prop · G60326 · 1982-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lill vad som ovan anförts avslyrkerlänsstyrelsen de av valtenlagsulredningen föreslagna ändringarna i 7, 9 och 14kap. FBL och föreslär att reglerna utformas enligt de riktlinjer som anges i justitiedepar-temenletsovan nämnda promemoria. Utredningens övriga lagförslag Vissa remissynpunkterredovisas i specialmoliveringen. Författningsförslag i departementspromemorian (Ds Ju1977:12) Uppföljande översyn av fastighetsbildningslagstiftningen Lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) (Här återges endast 7 kap. 2 och 9 §§ samt 14 kap. I §.) 7 kap. 2§' Genom fastighetsreglering får ej bildas servitut avseende skog.sfång etter bete etter rätt att framdraga ledning som avses i ledningsrätlslagen (1973:1144). Servitut får ej heller bildas avseende rätt att utnyttja vatten för vattenkraft, rätt all utnyttja mark för uppdämning etter rätt titt vattentäkt för orts vattenförsörjning eller i industriellt syfte. Servitut avseende skog.sfång eller rätt att framdragaannan sådan ledning som avses i ledningsrätlslagen (1973:1144) änavloppsledning för en fastighet får ej bildas genom fastighetsreglering. som kan upplåtas enligt vattenlagen etter efterprövning vid särskild förrättning enligl annan tag och som ej omfattas av förbudeti första stycket, får bildas genom fastighetsreglering endasi om åtgärden skeri samband med en annan fastighetsbildningsåtgärd och är av betydelse för denna.I fråga om servitut som avses i 26 kap. vattenlagen fordras vidare att ägarenav den tjänande fasiighe-ten ej motsätter sig servitiiisbitd-ningen. Första och andra styckena gäller ej servitut som avserledning för vatten tiU husbehovsförbrukning. Servitutsom bildats enligt 26 kap. vattenlagen etter motsvarande äldre lagstiftningfår ej ändras etter upphävas genom fastighetsreglering. Om servitut tillkommitmed stöd av 7 eller 8 kap. vattenlagen eller motsvarande äldre bestämmelser etter enligt lagstiftningen ' Senaste lydelse 1973:1146. = Senaste lydelse 1973:1157. Servitutavseende befogenhet enligl 2 § andra stycket får ef ändras etter upphävasgenom fastighetsreglering om servitutet tiltkominit enligt lagstiftningen ombyggande i vatten. om ägofred eller enskilda vägar eller enliglanläggningslagen (1973: 1149) etter inotsvarande äldre bestämmelser, fåråtgärd som nämnts företagas endast om åtgärden sker i samband med en annanfaslighelsbildningsåtgärd och är av betydelse för denna. 14 kap. I§' Uppkommer vid fastighetsbildning fråga omfastighetsindelningens beskaffenhet eller om beståndet eller omfånget av ledningsrätleller av servitut. som bildats på annat sätt än enligt 26 kap. vattenlagenetter motsvarande äldre lagstiftning, skall frågan prövas vid fastighelsbestämning,om del behövs för fastighetsbildningen. Påansökan av sakägare får även i annat fall fastighelsbestämning ske för prövningav fräga om fastighetsindelningens beskaffenhet etter om beståndet elleromfånget av ted-ningsrätt eller av servitut, som tillkommit vid avvitlringetter enligt lagstiftningen om fastighetsbildning eller enskilda vägar eller enligtanläggningslagen eller motsvarande äldre bestämmelser, såvida icke frågansavgörande uppenbarligen är utan betydelse för sökanden. Samma rätt att påkallafastighelsbestämning tillkommer såvitt gäller område medstadsplan etter Inggnadsptan eller område beträffande vilket fråga väckis omupprättande av sådan plan. Uppkommer vid fastighetsbildning fråga omfastighetsindelningens beskaffenhet eller om beståndet eller omfånget av ledningsrätleller av servitut eller nyttjanderätt, som får ändras eller upphävas genomfastighetsreglering, skall frågan prövas vid fastighelsbestämning, om detbehövs för fastighetsbildningen. Påansökan av sakägare eller av får även i annat fall faslighelsbeslämningske för prövning av fråga som avses iförs-ta stycket, såvida icke frågans avgörandeuppenbarligen är utan betydelse för sökanden. År det av betydelse fördelägare i samfällighet alt samfällighetens omfattning och läge bestämtties,får delägaren ansöka om fasiighetsbesiämning för frågans prövning. Senaste lydelse 1973:1157. Prop.1982/83:26 95 Sammanställning av remissyttranden över departementspromemorian(Ds Ju 1977:12) Uppföljande översyn av fastighetsbildningsiagstiftningen i vadavser avgränsningen mot vattenlagen Hovrätten över och : Med hänsyn till attdenna hovrätt saknar erfarenhet av tillämpning av vattenlagen har hovrätteninte ansett sig kunna bedöma reformbehovet i förevarande hänseende. 1vattenlagsutredningens slutbetänkande Revision av vallenlagen. Del 4, Förslag lillny vattenlag (SOU 1977:27) har framlagts elt förslag angående behandlingen av vaitenlagsservitulsom ej överensstämmer med vad utredningsmannen har förordat. De båda förslagenbör samordnas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Hovrätten för Nedre : Den föreslagna avgränsningenmot annan lagsiiftning synes ändamålsenlig. : Bakgrunden lill nuvarandebestämmelser i gränsdragningsfrågan är atl största möjliga enhetlighet ansettsböra gälla beträffande de materiella förutsättningarna för åtgärder medlikartade servitut och beträffande den formella handläggningen av sådana frågor(se prop. 1969: 128 s. B 549). Bestämmelserna bygger på principen alt servitut som kanbildas (har bildats) med slöd av särskild lagstiftning inle får bildas (ändraseller upphävas) genom fastighetsreglering. Denna princip har emellertid avpraktiska skäl genombrutits på så säll alt flertalet servitut av angivenkaraktär får bildas (ändras eller upphävas) i samband med annan faslighelsbildningsåtgärdom det är av betydelse för denna. Eftersom de allra flesta servitulsåtgärdersker i sådant sammanhang, synes del föga meningsfullt all behålla delprincipiella förbudet. Den nuvarande regleringen är också ulan tvivel inveckladoch svårlill-lämpad. Tingsrätten delar således den i departementspromemorianframförda uppfattningen alt en reform på området bör övervägas. När det gäller alt åstadkomma en ny reglering saknas del enligltingsrättens mening anledning att sträva efter en enhetlig handläggning av servitulsåtgärder.Atl sådana åtgärder kan genomföras i skilda sammanhang är enbart ägnat atlfrämja en rationell handläggning av markanvändningsfrågor. Med denna utgångspunktligger det i öppen dag att tillämplighetsomrä-det för serviiutsreglerna i FBLbör göras så vidsträckt som möjligl. Det står emellertid å andra sidan klart atlfältet inle kan lämnas helt fritt. 1 den mån annan lagstiftning av hänsyn tillandra intressen än sådana som beaktas vid fastighetsbildning innefattarbegränsningar i fråga om servitulsåtgärder, bör åtgärderna uppenbarligen intefå genomföras med slöd av FBL. Såvitt tingsrätten kunnat finna vid en summariskgenomgång av speciallagstiftningen återfinns begränsningar av angivet slagendast i VL. I detta sammanhang bör uppmärksammas atl valtenlagsulredningeni sitt avlämnade betänkande med förslag till ny vattenlag förordatvissa ändringar i 7 kap. 2 och 9 §§ FBL. Ändringarna innebär att servitut, somkan upplåtas enligt VL, ej får bildas genom fastighetsreglering samt atl servitut,som bildats enligl VL eller motsvarande äldre lagsiiftning, inle Prop.1982/83:26 96 får upphävas genom fastighetsreglering och ändras genom sädanåtgärd Bilaga 4 endast om del sker i samband med en annan faslighelsbildningsåtgärdoch är av betydelse för denna. vid tingsrätten (avd. 5) har avgeltremissyttrande över detta förslag. Yttrandet har tillkommit efter samråd mellanavd. 5 och 9. Vad som ovan och i nyssnämnda remissyttrande anförts synesböra föranleda beslämmelser om alt servitut inte får bildas, ändras eller upphävasgenom fastighetsreglering om åtgärden kan medföra skadlig inverkan påvattenförhållandena eller på vatlenföretag som utförts med tillstånd enligt VLeller motsvarande äldre lagstiftning. 1 övrigt torde inga kompe-lensbegränsandeföreskrifter behövas vare sig i FBL eller annan lagstiftning. Den lösning som tingsrätten sålunda förordar torde lillsin praktiska innebörd inte skilja sig särskill mycket från den som föresläs idepartementspromemorian. Den principiella utgångspunkten för tingsrättens förslagär dock en helt annan än den som anges i promemorian. Enligt promemorian (s.129) bör det avgörande för frågan huruvida åtgärd med servitut skall få vidtasmed slöd av FBL eller inte vara huruvida servitutet avser ett egentligtfastighetsintresse eller "ett mera vidsträckt samhällsintresse".Tingsrätten vill i sammanhanget peka på bestämmelserna i 14 kap. I § JB enligtvilka elt servitut skall vara ägnat all främja en ändamålsenlig markanvändningoch dessutom i det konkreta fallet avse ändamål av stadigvarande betydelse förden härskande fastigheten. Alla servitut måste med hänsyn härtill avse både eltsamhällsintresse och elt fastighelsinlresse av vilka del senare intresset ärdel primära. En rättighet som inle på sätt anförts tillgodoser ett fastighelsinlressekan överhuvudtaget inte bli föremål för serviiulsålgärd enligl FBL. Å andrasidan bör man givelvis vid faslighelsbildningsförrättning kunna inle baratillskapa fastighet för industriändamål ulan också vidta servilutsätgärder somgör fastigheten lämplig för ändamålet. Gränsdragningen enligt promemorian måstedärför anses förfelad. Som tingsrätten tidigare anfört bör skiljelinjen istället dras med utgångspunkt i de intressen som bär upp servitutsbestämmelsernai de olika lagarna. Enligl tingsrättens mening innebär det här framlagdaförslaget en i principiellt hänseende klar och enkel avgränsning avtillämpningsområdet för 7 kap. FBL. Några särskilda lillämpningssvårighelersynes inte heller uppkomma. 1 fall av Iveksamhet har fastighetsbildningsmyndighelernamöjlighet alt rådgöra med de domstolar eller myndigheter som i framliden kommerall pröva tillståndsfrågor enligt VL. : Den nuvarande avgränsningen mellanå ena sidan FBL och ä andra sidan AL, LL och VL när del gäller rällighelsåt- gärder är invecklad och delvis svårtolkad och begränsar i vissa fall hand lingsmöjligheterna. Bestämmelserna bygger i onödigt hög grad på en strä van all avgränsa exklusiva tillämplighelsområden för de olika lagarna. En utveckling i riktning mol en viss övertäckning mellan lagarna skulle under lätta tillämpningen ulan all i annat hänseende innebära olägenhet. De framlagda förslagen bygger på denna tanke. I förhållandet till VL innebär förslaget atl FBLstillämplighet i servituts-frågor utvidgas. Avgränsningen blir också väsentiiglklarare än . LMV tillslyrker därför förslagel. Möjligen kan invändasall del i bestämmelsen bl.a. förekommande begreppet "vatientäkt iindustriellt syfte" inrymmer en tolkningsspännvidd som kan bli besvärande.Frågan kan kanske få praktisk betydelse eftersom vallenhushållningsfrägortilldrar sig ökande intresse. Prop.1982/83:26 97 Överlantmälarmyndighelen i : Betydelsenav alt reg- Bilaga 4 leringen av rättighetsproblemen i lagstiftningen görs mertillämpningsvänlig kan inle nog understrykas. En sammanslällning av laglekniskalösningar av servitut enligt FBL, anläggningslagen, ledningsrätlslagen ochvallenlagen gör del nämligen uppenbart atl de olika systemen för bildande,ändring eller upphävande av servitut utgör en snårskog där det krävs betydandeskicklighet för all i skilda situationer finna de rätta vägarna. Följaktligenbör det nuvarande splittrade regelsystemet för servilutsätgärder ersättas medett lättfattligt system. De i promemorian föreslagna ändringarna i 7 kap. FBLinnebär förenklingar i regelsystemet. Följaktligen tiUslyrks ändringarna. Etlmera radikalt steg för förenklingar kunde t.ex. vara atl servitut för en endafaslighets behov bildas, ändras eller upphävs enligl FBL oberoende av om deltasker i samband med annan förrätlningsåtgärd eller fristående. i : 1 7kap. 2 § andra stycket dras en klarare gräns mellan vattenlagen (VL) och FBL.Detta är enligt ÖLM:s uppfattning angeläget, eftersom nuvarande regler ärsvåröverskådliga. Även om förslaget begränsar FBL:s kompetensområde såtillvidaatt frågor rörande väsentliga VL-inlressen inle får behandlas enligt FBL inteens om ägaren av tjänande fastighet godtar åtgärden, måste emellertid ändringenbetraktas som positiv. Rättigheter för all tillgodose mera omfallandesamhällsintressen bör tillskapas och behandlas enligl annan lagsiiftning, medanfaslighelsbildningsservitut skall kunna bildas för atl tillgodose de egentligafaslighelsintressena. I förslagel till ny VL, som är under remissbehandling,synes emellertid dessa frågor enligl ÖLM:s uppfattning inte ha beaktats ierforderlig mån. Det är överhuvudtaget viktigt all avgränsningen mot annanlagstiftning görs klar och entydig. i : Förslagen tillstyrkes.Del kan nämnas att valtenlagsulredningen i förslag till ny vattenlag föreslagitetl slopande av möjlighelerna all enligt 7:2 FBL bilda vatlenlagsserviiut. ÖLMhar bestämt avstyrkt detta förslag och hänvisar till tidigare översändpromemoria. Det är viktigt atl lagtexten korresponderar i dessa avseenden. i Västerbollens län: 1: 2 och 9,9: I och 14: I FBL behandlar samordningen med vallenlagen. 1 enlighet medöverlantmätarens yllrande om förslag till ny vallenlag bör poängleras attenligt vär bedömning är de enda frågor som bör begränsas de som berörutnyttjande av vatten för vattenkraft och rätten atl utnyttja mark föruppdämning. : 1 vad gäller avgränsningen mellanvattenlagen och fastighelsbildningslagen i fråga om alt bilda, ändra ochupphäva servitut har vattenfallsverkel observerat all valtenlagsulredningen isitt förslag SOU 1977: 27 har en från nu föreliggande promemoria avvikandeuppfattning i vissa avseenden. När det gäller servitut avseende rätt lillfallhöjd, dämning och sådana nytligheler som avses i 2 kap. 14 § vallenlagen inu gällande lydelse finner vattenfallsverkel emellertid inle anledning altsälta i fråga att inte förslagel i den remitterade promemorian skulle kunnagenomföras. Vid fall av ändring eller upphävande av sådana servitut är delemellertid högst angelägel all den härskande fastighetens intresse av allbibehålla servitutet beaktas vid fastighelsbildningsmyndighetens prövning. 1 dellaintresse inrymmes ofta även annan fastighets, nämligen där servitutettillkommit för atl möjliggöra skadereglering. Som exempel på sådan 7 1982/83. 1982/83:26 98 skaderegleringkan nämnas tillhandahållande av virkesavläggsplats, bål- Bilaga4 plats eller tvältplats. : Beträffande gränsen mellan servitutsbildning enligt FBLoch enligt VL upptar förslagel ell förbud mot bildande genomfastighetsreglering av servitut, avseende bl.a. rätt att utnyttja vatten förvattenkraft och mark för uppdämning (7: 2). Dethar i praktiken i vissa fall visat sig fördelaktigt i samband med fastighetsöverlåtelseeller eljest alt sädana servitut kan bildas genom fastighetsreglering.Emellertid finns i de flesta fall möjlighet alt tillgodose behovet genom avtalsservitul.Eftersom den nu föreslagna ändringen ger en klarare gräns förfastighetsreglering, vill kraflverksföreningen icke motsätta sig förslagel idenna del. Enligtförslaget skulle vidare sådant servitut av ovan angivet innehåll som tillkommitenligl lagsiiftning om byggande i vatten icke få ändras eller upphävas genomfastighetsreglering (7:9). Föreningen finner denna bestämmelse, som ickeinnebär någon nyhet i förhållande lill nuvarande regel i FBL, lämplig ochnödvändig. De rättigheter som frägan gäller kan vara av avgörande betydelse fören kraftanläggnings värde och bör icke fä ändras eller upphävas i annan ordningän enligl regler om byggande i . Förslagelinnebär emellertid all andra servitut, tillkomna enligl vatten-lagstiftningen,än de ovan nämnda skulle kunna ändras eller upphävas genom fastighetsreglering.Beträffande skadeförebyggande åtgärder, t. ex. räll till vägar, avläggsplalser,bålplatser m.m., synes detta vara praktiskt och lämpligl. Beträffande servitutsom är nödvändiga för vattenkraftens utnyttjande är förhållandet dock ellannat. En rätt enligl VL 2: 14 lill dammfäste eller kanal eller tub för ledningav vatten eller en rätt enligl VL 2: 16 till utmål kan vara en nödvändigförutsättning för en kraftanläggning. Beträffande ändring eller upphörande avsädana servitut kan samma synpunkter anläggas som ovan angivils beträffande rälltill vattenkraft eller dämning. Ettsådant servitut bör sålunda icke få ändras eller upphävas utan medverkan av densakkunskap som avgjort frågan om servilulets tillkomst. Det är sålunda ickelämpligt atl dylika servitut kan ändras eller upphävas genomfastighetsreglering. Valtenlagsulredningen har i sitt betänkande (SOU 1977:27)föreslagit en generell regel, atl servitut som bildals enligt valtenlagstiflningenicke får upphävas genom fastighetsreglering och alt det endast under vissaförhållanden får ändras. En så allmän regel hindrar emellertid önskvärdaåtgärder med servitut som tillkommit för skadeförebyggande åtgärder. Det ärdärför önskvärt med en föreskrift atl servitut för skadeförebyggande åtgärdereller liknande, dvs. servitut till omedelbar fördel för annan fastighet änkraftanläggningen, får upphävas eller ändras vid fastighetsreglering men atlövriga servitut, tillkomna enligt valtenlagstiflningen, icke får pä dylikt sälländras eller upphävas. Vid en förrättning måste ju frågan om ell serviluisinnehåll klariäggas, och det bör utan svårighet kunna bedömas, huruvida servitutetär av del ena eller det andra slaget. Om en sådan lagregel mot förmodan ickeskulle kunna meddelas, bör i motiven likväl understrykas den allmännabestämmelsen all servitut lill förmån för kraftanläggning icke fär upphävaseller ändras utan de bärande skäl som allmänt härför gäller och att rätt lillersättning kan föreligga för kraftanläggningens ägare, om hans rättigheter inskränkeseller upphäves. : FBLs kompetens i fråga om servitulsåtgärder ärbegränsat. Denna begränsning medför atl för vissa typer av 1982/83:26 99 befogenheterhar andra lagar företräde framför FBL. Konsekvenserna av Bilaga 4 nuvarandeavgränsning har blivit en invecklad och svårförståelig lagstiftning somdessutom föranlett mycket extra arbete och svårigheter. Frånpraktiska och förrätlningsekonomiska synpunkter är det myckel angelägel att nuvarande samordning och avgränsning mellan olika lagar ses över.--- Nuvarandekompelensgräns medan FBL och VL är otydlig och har under hitlillsvarandetillämpning medfört stora problem. Angelägna markanvändningsfrågor har intealllid kunnat regleras fullständigt med slöd av FBL. Konsekvensen har varit atlviss del av ell projekt har kunnat genomföras med stöd av FBL medan enövergång till VL varit nödvändig för resterande del av projektet. Ett sådantförfarande är orationellt. Motdenna bakgrund är det myckel angelägel alt en bällre samordning och lämpligare avgränsningsker mellan de båda lagarna. Utgångspunkten bör därvid vara att fastighetsrättsligtgenomförande - t. ex. genomförande av planer för bebyggelse, jord- ochskogsbruk, kommunikationer m. m. -kan ske enhetligt och så smidigt som möjligt.För atl delta skall kunna uppfyllas måste FBLs kompetens i fråga om vatlenrättsligaservitut utvidgas. Sådana valtenrättsliga servitut som primärt har elt fastighelsinlressemåste således kunna bildas, ändras, upphävas eller faslighelsbestämmas inomramen för FBL. Rättigheter som i första hand inte har ett fastighelsinlresseutan elt mera vidsträckt samhällsintresse - t.ex. utnyttjande av förvallenkraft eller för industriellt behov - bör däremot vara exklusiva för VL. Denu nämnda kraven är enligt föreningens mening uppfyllda i prome- ' (SOU 1977:27) förslag skall FBM i avsevärt mindreutsträckning än kunna hanlera rättigheter som berör vatlenföretag.Detta förslag medför att nuvarande avgränsnings- och samordningsproblemkvarstår och att del fastighelsrätlsliga genomförande i många olika fall kommeratl bli mer komplicerat och tidsödande än del är. Förmyndigheter och enskilda kommer det att bli svårt att bedöma huruvida FBL ärtillämplig i olika situationer. Enligt föreningens mening är valtenlagutredningensförslag oacceptabelt. Bilaga 5 De remitterade förslagen Lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmänflottled Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1919:426) om flottningi allmän flottled dels att 1, 2, 4, 6, 7, 13, 14, 16-18, 20-22, 28, 37, 64,65, 69, 70, 79, 82. 84 och 84 a §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i lagen skall införas tre nya paragrafer, 5 a, 5b och 5 c §§, av nedan angivna lydelse. /altmän flottled stånde envar öppet att, efter ty hår nedan närmare skits, låtaflottgods löst framflyta. Iallmänna floltleder liar var och en rätt att flotta. För flottning i allmänflottled gäller bestämmelserna i denna lag. De, som i annat fall än i 3 § sågs låta flottgods löstframflyta i allmän flottled, som upplåtits till allmänt begagnande (allmän flottning),skola utgöra en flottningsförening med uppgift och befogenhet, varom i 4 kap.förmätes. Huruledesför vissa fall regeringen må bestämma, altallmänna flottningen skall ombesörjas i annan ordning än genom flottningsförening,därom stadgas i 75 §. De somi annat fall än sotn anges 13 § flottar i en allmän flottled, som har upplåtitstill allmänt begagnande (allmän flottning), skatt utgöra en flottningsförening.Beslämmelser om flottningsföreningars uppgifter och verksamhet finns i 4 kap. I 75 §finns bestämmelser om att regeringen i vissa falt kan bestämma atl denallmänna flollningen skall ombesörjas i annan ordning än genom flottningsförening. Allt iallmän flottning ingående flottgods skall framföras gemensamt (gemensam flottning),där ej för viss flottled meddelat allmän bestämmelse om flottningutan flollgodsets sammanblandande (separatflottning) eller ock för särskilttillfälle flotlningsslyrelsen finner nu nämnt flottningssätt kunna utan hinderför den gemensamma flollningen tUl-städjas viss flottande. Alltflottgods som ingår i allmän flottning skall framföras gemensamt (gemensam flottning),om del inte enligt 3 § tagen (1982:000) om inrättande, utvidgning och avlysningav aUmän flottled för viss flottled har beslutats om flottning utan flollgodsetssammanblandande (separatflottning) eller för särskilt tillfälle flotlningsslyrelsenfinner alt separatflottning kan medges för en viss flottande ulan hinder förden gemensamma flottningen. Senaste lydelse 1977:671. Utförandet av de anläggningar och åtgärder som behövs för enallmän flottled skatt överlämnas åt den som har begärt att flottleden skallinrättas, om han inte anses olämplig därtill, eller, när även någon annan haranmält sig vittig att utföra arbetena, åt den som prövas kunna säkrast ochsnabbast utföra arbetena. Om staten vilt utföra arbetena, har denföreträdesrätt. Om annan än sökanden antas, skall han genast beicda ersättning liUsökanden för de anläggningskostnader som denne har haft. Om det för inrättande av en allmän flottled krävs att envattenanläggning eller annan byggnad rivs ul eller ändras, skall arbetena utförasav den som har antagits titt anläggare. Om valtenantäggning-en eller byggnadenskall ändras, har ägaren rätt alt utföra ändringen mot ersättning förkostnaderna. För anläggningskostnaderna har anläggaren rätt littersättning av de flottande i den ordning som anges i denna lag. TUlanläggningskostnader hänförs kostnaderna för utförande av arbeten som avses i5 a § samt alla andra utgifter för företagets utförande såsom utbetaldskadeersättning t Ut sakägare, nödvändiga utgifter för förberedandeundersökningar angående företaget, kostnader för handläggningen av ärendet ominrättande av flottteden och ärendet om utförarh de av floltledsanläggningar,kostnader jör tittsyn över arbetet jämte annat sådant samtränla på förlagskapitatet för tiden intill flottledens godkännande. Byggnader och anläggningar som har utförts ellerövertagits från någon annan för inrättande, utvidgning eller förbättring av enallmän flottled samt fast eller lös egendom som annars har förvärvats för flotttedenmed betalningsskyldighet för de flottande hör till flottteden och skall ansessom allmän egendom. Egendomsom hör till en allmän flottled får inte utmätas för annan skuld än sådan förvilken den enligt lag svarar.