prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Introduktionen avdatabokningssyslemel, BOKSER, ger förutom rationell teknik stora möjligheterall utveckla försäljningsledet säväl i som utomlands. Demarknadsmässiga möjligheter, som skapas genom BOKSER, bör räll utnyttjade vara stora och turistrådetsmarknadsäl-gärder kommer all anpassas lill denna nya silualion. anförall ell nära samarbete med näring, kommuner och landsting är av stor betydelseoch skall utvecklas ytterligare. turistrådbedömer möjligheterna för svensk turism som goda. Effekterna av en posifivutveckling är intressanta genom all det påverkar bytesbalans, samhällsekonomi,sysselsättning i tätort och glesbygd och stärker en näring med slor ledigkapacitet. Lika intressant är all satsningar på turism snabbi ger effekter ulankrav pä omfattande nyinvesteringar. föreslär en ökning avanslaget med . lill 60 milj. kr. Förslaget innebärenligl rådet vad avser kostnader för huvudkontor och ullandskonlor i huvudsakendasi en pris- och löneomräkning av anslaget /82. I förhållande /83 innebär turistrådets förslag därutöver främst ökaderesurser för marknadsföringsinsatser utom . Förslagel innebäräven påtagliga förstärkningar av insatserna i och . Vidareföreslås ökade resurser för marknadsundersökningar och ulvecklingsplanering. I fråga omförväntade effekter av föreslagen medelstilldelning hänvisar turistrådet tillsin längtidsplan och lill föregående års anslagsframställning där rådet bedömerall bytesbalansen kan förbättras medstorleksordningen . per är och atl enbart ärsarbelstillfäl-len kan öka med 10000. Turismen har undersenare är fäll en ökande betydelse för ekonomi och sysselsättning. Enligl minmening är det angeläget all skapa gynnsamma förutsättningar för säväl svenskarsom utlänningar alt turista i i större utsträckning än f. n. Det är enligt minmening också särskill angelägel alt satsa på utvecklingsåtgärder för att kunnaerbjuda semesler-allernafiv till dem som av något skäl inle har möjlighel attutnyttja sin ledighel fill välbehövlig rekreation. Del nuvarande ansträngdabetalningsbalans- ochsysselsältningsmässiga läget kräver aktiva åtgärder också inom luristseklorn. Den under hösten1982 genomförda devalveringen har skapat gynnsamma förutsättningar all sälja Sverigesom turistland. konkurrenskraftsom etl alternativt turistmål för svenskar har ökat. 1982/83:100 Bilaga 11 141 möjliggöraökade insatser all marknadsföra som turistland bör anslaget för budgelårel 1983/84 höjas med 3 160000kr. Jag vill samfidigt erinra om all regeringen hartillsatt en utredning (Dir 1982:92) med uppgift att föreslå olika åtgärder som kanutveckla ochstimulera den svenska tjänsteexporten. Utredningen berör också luristseklorn. AvSveriges turistråds tre stiftare, staten. och , är det f. n. enbartstaten som svarar för finansieringen av rådets verksamhet. Den verksamhet somturisträdet bedriver sfimulerar ihög grad den kommunala ekonomin och sysselsättningen. Enligl min mening bör samtliga tre stiftare dellai finansieringen av Sverigesturisträd och dess verksamhel. Från statens sida bör därför förhandlingar tasupp med de övriga stiftarna i syfte all redovisa närmare förslag på en sådan delad finansiering lill ibudgetpropositionen för /85. Jag återkommer lill regeringen idenna fräga. Jag hemställer all regeringen föreslär atl lill Sverigesturistråd för /84 anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilagall Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. 1981/82 Ulgift 1730500 Reservalion 1982/83 Anslag 1000000 1983/84 Förslag 1000000 Från anslagetutbetalas bidrag såsom ersättning för förluster pä grund av naturkatastrof m.m. i enlighet med föreskrifter som regeringen meddelar i vatje särskill fall. Anslaget bör förasupp med 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof m.m. för budgelårel 1983/84anvisa elt reservafionsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagetbestrids utgifter för deltagande i vissa internationellaorganisalioner och för inlernalionellt samarbete på jordbrukets, skogsbrukels,fiskels och miljövärdens områden. Frän anslaget utgår också bidrag lillvissa organisalioner för deltagande i internationella konferenser m. m. Beräknad ändring 1983/84 Unionen för skydd av Prop.1982/83:100 Bilagall Beräknad ändring 1983/84 bekämpande av mul- och tionen om skydd av Östersjö- tionen om förhindrande av dumpning frän fartyg och Nordiskt organ för ren- Med hänvisning lill sammanställningenhemställer jag all regeringen föreslär att lill Bidrag tillvissa internationella organisationer m.m. för /84 anvisa ellförslagsanslag av . Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar 1981/82Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Frän anslaget bestridskostnaderna för dels syner och besiktningar pä statens hus och byggnader, delssyneförrällningar enligt 10 kap. vattenlagen (1918:523), dels ock ersättning ivisst fall till förvaltare av avlyst flottled. Anslaget bör föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Ersättningar förvissa besiktningar och syneförrällningar för /84 anvisa ellförslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 11 144 Ersättning för vissa skador förorsakade av vilt, m.m. 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagetutbetalas ersättning för förluster som uppkommer lill följd av angrepp av vissarovdjur pä renar, fär och andra tamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i 16§ jaktstadgan (1938:279, omtryckt 1981:678) och förordningen (1976:430) om ersätlningvid vissa skador av rovdjur (ändrad 1980:374). Från anslaget ulgår vidare viss ersättningenhgt förordningen (1980:400)om ersättning vid vissa viltskador, m.m. (ändrad senast 1981:726). Dessutom bekostas frän anslaget vissa åtgärder för allförebygga skador av vilt m. m. Ersätlning för rovdjursdödade tamdjurutgick under /82 med sammanlagt , vilketinnebar en ökning med nästan 1,5 milj. kr. jämfört med budgetåret1980/81. Till ersättning för rovdjursdö dade tamdjur uppskattas medelsbehovetunder /84 till 6,0 milj. kr. Ersätlning förskador av kronhjort inom del s. k. frireservalet i har under budgetåret1981/82 förekommit i ungefär samma omfattning som under föregåendebudgetår. utbetalats med anledning av skadorpä gröda. För skador på skog har ej utbetalats några medel. /84 kan beräknas ett oförändrat medelsbehov. För alt verksamheteni syfte all förebygga skador av vilt skall kunna fortsätta behövs särskildamedel även för nästa budgetår. Insatser av della slag leder lill en minskningav de ölägenheter som förekomsten av olika djurarter medför. Verket arbetar bl.a. med atl ta framelt underlag för all få lillstånd ett nytt syslem för ersättning av rovdjursdödade lamdjur. Vidare avser verket atl utveckla verksamheten medäven andra skadeförebyggande åtgärder, i första hand med inriktning på atlmotverka skador orsakade av fåglar,exempelvis gäss. De särskilda medlen för att förebygga skador av vill bör därför fortsältningsvis uppgåtill . harelt lagstadgal, adminislralivl ansvar för landels fauna, vilket innefattar bl.a. vården avhotade och sällsynta djurarter. Detta område kräver nu en kraftfull insats dådet är elt område som elt stort anlalmänniskor och organisationer är intresserade av och angelägna om.Sammanfattningsvis behövs en kraftfull satsning på den rena faunavärden,innefattande bl.a. samordning och intensifiering av olika arlbeva-rande projekt. Dessa åtgärder beräknas kräva500000 kr. under /84. Prop.1982/83:100 Bilaga 11 145 Till följd av kostnadsutvecklingen samt höjdaersättningsbelopp för rovdjursskador bör anslaget för nästa budgetår höjas med0,4 milj. kr. lill 5,7 milj. kr. Jag är, i avvaktan pä jakt- ochviltvärdsberedningens huvudbetänkande, f. n. inle beredd alt biträda förslaget ommedel fill ell fauna-vårdsprogram.Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Ersättning för vissa skadorförorsakade av vilt, m.m. för budgetåret1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilagall 146 A. m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. 19 Bidrag tilljordbrukets rationalisering, m. m. 21 Markförvärv förjordbrukets rationalisering 24 Länmed uppskjuten ränta 25 Täckandeav förluster pä grund av statlig kreditgaranti 27 Bidrag lill trädgårdsnäringens rationalisering,m. 28 Stödtill innehavare av fiällägenheier m. m. 28 Främjandeav husdjursaveln m. m. 29 Särskillslöd ät biskölsel och växlodling 34 Prisreglerande åtgärder pä jordbruketsområde 34 Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring 38 Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m. m. 39 Pnsstödtill jordbruket i norra 40 Bidragtill permanent skördeskadeskydd 41 Administration avpermanent skördeskadeskydd m. m. *3 838 000 000 47 Skogsvärdsstyrelsema:Frö- och plantverksamhet 48 Skogsvärdsstyrelsema:Investeringar 48 Bidrag till skogsvärd m.m. 48 Stöd till byggande avskogsvägar 48 Främjande av skogsvård m.m. 51 Statens lokala fiskeriadministralion 53 Kursverksamhetpä fiskets område 53 Bidragtill fiskehamnar m. m. 55 Bidragtill fiskets rationalisering m. m. 57 Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske Prop.1982/83:100 Bilagall 58 Kostnader förfiskeutredningar i vatlenmäl m. m. 59 Ersättning tillstrandägare för mistad fiskerätt m. m. 60 Bidrag till fiskare medanledning av avlysning av fiskevatten 60 Prisreglerande åtgärderpä fiskets område 61 Bidragtill fiskevård m. m. 63 Täckandeav vissa kostnader för kötlbesiklning vid kontroll-slakterier 64 Statensveterinärmedicinska anstalt: Uppdragsverksamhet 66 Bidrag fill statens veterinärmedicinska anstalt 66 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, m. m. 68 Bidrag till statensutsädeskontroll 69 : Uppdragsverksamhet 71 Bidrag tillstatens lanlbrukskemiska laboratorium 71 Siatens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet73 Bidrag till statens maskinprovningar 74 Lantbruksstyrelsen,djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet 76 Bidrag fill djurenshälso- och sjukvård 77 Bidrag till avlägsetboende djurägare för velerinärvärd 78 Bidraglill djurskyddsfrämjande åtgärder 84 lantbruksuniversitet:Förvaltningskostnader 90 : Driftkostnader 92 Byggnadsarbeten vid m. m. 96 Inredning ochutrusining av lokaler vid m. m. 103 Skogs- ochjordbrukets forskningsråd 106 Stödtill kollekliv jordbruksleknisk forskning 108 Slödtill kollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m. 108 Slödlill kollektiv skogsleknisk forskning 109 Bidragtill Skogs- och lantbruksakademien 116 Värdav naturreservat m. m. 120 Stöd fill kollektiv forskninginom miljövärdsomrädet 120 Undersökningarav hälso- och miljöfariiga varor 121 Särskildaundersökningar inom miljövärdsomrädet, m. m. 123 Programför övervakning av miljökvalitet 124 Stöd tillmiljöskyddsteknik, m. m. 129 Toxikologiskinformationsservice, m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 11 Idrott, rekreation och turism 134 Slöd till idrotten 137 Slöd lill friluftslivet m.m. 142 Bidrag vid föriust pä gmnd avnaturkatastrof m. m. 142 Bidraglill vissa intemationella organisationer m. m. 143 Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar 144 Ersätlningför vissa skador förorsakade av vill, m. m. Bilaga 12 till budgetpropositionen 1983 Prop. Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och svenskt medborgarskap samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Del budgetförslagsom nu läggs fram präglas starkt av kraven pä all begränsa utgifternapä statsbudgeten. Myndighetsanslagen har i regel beräknats enliglhuvudförslaget, dvs. pris- och löneomräknade anslag minskat med 2%.Kostnaderna för organisatoriska förändringar hos myndigheterna mäste rymmasinom ramen för oförändrade resurser. Något direkt utrymme för reformer har ejfunnits. De påslag som gjorts har därför väsenfiigen finansierats genom omprioriteringar. Pävissa särskilt angelägna områden har medelsförslärkningar skelt. Bidragsanslaghar räknats upp med en lågprocentsats. Den inlernalionellaekonomin kännetecknas av en allt djupare kris. Den tar sig ullryck istagnerande produktion och en arbetslöshel som alltmer närmar sig 1930-taletsnivåer. Investeringarna, som skulle behöva öka kraftigt, minskar i stället ochförebådar därmed fortsatt låg tillväxt och stigande arbetslöshet. Detinlernalionella läget har i hög grad påverkat den svenska ekonomin. Den fördapolitiken har under senare är inte förmått all försvara vär ekonomiska slällning. Föralt vända utvecklingen har regeringen utarbetat en krisplan som dels innehåller enlångsiktig ekonomisk-politiskstrategi samt dels ett omfattande program med syfte att mildra de akuta sysselsättningsproblemen. Dessa kortsiktiga åtgärderskall understödja och komplettera de långsikliga åtgärderna, bl.a. genomatt valet av åtgärder främjar den framlidaproduktionen. I detta program ingår omfattandearbelsmarknadspolitiska insatser bl.a. i form av arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och riktadeungdomsinsatser. Vidare genomförs elt omfattande investeringsprogram. Detekonomisk-politiska programmetfullföljs i budgetpropositionen med arbelsmarknadspolitiska insatser. Läget päarbetsmarknaden försämrades successivt . Under de treförsta kvartalen 1982 minskade antalet sysselsatta med 13000 personer.Arbetslösheten växte för alt nä nivån 176000arbetslösa (4,). Antalet lediga platser låg pä en mycket låg nivå. I 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 12 2 Industrisektorn harnästan helt svarat för nedgången i antalet sysselsatta. Inom bäde denprivata och offentliga Ijänsleseklorn har antalet sysselsatta ökat, menlångsammare . Det är männens och ungdomarnas ()sysselsättning som har minskat, medan de vuxna kvinnorna kunnat öka sinsysselsättning nägol. För kvinnor är kan ocksä konstateras altandelen heltidssysselsatta ökar pä samma gång som den korta deltiden (under 20 tim./vecka)minskar. somsysselsättningen minskal har arbetslösheten ökat. Ar-belslöshetstidernahar förlängts och antalet personer som mister sin arbetslöshetsersättningpå grund av utförsäkring växer snabbi. gick 158000personer (3,) ulan arbete. För kvinnorna redovisades en högre arbetslöshel än för männen, 3,9%jämfört med 3,. Svårast har lägel varitför ungdomarna. Tredje kvartalet 1982 saknade 71000 (9,) ungdomar under 25 är arbete. Bland flickorna i åldern16-19 år var arbetslösheten så hög som 13,. Antalet ledigaplatser har utvecklats negativt under de tvä senasie åren. var antaletnyanmälda lediga plalser lägre ängenomsnittet för de föregående fyra åren. Inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde läggs förslag fram som /84 kostar sammanlagt . Under budgetåret beräknas dearbetsmarknadspolitiska insatserna kosta 14,7miljarder kr. Härutöver finns en beredskap för ytterligare insatser om sävisar sig nödvändigt. Arbetsförmedlingens möjligheter atlstödja de arbetssökande utökas. För alltillfälligt kunna anställa fler arbetsförmedlare fär () 10 milj. kr. vilket motsvarar ca80 helärsanställda. Vidare tillförsAMS 7,4 milj. kr. utöver huvudförslaget för det direkta förmed-lingsarbelet. Datorsystemet för sökning ochmatchning av lediga platser liksom antalet platslistor byggs ut genom ett tillskottav 7,2 milj. kr. Trots destimulansåtgärder som har satts in för att höja aktiviteten i den svenskaekonomin är det realistiskt all utgå frän att omfattande insatser behövs föratl via arbetsmarknadspolitiken undvika hög arbetslöshet. För beredskapsarbetenberäknas därför medel för 7,7 milj. sysselsällningsda-gar eller igenomsnitt ca 40000 personer . Arbetsmarknadsutbildningen tillförs medel för 120000deltagare. I elt besvärligtarbetsmarknadsläge kan del för mänga människor vara nödvändigt - för att undvika arbetslöshet- att pendla eller flytta till arbete päannan ort. En flyttning innebär sociala och ekonomiska påfrestningar. För attminska kostnaderna för den enskilde föreslås att starlhjäl-pen inomflyttningsbidraget höjs för såväl en- som flerpersonshushåll. De nyanivåerna blir 4000 resp. . Arbetsmarknadspolitikenmäste snabbi kunna anpassas lill ändrade förutsättningar. En hög beredskap finns därför för all utandröjsmål kunna sälta in ytterligare medelmot arbetslösheten. Det pågår ocksä elt ulveck- Prop.1982/83:100 Bilaga 12 3 lingsarbele inom för att finna merverksamma och sammanhållna åtgärder för all bekämpa ungdomsarbetslösheten. Avsärskilt intresse är härvid den framlida utformningen av s.k. ungdomsplalseroch förhandlingarnamellan arbetsmarknadens parterom det s.k. ersättarsyste-met, dvs. allarbetslös ungdom kan fä tillfällig sysselsättning som ersättare för ordinarie personal somvidareutbildas. Reformarbetet inomarbetsrättens område kommer att återupptas. Därvid bör inle bara behovel avlagstiftning beaktas utan även den rättsutveckling som sker genom avtal. Ensärskild beredningsgrupp har tillsatts i departementet. En viktig uppgift för beredningsgruppenblir att förbereda regeringens ställningstaganden lill hur reformarbetet börläggas upp och vilka frågor som på kortare eller bör föreläggasriksdagen. hararbetarskyddsverket fält vidkännas ekonomiska åtstramningar. Målen för den fastlagdaarbelsmiljöpoliliken måste därför förverkligas genom omprioriteringar och ökadeffektivitet. I skilda sammanhang har understrukits vikten av altyrkesinspektörernas besöksfrekvens pä arbetsplatserna inle minskar. Utöverhuvudförslaget tillförs inspektionsverksamhetenvissa medel. Arbetssökande medhandikapp möter ökade svårigheter i det nuvarande sväraarbetsmarknadsläget. De arbelsmarknadspolitiska åtgärder som syftar till att öka möjlighelerna förpersoner med arbetshandikapp alt fä arbete har därför en särskilt storbetydelse. Det är viktigt atl stöden används sä all de kommer de mest utsattagrupperna lill godo. Förslag läggs fram omen mera restriktiv bidragsgivning för arbelsmiljöåtgärder somarbetsgivaren bör ansvara för. Därigenom frigörs resurser för ökat slöd tillpersoner med svårare handikapp. I enlighet medregeringsdeklarafionens uttalande om en generös flyk-tingpolifik föreslåsoförändrade resurser för överföring och mottagande av flyktingar. Frågan omförändringar av mottagandet av flyktingar i bereds inom . Arbetet med attförkorta handläggningsliderna i utlänningsärenden har varitframgångsrikt. Ärendeulvecklingen kan emellertid motivera fortsall temporärförstärkning av invandrarverkels resurser. Slödel till invandrar-ochminoritetsorganisationernas verksamhet föresläs öka med hänsyn till de nya regler omlönebidrag lill allmännyttiga organisafioner som träder i krafl den 1 juli1983. Resurserna för all motverka fördomar och främlingsfientlighet värnas. Regeringensjämslälldhelsarbele kommer all förslärkas. Slor vikt kommer alt fästas vidall jämslälldhelsaspekter beaktas i arbetet inom samtliga departement. Inomarbetsmarknadsdepartementet inrättas ett sekretariat för jämslälldhetsfrägor som jämställdhelskommittén (Ju1976:08) avvecklas. Vidare kommer endelegation för jämsläUdhetsforskning alt inrättas. Föratl bättre förankra jämställdhetsarbetel i samhället utvidgas jäm- 1982/83:100 Bilaga 12 4 ställdhelsrädet till atl omfalla inle bara representanter förkvinnoorganisationerna utan även för de politiska partierna,arbetsmarknadens parter samt folkrörelserna. Genom att minskaantalet arbelsmarknadsräd från fem lill fyra erhålls ell visst utrymme föromfördelning av anslagsmedel inom huvudtiteln. kan ell visstbelopp återföras som förstärkning av statsbudgelen. skedde en kraftig försämring av arbetsmarknadsläget. Sysselsättningen som underflera decennier varit i stigande börjadesjunka. Denna utveckling fortsatte under är 1982, och under de tre första kvartalen minskade antalet sysselsatta med13000 personer jämfört med motsvarande lid är 1981. ökadearbetslösheten enligl arbelskraftsundersökningarna () successivt för att iseptember 1982 nä en toppnivå av 176000 arbetslösa eller av arbetskraften.En arbetslöshet av denna omfattninghar uppmätts i och torde ha överträffats endast under depressionsåren på 1920-och 1930-talen. Nedgången i antaletsysselsatta mellan de tre första kvartalen och, 1982 fallerhelt pä de varuproducerande sektorerna, som minskat med 50000 personer,varav 40000 inom industrin. Denna kraftiga åderlåtning har inte kunnatuppvägas av sysselsättningsökningen pä 37 000 personer inom tjänstesektorn.Uppgången i dessa sektorer fördelar sig pä + 15000 personer inomoffentliga och -I- 22000 inom privata tjänster. Liksom ärdel sysselsättningen bland männen som minskat (-19000), medan kvinnornassysselsättning fortsatt atl öka, om än långsammare . I sammanhanget kannämnas alt i åldrarna 16 64 är uppgick förvärvsfrekvensen tredje kvartalet är 1982 lilltotalt 89,av männen medan kvinnornas förvärvsfrekvens, trots stadigtillväxt, ligger klart lägreeller pä . Samtidigl somantalet sysselsatta minskal har arbetslösheten vuxit drastiskt.Arbetslöshelstiderna har förlängts, och antalet personer som mister sinarbetslöshetsersättning pä grund av utförsäkring växer snabbt. Under tredje kvartalet1982 gick 158000 personer (3,) utan arbete. För kvinnorna redovisades enhögre arbetslöshel än för männen, 3,9%jämförl med 3,. Svårast har dock lägetvarit för ungdomarna. Tredje kvartalet 1982 saknade 71 000 (9,) ungdomar under25 är arbete, och bland flickorna i åldern16-19 är var arbetslösheten så hög som 13,. Antalet ledigaplalser har också utvecklats negativt under de tvä senasie åren. Under tredjekvartalet är 1982 var antalet nyanmälda lediga plalser lägre ängenomsnittet för de föregående fyra åren. Orsaken lill denbesvärande arbetsmarknadssituation som vi befinner oss i är främst den utdragnainternafionella recessionen, men också dentidigare regeringens passiva väntan på draghjälp utifrån. Nägon snabb förbättringav det internationella konjunkturläget kan inte förutses. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 5 är bakgrunden lill den samlade ekonomisk-polifiska plansom regeringen presenterade för efter tillträdet . För alt långsiktigtförbättra svenskt näringslivs konkurrenskraft devalverades kronan. Etttemporärt prisslopp infördes. Beslut fattades om ett omfattandeinvesteringsprogram inom bl.a. energi-, kommunikafions- och byggnadsområdena.Arbetsmarknadspolitiken för innevarande budgetär förstärktes genom förslag om bl.a. 1650 milj. kr. till nya beredskapsarbeten. Av dessa beräknas 60%tillfalla ungdomar. Ytterligare 200 milj. kr. satsades pä ökad arbetsmarknadsutbildning och pä en höjning frän 20 kr.lill . per limme av bidraget tillutbildning vid uppsägnings- eller permiiteringshol.För tidigareläggning av statliga industribeställningar satsades 300 milj. kr.,och 290 milj. kr. satsades för all läcka det uppskattade behovel av yllerligaremedel lill lönebidrag för arbetshandikappade. för totalt1017 milj. kr. Av dessa medel tilldelades 183 milj. kr.Norrbollens län. antog under hösten 1982regeringens förslag (prop. 1982/83:55, AU1982/83:12, rskr 1982/83: 103) om förbättringar i den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Härigenomhöjdes de kontanta ersättningarna vid arbetslöshet kraftigt och statsbidragentill de erkända arbetslöshetskassorna återställdes lill den nivå som gällde före . Ävenutbildningsbidragen vid arbelsmarknadsulbildningoch yrkesinriktad rehabilitering höjdes. Trots att detsamlade åtgärdsprogrammet sattes in efter regeringstillträdet, måste man pä grundav del utomordentligt ogynnsammautgångsläget räkna med en fortsatt hög arbetslöshet under återstoden avinnevarande budgetär. Även underbudgelårel 1983/84 kommer arbelsmarknadspolitiska insatser av slor omfattningall bli nödvändiga. Mol denna bakgrund föreslås därför insatser som totalt omfattar14,. Härutöver finns en beredskapför ytterligare insatser. En kraftfull satsning föresläs för /84 päsysselsällningsskapande åtgärder. Denna typ av åtgärder kommer som framgått atl bli nödvändig om inte arbetslösheten skallligga kvar pä den oacceptabelt höga niväden haft . För beredskapsarbeten begärs medel för en volym pä 7,7milj. Del s.k. omslällningsbidragel föriängs attgälla även under /84 och 50 milj. kr. har beräknats härför.