prop · G60325 · 1982-12-31 00:00:00 — tordekomma alt behövas redan under innevarande är pä grund av den snabba ullåningsökningen.En akliekapitalökning pä 100 milj. kr. förutsätter all staten som hälftendelägarei SEK är beredd att teckna aktier till ett värde av 50 milj. kr. En ökning avgarantifonden med 100 milj. kr. förutsätter att staten ställer garantier för50 milj. kr. att ingå i garantifonden. En kapitalökning av delta slag förutsältervidare att de aktieägande bankerna för sin del tecknar aktier och ställergarantier till sammanlagt motsvarande belopp. SEKspelar en betydelsefull roll vid finansieringen av svensk export av främst slörreanläggningsprojekl, andra kapitalvaror samt fartyg. 1 avvaktan på den prövningav systemet i sin helhet som jag nytt har aviserat förordar jag atl statenmedverkar till en kapitalökning i SEK så att aktiekapitalet kan ökas med 100milj. och garantifonden kan ökas lika mycket. En förutsättning för statensmedverkan är atl de aktieägande bankerna är beredda att teckna aktier ochställa garantier för sammanlagt lika stort belopp som staten. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alttill Kostnader för stalsslödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkreditpå tilläggsbudget 1 lill statsbudgelen för /83 anvisa eltförslagsanslag av . [2]B 25. Teckning av aktier i . Något anslag för teckning avaktier i finns inle upptaget på statsbudgeten /83. Medhänvisning tiU vad jag har anfört under punkt [1] hemställer jag atl regeringenföreslår all 1. tillTeckning av aktier i på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa etl reserva tionsanslag av , 2. bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret att utfärda garantiför bindelse på . atl ingå i garantifonden hos AB . [3]Ramen för beslut om regionalpolitiskt stöd. För beslut om regionalpolitisktstöd till näringslivet i form av avskrivningslån, lokaliseringsbidrag, utbildningsstöd,sysselsättningsstöd, offerlstöd och lokaliseringslån har fastställten ram för budgetåren 1979/80-1983/84. Även medel för vissa andra särskilda regionalpoliliskaåtgärder skall enligl olika riksdagsbeslut belasta denna ram. En redogörelsehärför återfinns i prop. Prop.1982/83:25 39 82:113om program för regional utveckling och resurshushållning (s. 182-183). Avredogörelsen framgår också alt beslulsramen för tidigare nämnda stödformerefter dessa belastningar uppgick lill 8131 milj. kr. dåpropositionen lades fram. Sometl led i de regionalpolitiska strävandena att utveckla näringslivet i Norrlandoch övriga delar av det dåvarande allmänna stödområdet infördes etltransportstöd (prop. 1970:84, SU 1970: 105, rskr 1970:271). Syftet var attminska en del av de kostnadsmässiga olägenheter som följer med de storaavstånden i de norra delarna av landet. Reglerna för transportstödet har sedaninförandet ändrats . I samband med riksdagensställningstagande till den regionalpolitiska propositionen beslötsom vissa förstärkningar av transportstödet (prop. 1981/ 82: 113, AU 1981/82:23,rskr 1981/82:388). Sålunda återinfördes utlrans-portslöd för järn- ochstålvaror samt, med vissa undantag, för hyvlade och sågade trävaror. Vidarehöjdes bidragsprocenten för vissa regioner. Förändringarna infördes medretroaktiv verkan fr. o. m. . Arbetsmarknadsutskottetberäknade kostnaderna för dessa ändringar i transportstödet till knappt 25milj. räknat för etl helt är (AU 1981/82:23 s. 73). Kostnaderna /82 ansågs böra läckas genom överskridande av redan anvisatanslag. 1 fräga om kostnaderna för transportstödet för innevarande budgetärangavs att regeringen efter en mera noggrann beräkning borde återkomma medförslag till medelsanvisning på tilläggsbudget I för /83.Utskottet konstaterade härvid all de kostnadsökningar som beslutet innebär ärklart regionalpolitiskt motiverade varför de borde räknas av mot den ram förbeslut om regionalpolitiskt stöd som gäller för femårsperioden1979/80-1983/84. anslöt sig till utskottets bedömningar. Medelför atl läcka kostnaderna för transportstöd anvisas över det på sjättehuvudtiteln upptagna anslaget Transportstöd för m. m. För innevarandebudgetår har anvisats 128 milj. kr. 1981/82: 100 bil. 9, /82: 23,rskr 1981/82: 219). Anslagsberäkningen byggde på de stöd-regler som riksdagenbeslutade om (prop. 1981/ 82: 30 bU. 3, /82: 5, rskr1981/82: 42). Deav beslutade ändringarna av slödreglerna innebär som nyssnämnts ökade kostnader. Med hänsyn till att behovel av medel också är beroendeav dels de stödberättigade transporternas omfattning, dels fraktkostnadernasförändringar kan kostnadsökningen inte anges exakt. Enligt vad som kanberäknas torde dock kostnadsökningen uppgå till ca 30 milj. kr. för helår i1982 ärs priser och transport volymer. Somnämnts trädde de nya stödreglerna i kraft den . För att förenklaövergången har bidragsärel 1981 förlängts till atl omfatta även januari ochfebruari månader 1982, dvs. sammanlagt 14 månader. har därmedförkortats lill tiden fr.o.m. mars t.o.m. december månad 1982, dvs. De kostnader som uppstår under ett Prop.1982/83:25 40 bidragsårbelastar endast det budgetär som börjar den bidragsåret. Detta innebärsammantaget att det för /82 anvisade anslaget blivitotillräckligt. För innevarande budgetår beräknas däremot till följd av denförkortade bidragsperioden alt del anvisade anslaget 128 milj. kr. Bortses från den tillfälliga omläggningen av bidragsperioden beräknasatt anslaget för innevarande budgetår skulle ha överskridits med 25 milj. kr.Detta är således den merkostnad som de nya stödreglerna innebär för budgetåret1982/83. Vadjag nu anfört innebär att nägra nya medel för transportstöd inle behöveranvisas för /83. I enlighet med beslul om täckning avkostnaderna för det förstärkta transportstödet skall dock 25 milj. kr. avräknasfrån den regionalpoliliska beslutsramen lill nämnda ändamål. Härefter uppgårramen till 8 106 milj. kr. Eftersamråd med chefen för hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. D.Mineralförsörjning m. m. [4]Ändrad tjänstetyp för tjänsten som chef för för statens gruvegendom har som huvudsaklig uppgift att förvaltastatens gruvegendom. Föreden , då en omorganisation genomfördes på mineralområdet, svaradestatens industriverk för kanslifunktionerna ät nämnden. fördesindustriverkets kansliresurser över till nämnden som dä blev en självständigmyndighet. En tjänst som chef för nämnden inrättades av regeringen iregleringsbrev . Tjänsten - direktör -har beteckningen e. Dettainnebär att tjänsten tillsätts med förordnande tills vidare. Ilikhet med vad som gäller för de flesta övriga verkschefstjänster vid centralaämbetsverk bör även tjänsten som chef för varaen ordinarie tjänst som tillsätts med förordnande för bestämd tid, dvs. Regeringen bör inhämta bemyndigande att inrätta ensådan tjänst i utbyte mot den befintliga tjänsten. Jaghemställer atl regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att vid i utbyte mot entjänst med beteckningen e inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen medbeteckningen p. [5]D 6. Delegationen för samordning av havsresursverksamheten. Under denna rubrikhar pä statsbudgeten för /83 anvisats elt Prop.1982/83:25 41 Uranslaget disponeras medel för bl. a. förvaltningskostnadervid delegationen. Delegationenskansli utgörs f. n. av sammanlagt fem personer, fyra handläggare och enassistent. Under budgetåret kommer en tjänsteman atl vara föräldraledig isamband med barns födelse. behöver delegationen anställa en vikarieför alt kunna utföra de uppgifter som delegationen ålagts. Kostnaderna härföruppgår till . Eftersom anslaget är ell reservationsanslag får det inleöverskridas. Jag hemställer att regeringen föreslår attlill Delegationen för samordning av havsresursverksamheten på tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /83 anvisa etl reservationsanslag av . [6]D 7. Aktieägartillskott till geologiska AB. Något anslag för dettaändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /83. Denav beslutade nya organisationen på mineralområdet (prop. 1980/81;130, NU 1980/81:43 och 67, rskr 1980/81:349) trädde i kraft den I juli 1982.Omorganisationen innebar atl geologiska undersökning (SGU) delades ien myndighelsdel och en del som pä uppdrag skall utföra prospektering ochgeologiska undersökningar. Den uppdragsfinan-sierade verksamheten bedrivs sedanden i aktiebolagsform under namnet geologiska AB (SGAB). Riksdagenbeslöt (1981/82:99, NU 1981/82:40 och 60, rskr 1981/82:430) atlteckning av aktier i skulle ske dels genom att utrustning och inventarieri SGU förs över lill aktiebolaget som apport-egendom, dels genom ell kontanttillskott av 40 milj. kr. Värdet av denna utrustning angavs i propositionen till30 milj. kr. Somanfördes i prop. 1981/82:99 (s. 99) skulle en apporlemission på angivet sättförutsätta en omvärdering av utrustningen. Det visade sig emellertidkomplicerat atl inom skälig tid få till stånd en omvärdering enligt de strängaregler som gäller för apportemission enligl aktiebolagslagen. Regeringen beslötdärför atl endasi det kontanta tillskottet skulle ske genomnyemission medan utrustningen skulle föras över till bolaget i form av etl aklieägartillskott.Överföringen har därigenom fåll en något annorlunda form än vad som förutsattesi riksdagsbeslutet. Effekterna har dock såväl för staten som för bolagetblivit i huvudsak desamma. SGUhar i skrivelse redovisat värdet av de under . '82anskaffade utruslningsobjekl som överförts till bolaget. SGU har vidare iskrivelsen redovisat en per kvarstående reservation undernämnda anslag. Idenna reservation ingår elt belopp av . som är hänföriigt lill SGAB:sutrustningsbehov. Dessa medel bör nu tillföras bolaget. Det bör ske pä så sällatt anvisar beloppet i form av aklieägartillskott. Jag vill i deltasammanhang nämna alt regeringen 4 1982/83. 1982/83:25 42 beslötatl motsvarande belopp av under SGU:s utruslningsanslag reserverade medelskulle såsom besparing föras bort frän anslaget. Jag hemställer att regeringenföreslår atttill Aklieägartillskott lill geologiska AB pä tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83 anvisa elt anslag av . [7]E 11. Statens verk: Kraftstationer m.m. I statsbudgeten för budgetåret1982/83 har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 2836milj. 1981/82: 100 bil. 17 s. 118, NU 1980/ 81:30, rskr1981/82:356). 1anslagsframställningen för /84 har vatlenfallsverkel hemställtatt tillbyggnad av får ingå i verkels projektreservför innevarande budgetår. Isärskild framställning har vattenfallsverket anmält enöverenskommelse med kommun om samarbete rörande produktion ochdistribution av energi i Västerbergslagen. Verket har därvid hemställt ommedgivande att vid en mol vatlenfallsverkel riktad nyemission få tillföraLudvika apportegendom till ell värde av 19,3 milj. kr. och begärttillstånd att till det till ombildade fä försälja anläggningar i till etl värde av 38,7milj. Sladsforsenskraftstation i har byggts ut i tvä etapper, den första i slutet av1930-talet och den andra . Produktionen sker f. n. i treaggregat som i genomsnitt producerar 825 milj. kWh (825 GWh/är). Genomtillbyggnad med elt Qärde aggregat kan i älven befintliga energiproduklionsanläggningarutnyttjas på ett bättre sätt genom mindre spill av och genom högregenomsnittlig verkningsgrad. Normalårsproduklionen i kraftstationskulle härmed kunna ökas med 50 milj. kWh . Regeringen har medgivit atttillstånd enligt vattenlagen lämnas till den av vatlenfallsverkel föreslagnautvidgningen av kraftstationen. Enligtvad vatlenfallsverkel anför i anslagsframställningen för /84 ärprojektets ekonomiska lönsamhet inte tillfredsställande ulan ökad korltidsreglering.Tillstånd härtill saknas. Den framtida nyttan av tillbyggnaden ökar emellertidom kraftstationerna Krångede, Gammel-änge. Hammarforsen och Svarthålsforsenbyggs till. 1 avvaktan på ställningstaganden till dessa tillbyggnader föreslårvattenfallsverkel att kompletteringen av tillförs verketsprojektreserv. 1982/83:25 43 projektetkan sättas igång under löpande budgetår om detta skulle vara påkallat frånkonjunktur- eller kraftförsöijningssynpunkl. Avskrivelsen om energisamarbete med kommun framgårbl. a. följande. Vidvattenfallsverkels förvärv /82 av AB:s kraftlillgångaringick vissa anläggningar i Ludvikaområdet. Anläggningarna består av ett antalmindre vattenkraftslalioner, kraftledningar samt tillhörande transformalorstalioner.Tillgångarna förvaltas av Älvkarieby Kraftverk och används för att försörjaindustrier och kommunala elverk i regionen med råkraft. Ettav dessa elverk är () som bedriver detaljdistributiontill ca 21000 abonnenter inom och kommuner. Bolaget är helägtav kommun. Av historiska skäl är nätstrukturen i området mycketkomplicerad. Flertaletav de smä kraftstationer, som vattenfallsverket förvärvade vid köpet av krafltillgångarnainom , ligger inom LEV:s distributionsområde och är anslutna tilldess nät. Behovetav samordning av elproduktion och eldistribution inom området har lett lillalt ett konsortialavtal har slutils mellan vattenfallsverkel och Ludvikakommun. kommer vattenfallsverkel atl äga av aktierna i det att en till verkel riktad nyemission har genomförts. Aktierna skallbetalas genom alt verket tillför bolaget apporlegendom -och Lernbokraftstationer - med ett värde av 19,3 milj. kr. Efterverkels inträde i bolaget skall detta enligl avtalet med kommunen byta namn tillVäslerbergslagens . Detta bolag skall av vattenfallsverkel till enköpeskilling av 38,7 milj. kr. förvärva viss lös egendom samt följande fastaegendom: Prop.1982/83:25 44 i registerområde, Stadsägan 395 A i Norrbärke regisleromräde, av Snöän Stora 20:1 3960/6160-delar 22:1 11/15 -delar i registerområde, län Kopparslagartorp 1:2 i regisleromräde, län av Ingelshyllan 5:1 etl område lill C om ca 50 m' om- fattande befintlig dammbyggnad med mark jämte all denfall- och vattenrätt i Storån som tillkommer Ingelshyllan 5:1 av Jönshyltan 3:2, 4:6 etl område lilt D om ca 50 m" om- fattande befintlig dammbyggnad med mark jämte all denfall- och vattenrätt i Storån som tillkommer Jönshyttan 3:2, 4:6 i regisleromräde, län Kärberget 1:55 Tillbyggnaden av med etl fjärdeaggregat är enligl min mening en åtgärd som syftar lill bättre utnyttjande avvattenkraften och den befintliga kraftstationen. Med hänvisning till vadvattenfalls- 1982/83:25 45 verket har anfört om projektets beroende av andratillbyggnader förordar jag atl regeringen föreslär att medge attprojektet tillförs vattenfallsverkels projekireserv. Den av vattenfallsverkel föreslagna samverkan mellanverket och kommun anser jag är värdefull. Genom bildandet avVästerbergslagens möjliggörs en rationell distribution av energi ochett effektivt utnyttjande av i området befintliga produklionsanläggningar.Samarbetet ansluler till riktlinjerna för vattenfallsverkels verksamhel inomel- och värmeförsörjningsområdet (prop. 1981/82:125, NU 1981/82:53, rskr1981/82:405). Med hänvisning till vad jag nu har anfört förordar jag attregeringen inhämtar bemyndigande att medge dels att vattenfallsverkeltillför apportegendom till ett värde av 19,3 milj. kr., dels altverket till försäljer angiven fast egendom. Det ankommer på regeringen alt pröva vattenfallsverketsframställning i vad avser godkännande av konsortialavtalet med kommun. Jag vill i detta sammanhang ta upp en fråga om riksdagensbemyndigande till regeringen all besluta i frågor rörande förvärv av aktiereller bildande av bolag inom ramen för vattenfallsverkets uppgifter eller mednära anknytning till dessa. Regeringen har bemyndigats att, för andra typer av bolagän distribu-lionsföretag, medge aktieförvärv eller bildande av bolag inom ramenför vattenfallsverkels investeringsanslag intill etl sammanlagt belopp av 75milj. per budgetår (prop. 1981/82:125, NU 1981/82:53, rskr 1981/ 82:405).Omfattningen av aktieförvärv och bolagsbildningar varierar mellan budgetårvarför en beloppsgräns bör läggas fast mot bakgrund av föreliggande planer. Jaganser därför inte att angivet belopp bör vara en absolut gräns ulan enberäkning bör göras för varje budgetär. För /83 kan beloppetberäknas till ca 75 milj. kr. Större bolagsbildningar bör underställasriksdagens prövning. Jag förordar därför att regeringens bemyndigandebegränsas lill att gälla bolag med ett bundet egel kapital pä högst 5 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen att besluta om atttillbyggnad av Stadsfor sens kraftstation med ett fjärde aggregat får ingå i vattenfallsver kels projekireserv, 2. bemyndigaregeringen all medge att vallenfallsverket tillför Elverk ABapportegendom till elt värde av , 3. bemyndigaregeringen att medge atl vattenfallsverkel överlåter viss fast egendom till . 4. godkänna vadjag har förordat i fräga om bemyndigande för regeringen att besluta om attbilda aktiebolag eller förvärva aktier i sådant bolag inom statensvattenfallsverks verksamhetsområde. 1982/83:25 46 F.Teknisk utveckling m. m. [8]F 17. Stöd tUl industriellt utvecklingsarbete. Under denna rubrik har medelanvisats för verksamheten vid stiftelsen för industriellt utvecklingsarbete- Industrifonden. Fonden inrättades för atl möjliggöra statligtstöd särskilt för större projekt som har passerat den del i utvecklingskedjandär stöd frän styrelsen för teknisk utveckling kan komma i fråga. Enligtde av godkända riktlinjerna för statens stöd lill industrielltutvecklingsarbete lämnas Industrifondens finansiella stöd i form av lån (prop.1978/79: 123 bil. 1 s. 190, NU 1978/79:59, rskr 1978/79:425) eller bidrag medvillkorlig ålerbelalningsskyldighet (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 313, NU1979/80:43, rskr 1979/80:395). Bestämmelserom Industrifondens stöd finns iförordningen (1979:630) om slöd genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete(omtryckt 1980:470). 1skrivelse har Industrifonden tagit upp vissa frågor rörandeformerna för stödet. Fonden framhåller atl genom alt lämna slöd till utvecklingsarbetei form av län eller bidrag med villkorlig ålerbelalningsskyldighet påverkarIndustrifonden förelagens beslutsfattande därhän att de startar eller påskyndarutvecklingsprojekt i situationer dä detta inte skulle ha inträffat ulan fondensmedverkan. Erfarenheterna från de första årens verksamhet visar att dennapåverkan på företagen framför allt sker genom att Industrifonden övertar en delav risken för projektet. I andra hand uppnås den avsedda stimulansen avutvecklingsarbetet genom alt Industrifondens slöd leder lill en omfördelning avföretagens kostnader för projekten, vilket innebär att företagens resultat kanutjämnas över åren. Däremot har i flera fall inle det likviditelstillskotl somstödet innebär varit en väsentlig faktor för de kunder som Industrifonden harhaft, eftersom likviditeten är hög pä många håll i näringslivet. Industrifondensstyrelse har härav dragit den slutsatsen att det i vissa fall skulle varaändamålsenligt atl i stället för lån eller bidrag lämna stöd i form av engaranti, så utformad atl Industrifonden i efterhand bestrider en del avprojektkostnaden om resultatet av projektet blir sådant att en eftergift av etlvillkorslån eljest hade varit motiverad. En sädan garanti skulle i alltväsentligt motsvara elt villkorslän där företaget avstår frän att lyfta lånetoch således nöjer sig med elt lånelöfte under projektets löptid. Till skillnadfrän sådant förfarande skulle utfärdandet av en garanti vara förknippad med enavgift pä en å tvä procent av del utestående garanlibeloppel. Genomanvändning av garantiprincipen uppnås Industrifondens syfte utan all medelbehöver utbetalas till redan likvida företag. Genom garantiavgiften och denförräntning som Industrifonden har pä sitt innestående Prop.1982/83:25 47 kapital erhålles minst samma avkastning som om motsvarandeprojektmedel hade beviljats som lån. Självfallet måste medel finnasreserverade hos Industrifonden för avtalade garantiåtaganden, på samma sätt somi dag sker för län och bidrag. Syftet är således inte alt genom garantiformenvidga den ekonomiska ram som gäller för Industrifondens verksamhel. Mot dennabakgrund har fonden därför hemställt om atl försöksvis och i begränsadomfattning få tillämpa garanliformen. Industrifonden skall genom att stödja utveckling avprodukter, processer och system för industriell produktion komplettera deinsatser som görs via styrelsen för teknisk utveckling, de regionalautvecklingsfonderna och . Fondens slöd skall enligt nu gällande regler lämnas i formav län eller bidrag med villkorlig ålerbelalningsskyldighet. Om emellertidsyftet med fondens verksamhel kan uppnås ulan all statliga medel behöverutbetalas är detta enligl min mening en fördel och kommer all innebära en lägrerisknivå för fonden. Eftersom enligl fonden flera projektförslag inkommit därsökanden förklarat sitt principiella intresse av atl erhålla slödel i form aven garanti bör denna stödform prövas. Jag förordar därför atl Industrifondensstöd, förutom i form av lån eller bidrag med villkorlig ålerbelalningsskyldighet,försöksvis under budgetåren 1982/83 och 1983/84 och i begränsad omfattning färlämnas i form av garantiåtagande. Fonden skall därvid reservera etl beloppmotsvarande garanliåtagandet inom sitt för stöd disponibla kapital. Förgarantiåtagande skall utgå garantiavgift, royalty eller annan löpande avgift. Jag hemställer atl regeringen föreslår att medge att stöd frän Fonden för industrielltutvecklingsarbete får lämnas även i form av garantiåtagande, i enlighet med vadjag här förordat. [9] G 7. Kostnader för avveckling av viss utbUdning vid TelubAB, Något anslag för detta ändamål finns inle upptaget i statsbudgeten /83. 1981/82: 125 bil. 9 (s. 52-54) redogjorde föredragandenför huvudpunkterna i del avtal som är 1979 ingåtts mellan The Military Procurementof Libyan Armed Forces (kunden) och om utbildning av libyska ungdomari . Redogörelse lämnades också för ett mellan svenska staten och Telub idecember 1981 träffat avtal om att staten skall ersätta bolaget vissa kostnaderpä grund av atl utbildningen avbrutits . Prop.1982/83:25 48 godkände det mellan svenska statenoch Telub träffade avtalet i vad avser ekonomiska förpliktelser för staten.Riksdagen anvisade vidare ett reservationsanslag pä tilläggsbudget III till statsbudgelenför /82 av 57 milj. kr. för Kostnader för avveckling av vissutbildning vid (prop. 1981/82: 125 bil. 9, NU 1981/82:53, rskr1981/82:405). Av propositionen framgick alt yllerligare medel kunde erfordrasför att ersätta för de kostnader som företaget drabbats av eller kundekomma att drabbas av genom att avtalet med kunden upphört i förlid. Telub har i skrivelse redovisat detotala avveck-lingskoslnaderna för projektet inkl. ersättning lill kunden förall utbildningen avbrutits . Överenskommelse har numera träffats medkunden om atl det är 1979 träffade avtalet med upphör under förutsättningatt viss ersättning utbetalas till kunden. Överenskommelsen förutsätter vidareatt statsmakterna godkänner den före utgången av är 1982. Telub beräknar detotala kostnaderna lill 110,5 milj. kr. Med hänvisning lill avtalet mellan svenska staten och Telubförordar jag alt ytteriigare högst (110,5-57) =53,5 milj. kr. utbetalas till Telubför avvecklingskostnader m.m. Etl reservationsanslag för ändamålet bör tas upppå tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /83. Det ankommer enliglavtalet på regeringen atl reglera ersättningen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår att till Kostnader för avveckling av viss utbUdning vid TelubAB på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa etlreservationsanslag av . [10] Visst bemyndigande för förenade fabriksverken.Förenade fabriksverken (FFV) har i skrivelse anförtföljande. FFV ingår som delägare i , som slutit avtal angående konstruktion och tillverkning avflygplanssystem JAS, I avtalet finns bestämmelser om att för fullgörandet avden betalningsskyldighet som kan komma att ådraga sig mol försvarelsmaterielverk, om avtalet hävs, skall delägarna i gå i borgen som föregen skuld lill dess full betalning erlagts. Ansvarsfördelningen mellan delägarnai är i detta sammanhang sådant alt FFV skall svara för högst avaktuellt belopp vilket innebär 37.5 milj. kr.