvis från inbetalningsskyldighelen medan det i frågaom befrielse från skyldighet att betala in medel på vinslkonto räckte medsärskilda skäl. Med ändringen vill jag markera all dispensprövningen kommer atlbli väsenlligl mer restriktiv. Del motiveras bl.a. av all den lid under vilkenmedlen på är spärrade är betydligt kortare än tidigare, nämligen tvåår mot tidigare fem är. Vad gällertillämpningen av dispensregeln förhåller del sig givelvis på det sättet atlförelag, som normall inle gör investeringar i byggnader och maskiner, t.ex.banker, försäkringsbolag och konsultföretag, endast i begränsad omfattning kanutnyttja en avsättning till särskild investeringsfond. Denna omständighet bördock inle utgöra dispensgrund. I allmänhet bör inle heller den omständighetenatl skattefria realisationsvinster eller andra extraordinära intäkter ingår iårsvinsten föranleda dispens. Dispens bör dock kunna ges i fräga omackordsvinster. Andratänkbara fall av dispens är då etl företag har drabbats av ekonomiskasvårigheter eller dä ell förelag har genomfört etl synnerligenomfattande investeringsprogram och därför har etl slarki behov av alt få Prop.1982/83:50 5 behållasina likvida medel. Regeringen bör som förutsättning för dispens i nu angivnafall kunna ställa vissa villkor. Dessa kan gälla t.ex. sysselsättningen inomföretagel eller förelagels ulddningspolilik. Dispens bör vidare kunnages för alt förhindra dubbelavsätlningseffekt i mer betydande omfattning. Ensådan effekt kan ofta uppkomma då ett förelag uppbär utdelning från ell eget dotterbolag. Den nya ordningen i 5 § ären följd av en tidigare ändring i 4 § andra stycket lagen om insättning påtillfälligt vinslkonto (prop. 1980/81:68, SkU 1980/81:25 och 47, rskr1980/81:234, SFS 1981:303). Denna tidigare ändring innebär att elt förelag somhar rätt lill avdrag för fondavsättning självt får välja i vilken förvärvskällasom avdraget skall göras. Enligl mitt förslag skall den skatlskyldige ha rättalt själv välja även i vilken förvärvskälla som del särskilda tillägget skalllas upp. I fräga om mitt förslag iövrigt får jag hänvisa till förarbetena lill lagen om insättning pä tillfälligtvinstkonto. 3 Kapitalbeskattning m. m. Förmögenhetsskattulgår enligl lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskall, SFL.Förmögenhetsskatten för fysiska personer las ul enligt en progressivskalleskala med en viss procent av den beskattningsbara förmögenheten.Förmögenheter understigande . är fria från skatt. Det lägstaförmögenhetsskaneskiktei är mellen 400000 och . och där är skatteullagel1 %. Del högsta skatteuttaget är vilket träffar för-mögenhelsdelar över1800000 kr. (II S I mom. SFL). Sambeskattning sker av makar ochdärmed jämställda liksom av föräldrar och hemmavarande barn under 18 är (12 §I mom. SFL). Vissa juridiska personer -dock ej aktiebolag och ekonomiska föreningar - är också skyldiga all betalaförmögenhetsskatt (6 § I mom. SFL). Dödsbon, familjestiftelser m.fl. beskallasenligt samma skala som fysiska personer. , föreningar och andrajuridiska personer betalar en proportionell skatt på 1,5 "/oo av denbeskattningsbara förmögenheten. Nuvarande skalleskalatillkom genom lagstiftning (prop. 1980/81:42, SkU 1980/81:11, rskr1980/81:94, SFS 1980:1055). De ändringar som dä genomfördes föranleddes främstav de höjda taxeringsvärdena vid 1981 ärs allmänna fastighetstaxering ochinnebar betydande sänkningar av skalleullaget. Av skäl som jag harredovisat bör en skärpning av förmögenhetsbeskattningen nu genomföras.Skärpningen bör träffa alla skallepliktiga förmögenheter. Jag föreslår attskatleullagel genomgående höjs i alla skikten i skalan.Någon ändring av skattepliklsgränsen bör däremot inte göras. Inte heller börskatteuttaget för sådana juridiska personer som betalar en proportionell skattändras. 1982/83:50 6 Minförslag innebär i jämförelse med nuvarande skatteskala alt skatten pä enförmögenhet av . Uppgårförmögenheten till I milj. kr. ökar skallen från . ochuppgår den lill 2 milj. kr. ökar skanen från . Justeringenav skalleskalan medför ändringar i 11 § I mom. SFL. Den nya skalan bör gällafr.o.m. och således lillämpas första gången vid 1984 årslaxering. Arvs-och gåvoskatt utgår enligl lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskall, AGL.Skallen är progressiv och tas ul enligl olika skalor beroende pä vem som ärvereller får egendom. Tre klasser av arv- och gävola-gare finns. Tillklass I, som har den lindrigaste skalan, hänförs t.ex. efterlevande make ochbarn. Skatten är här för lotter . 1 skiktet 200000kr.-300000 kr. 1 det högsta skiktet - . och däröver- utgår skatt . Till klass II hörbl.a. föräldrar och syskon men ocksä mer avlägsna släktingar, obesläkladepersoner och sädana organisationer som inte är allmännyttiga. Här är den lägstaskattesatsen och den gäller för lotter upp lill . I skiktet200000-250000 kr. Skalan går upp till ett skaneultag pä 72 %och avser då den del av som överstiger . Klass III avser främstvissa allmännyttiga stiftelser och ideella föreningar som inle är heltbefriade från arvsskatt. Skalan är progressiv upp lill . Mottagare som hör lill klass III är fria frångåvoskatt. Vid arvsbeskatlningenmedges skattefria grundavdrag med . för efterlevande make, 25 000 kr.för annan mottagare i klass I och . för mottagare som hör lill klass 11eller III. Vid gåvobeskatlningen medges ell enhetligt grundavdrag pä . Även arvs- ochgåvoskatleskalorna fick sin nuvarande utformning genom den tidigare nämndalagstiftningen . Liksom i fråga om förmögenhetsskatten lindradesskatteuttaget i betydande grad. .'v skäl som jag redogjort för bör enviss höjning av skatteuttaget ske även när det gäller arv och gåvor.Höjningarna bör träffa alla skikt av skalleskalorna för klass I och II. Del ärenligl min mening inle påkallat alt ändra skalan för klass 111. De av främstsociala skäl tillkomna skattefria grundbeloppen bör kvarstå oförändrade. Beträffande den närmareutformningen av skatteskalorna i klass 1 och 11 bör följande påpekas. Ökningenav skatteuttaget är störst i de högsta skikten och i mellanskikten. För mindrearv och gåvor är höjningen av skallen relativt obetydlig. För en skattepliktiglott i klass I pä . ökar skatten jämfört med nuvarande skala från 2500till . Om i stället uppgår till . och om den uppgår lill . Ändringen av skalan i klass II gerliknande effekter. 1982/83:50 7 Justeringen av skatteskalorna medför ändringar i 28 § AGL. De nya skalorna bör tillämpas i fall dä skallskyldigheteninträder efter utgången av . Nägra särskilda övergångsbestämmelser ärinle nödvändiga. I sammanhanget skall jag också la upp en annan fråga somrör arvs- och gåvobeskatlningen. Enligl 12 § AGL skall vad en person förvärvar på grund avatl han insatts som förmånstagare till en försäkring i regel anses som arv ocharvsbeskatlas. När man beräknar skatten på elt sådant förvärv skall man dockunder vissa förutsättningar räkna av ell skattefritt belopp. s. k.förmånslagaravdrag är f.n. bestämt lill ell belopp som motsvarar sex gångerbasbeloppet enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring för november månadåret innan skattskyldigheten inträdde. Reglerna för beräkning av basbeloppet enligl lagen omallmän försäkring har ändrats med verkan fr. o. m. den Ijanuari 1982 (prop.1981/82:50, SfU 1981/82:6, rskr 1981/82:85, SFS 1981:1187). Ändringen innebärall basbeloppet fastställs för år i stället för som tidigare för månad. Del nyasättet all fastställa basbelopp påkallar ändring av reglerna i 12 § AGL omförmånslagaravdrag. har avdragsnivån beslämts sä atl grundbeloppsom utfaller på grund av Arbetsmarknadens försäkringsaktiebolags () Ijänstegrupplivförsäkringvarit fria från skatt enligt AGL. Storleken av förmånslagaravdragel bör enliglmin mening även i fortsättningen ha det angivna sambandet medgrundbeloppen enligt tjänstegrupplivförsäkring. Jag har inhämtat allSvenska arbetsgivareföreningen och i träffat avtalför liden fr.o.m. den om bl.a. beräkning av de försäkringsbeloppsom kan utgå enligt avtal om ijänstegrupplivförsäkring. Enligt avtalet skallgrundbeloppen för och åren därefter beräknas efter basbeloppet vidingången av resp. år. Anknytningen till basbeloppet i 12 § AGL bör justeras påmotsvarande säll. 1 lagrummet bör således i fortsättningen hänvisas lillbasbeloppet under vilket skallskyldigheten inträdde. 12 § AGL i sin nya lydelse skall tillämpas i fall dåskattskyldigheten inträder efter utgången av . Som jag tidigare anfört bör skattelättnaderna föraktieutdelningar avskaffas och sparskatlereduklionen sänkas. Bestämmelserna om skattereduktion för aktieutdelning finnsintagna i lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning. Denna lagbör således upphöra all gälla vid utgången av . Bestämmelserna skalldock alltjämt lillämpas i fråga om aktieutdelning som har blivit tillgänglig förlyftning . Upphävandet av lagen föranleder följdändringar i 2§ 2mom. uppbördslagen (1953:272), UBL, 12 § 4 mom. lagen (1958:295) omsjömansskatt, , saml 4 § lagen (1970: 172) om begränsning av skatt i vissafall. Jag avser alt i annat sammanhang ta upp en följdändring i 68 §taxeringslagen (1956:623), TL. Prop.1982/83:50 8 Procentsatserna för skattereduktionen vid det s. k.skatlesparandet finns intagna i 2 § lagen (1978:423) om skattelättnader förvissa sparformer. En ändring får alltså ske av della lagrum. Som konsekvens böräven procentsatserna för avdrag vid förtida uttag i 5 § samma lag ändras. Mitt förslag i fråga om den statliga inkomstskatteninnebär all skattesatserna sänks med en procentenhet i inkomslskiklen mellan 8och 12 basenheter. Skalleskalan för ifrågavarande del av den statligainkomstskatten (grundbeloppet) finns för inlagen i 2 § lagen (1982:417)om ikraftträdande av lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Ändringen får således göras i denna paragraf. Förändringen i fräga om basenheten bör givelvis slå igenomäven i fråga om sjömansskatten, som är en definitiv källskatt förombordanställda. En ändring behövs därför av de tabeller för sjömansskall somavses i 7 § I mom. och 8 § SjL. Delta måste ske genom en ändring av den i junibeslutade lagen (1982:420) om ändring i SjL. Reglerna om skattereduktion för fackföreningsavgifi harlagils in i en särskild lag. I I § anges de allmänna förutsättningarna förskattereduktionen, nämligen atl den skatlskyldige har varit bosatt ellervistals i under någon del av inkomståret, varmed avses året företaxeringsåret. Underlaget för beräkning av skattereduktionen anges i 2 §.Detta utgörs av medlemsavgift som erlagts lill arbetstagarorganisation, dockhögst I . Definitionen av sådan organisation anknyter lill lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Del kan påpekas alt avgift tillarbetslöshetskassa inle ingår i underlaget. Sådan avgift är avdragsgill enliglgällande regler. För all undvika atl örelal uppkommer vid beräkning av skattereduktionenföreslås en avrundning till jämna tiotal kronor. Av paragrafens utformningframgår all den skatlskyldige skall styrka sin rätt lill skattereduktionen. I 3 § anges all procentsatsen för skaltereduktionen skallvara 40. Enligt bestämmelserna i 4 § skall samma bestämmelser som ifråga om befintliga skattereduktioner gälla såvitt avser frän vilka skatter ochavgifter avräkning kan ske och när bestämmelserna skall iakttas. Slutligen gesen regel för all förhindra all skattereduktionen kan åtnjutas både vidinkomsttaxeringen och vid beräkning av sjömansskatt. Genom en ändring i 12 § 4 mom. SjL öppnas möjlighet förjämkning av sjömansskatt på grund av rätt lill skattereduktion förfackföreningsavgift. Här bör - liksom i fräga om sparskatlereduklionen - inlegälla någol krav på bosättning eller vistelse här i landet. Del kan dockpåpekas all lagrummet bara är tillämpligt i fråga om som är bosall inågot av de nordiska länderna. 1982/83:50 9 Den nya lagen föranleder vidare följdändringar i 2 § 2mom. UBL och 4 § lagen om begränsning av skatt i vissa fall. Jag avser att iannat sammanhang återkomma med förslag om en följdändring i 68 S TL. Dåvarande chefen för presenteradeunder prop. 1981/82: 124 om ändrade regler för räntebidrag ochbostadsbidrag m. m. saml om införande av en hyreshusavgifl. Den del avpropositionen som gällde frågan om en hyreshusavgift avslogs av (SkU1981/82:62, rskr 1981/82:352) under hänvisning bl.a. till alt detta förslaginle granskals av lagrådet. 1 skatteutskottets belänkande begärdes samtidigtalt regeringen skulle återkomma med förslag som kunde föreläggas isädan tid alt förslaget kunde ge lika stor budgeteffekt fr. o. m. är 1983 somdet i prop. 1981/82: 124 presenterade förslaget. Mot denna bakgrund har förslagom en hyreshusavgifl nu på nytt tagits upp av chefen för bostadsdepartementet.Förslaget överensstämmer i stora delar med del som redovisades i prop. 1981/82:124. Avgiften motiveras alltjämt av bostadspolitiska och siatsfinansiellaskäl. En närmare redogörelse för dessa kommer all lämnas av chefen förbostadsdepartementet. Till sin natur är hyreshusavgiften liksomskogsvårdsavgifien och löneavgiften en speciell skall. Frågan omhyreshusavgiflens laglekniska utformning är därför en uppgift förbudgeldepartemenlel. 1 det följande lar jag upp denna fråga. Jag lar också uppvissa följdändringar. Regeringen beslöt all inhämtalagrådels yllrande över följande inom budgeldeparlementet upprättadelagförslag,' nämligen 1. lag omhyreshusavgifl, 2. lag omändring i kommunalskattelagen (1928: 370). Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet som bilaga 2.1. Den nya avgiften - benämnd hyreshusavgifl - är i principavsedd alt träffa de delar av hyreshusbeståndel som är äldre än år 1975.Undantagna bör dock vara bostadshus som omfattas av räntesubventionssystemelsamt hus med lokaler vilka har uppförts eller byggts om efter är 1957 med stödav statliga bostadslån. Det lagförslag som utifrån della har utformatsöverensstämmer i stora delar med det som presenterades i prop. 1981/ 82: 124.Sålunda har det ansetts angelägel alt utforma avgiften så att den läll kanhanteras av bäde berörda avgiftsskyldiga och myndigheter. Det har vidareansetts önskvärt atl kunna knyta an den till redan beprövade rutiner. Någraerinringar mol en sådan lösning framkom inle under riksdagsbehandlingen.Hyreshusavgiflen har därför även nu utformats med de Förslagen är likalydande med dem som är fogade tillpropositionen. Prop.1982/83:50 10 regler som gäller för skogsvårdsavgift enligt lagen(1946:324) om skogsvärdsavgift som förebild. Bestämmelserna om hyreshusavgiften bör tas in i ensärskild lag. Härutöver föreslås följdändringar i kommunalskattelagen(1928:370), KL och UBL. I I §första stycket i förslaget lill lag om hyreshusavgifl anges vilka fastighetersom bör vara avgifisplikliga. Den lämpligaste beskrivningen av dessafaslighelsiyper sker med hjälp av den definition av begreppet hyres-husenhelsom används vid allmän fastighetstaxering (AFT). Hyreshusen-hel omfattar enligt4 kap. 5 § 2 fastighetslaxeringslagen (1979: 1152), FTL, bäde hyreshus ochtomtmark för sådan byggnad. Hyreshus utgörs enligt 2 kap. 2 § FTL av byggnadsom är inrättad lill bostad ål minst tre familjer eller lill kontor, butik,hotell, restaurang och liknande. Under begreppet hyreshus faller ävenflerbosladshus som ägs av bostadsrättsföreningar. föreskrifter vid AFT 1981 erhåller de olika typerna avhyreshusenheter olika kodbeteckningar. De enheter som kommer i fråga föravgiften utgörs av dem som anges med koderna 20, 22, 24 och 28, dvs. sådana somförutom av tomtmark består av byggnader med huvudsakligen bostäder, byggnadersom innehåller både bosläder och lokaler samt byggnader med huvudsakligenlokaler. Underriksdagsbehandlingen kritiserades del förra förslagel för atl hyreshusenhelersom var obebyggda eller som var bebyggda med enbart saneringsfärdiga hus inleundantogs frän avgiften. Denna kritik får anses befogad och de nämndafastighetslyperna bör därför undantas. Liksom i det ursprungliga förslaget böräven byggnader som faller under koderna 25-27, dvs. hotell- ochrestaurangbyggnader, kiosker och parkeringshus undantas. Vidare bör undantashyreshusenhei med värde . I detförra förslaget togs endast med vissa äldre årgångar av de berördafastighetslyperna. Den närmare beskrivningen av de berörda årgångarna skeddemed hjälp av begreppet värdeär vilket är del begrepp som används vidfastighetstaxering för all bestämma ell hyreshus ålder. Även nu börbeskrivningen av vilka årgångar som skall beröras av avgiften lämpligen ske medhjälp av begreppet värdeär. Som utvecklas närmare av chefen förbostadsdepartementet bör avgiften gälla fastigheter med värdeär före är 1975.Till frågan om de undanlag frän denna regel som måste göras med hänsyn till allavgiften inle bör träffa hus som omfattas av räntesubventionssystemel m. m.ålerkommer jag i del följande. Medvärdeär avses vid fastighetstaxering i första hand fastigheternas nybyggnadsår,dvs. det år då huset kunde tas i bruk (jämför 9 kap. 3 § FTL, I kap. 8 §fastighelslaxeringsförordningen (1979: 1193) och till förordningen bifogadbilaga 2 samt föreskrifter vid AFT 1981). Har om- ellertillbyggnad skett bestäms värdeåret även med hänsyn lill den ökning i huselsåterstående livslängd som om- och tillbyggnaden 1982/83:50 11 ger.Värdeårel blir dä etl senare åran nybyggnadsårei. Närmare uppgifter ombyggnadernas beskaffenhet och värdeär kan inhämtas från det material sominkommer och upprättas vid AFT. Underlag för alt bestämma en fastighets ålderlämnas nämligen vid AFT. Taxeringsbeslutet innehåller uppgift bl. a. om dennavärdefaktor. Yrkanden om ändring avfastighets värdeär får i princip endast göras inom ramen förfasiighelslaxeringsprocessen.