prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessutom kan terminalut-mstningen påförsäkringskassornas ute i landet användas församtliga system. Till systemet är f. n. omkring 1 250 textskärmsterminaler anslutna. Den ständigt ökandevolymen bearbetningar föranledde regeringen att tillsätta en utredning(, S 1977:10) för att studera fömtsättningama för enförändrad datordriftorganisation, bl. a. utnyttjande av regionalt placeradedatorer vid sidan av datoranläggningen i . ALLFA-utredningenöveriämnade sitt betänkande, Socialförsäkringens datorer (SOU 1981:24)till regeringen. föreslår en framtida datordriftstmktur med fördelning avsjukförsäkringssystemet till landets 26 allmänna försäkringskassor(centralkontor) och ett bibehållande av bidrags- och pensionssystemen iSundsvall. Utredningen föreslår också vissa förändringar avseendehuvudmannaskapet för ADB-verksamheten. Om underinnevarande budgetår tar beslut om framtida datordriftstmktur enligtALLFA-utredningens förslag kan en sådan förändrad stmktur varagenomförd tidigast . måste den befintligacentrala datomtrustningen bytas ut. Statskontoret och RFV planerar f. n. för ett sådant utbyte. är ettdatorbaserat informationssystem vid . Socialstyrelsensläkemedelsavdelning har till sin huvuduppgift att ansvara för frågor isamband med läkemedelskontrollen i . Till denna uppgift hör bl.a.: - registreringoch kontroll av läkemedel - insamlingoch värdering av biverkningsrapporter - analysav förskrivning och konsumtion av läkemedel - tillsynav tillverkare och importörer av läkemedel - kontrollav sterila engångsartiklar - kontrollav naturmedel. Mängden informationsom samlas vid läkemedelsavdelningen växer snabbt, som krav reses påallt snabbare tillgång till information. Föratt möta denna utveckling har läkemedelsavdelningen tillsammans 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 95 med (UDAC), utvecklat ettdatorbaserat informationssystem, . Den första delen av togs idrift . har byggtsupp med hjälp av information från bl.a. ,(), Apoteksbolaget och . Detta samarbeteutnyttjas även vid den kontinuerliga uppdateringen av med ny information. har ettflertal användningsområden såväl inom som utom läkemedelskontrollen. Nedan redovisasnågra exempel på delsystem i . - produktregister, sominnehåller är dessutom anslutettill () vid forInternational Dmg Monitoring, . I INTDIS finns bl. a. ett omfattandeläkemedelsregister som ärsökbart via . n. ett 50-tal terminaler anslutna bl. a. vid socialstyrelsensläkemedelsavdelning, . Apoteksbolaget, apotek, sjukhus,läkemedelsföretag och kliniska-kemiska laboratorier. omfattar ca 300000 poster. ADB-kostnaderna förSWEDIS var /82 1,5 milj. kr. och beräknas för /83 till1,2 milj. kr. För /84 begärs1,4 milj. kr. beslutadeår , i samband med ändrade riktlinjer för fordonsregistreringen, att inrätta ettADB-baserat riksomfattande fordonsregister. beslöts att införa ettkörkortsregister som tekniskt och organisatoriskt skulle samordnas med bilregistret.Ett särskilt organ -bilregisternämnden inrättades för planering,utveckling och idrifttagning av de nya bil- och körkortsregistren. Omläggningen avregistrenpåbörjades och slutfördes . flyttades även dendatoranläggning som används för registerföringen från till upphörde . Registeransvaret och driften avdatoranläggningen överfördes då till trafiksäkerhetsverket (TSV). Bil- ochkörkortsregistren syftar till att underlätta handläggningen avfordonsregistrering, körkort m. m. samt tillhandahålla information för utrednings- ochplaneringsaktiviteter på en rad områden, bl. a. trafiksäkerhetsområdet. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 96 används somhjälpmedel för administration av bl. a. kontrollbesiktning av fordon,fordonsskatt, kilometerskatt, trafikförsäkringskontroll och kontroll avförsäkringsinnehav samt för beredskapsplanläggning. Dessa arbetsuppgifterutförs främst på länsstyrelserna. Registren är vidare enförutsättning för länsstyrelsernas arbete vid en drivmedelsransonering ochviktiga hjälpmedel för polisen i trafikövervaknings- och spaningsarbetet.Polisen kan från terminal via dator hämta upplysningar urregistren. Länsstyrelsema svarar förregistrering och TSV för registerhållning. I bilregistret fanns ijuli 1982uppgifter om 5,3 milj. fordon och i körkortsregistret uppgifter om 4,5 milj.körkortsinnehavare. Till systemet är ca 350 textskärmsterminaleranslutna. Av dessa är 310 placerade hos länsstyrelsema. Resterande terminalerär placerade vid bl. a. TSV och olika försäkringsbolag. Direktförbindelse finnstill system. Utöver nyssnämnda terminaler kan därigenom ca435 textskärmsterminaler och ca 400 telexutmstningar hos bl.a. polismyndigheterkommunicera med TSVs datorsystem. Några av de större försäkringsbolagen äranslutna via en datorväxel direkt till TSVs datoranläggning. Detta resulterari att ytterligare ca 2000 terminaler har tillgång till vissa registemppgifterfrån TSV. Tullen, vissa kommunala gatukontor m. fl. har via telexförbindelsefrågemöjlighet gentemot systemet. TSVs framtida datorbehovhar utretts av TSV i samråd med statskontoret. F. n. pågår utbyte till nyadatorer och upphandling av terminaler har avslutats. Kostnaderna förADB-driften var /82 21,5 milj. kr. och beräknas för budgetåret1982/83 till 23,0 milj. kr. För /84 begärs 27,0 milj. kr. ADB används somhjälpmedel för platsbokning och färdbiljettförsäljning (ca 90000 bokningar ochförsäljningar per dag under vardagar utom lördag och 45 000 per dag underlördagar, sön- och helgdagar) kostnadsredovisning, materiah-edovisning (ca110000 artiklar i förråd, 5000 lagerförändringar/vardag), avlöningssystem,lokledning, vagnefterforskning/transportövervakning (godsvagnar),framställning av tidtabeller, tågplaner m.m. Databehandlingen bedrivs med hjälp av tre storadatorer. Ute i landet är ca 700 terminaler anslutna till de centrala datorerna.Utveckling, underhåll och drift av datasystemen är koncentrerade till SJ-Data,Finans- och Inköpsavdelningen. SJ-Data har ca 160 anställda varav omkring 100svarar för drift och underhåll och 60 för utveckling av nya ADB-system. Kostnademaför SJ-Data uppgår till ca 55 milj. kr. varav personalkostnader m. m. utgörca 30 milj. kr. och kostnaderna för central datomtmstning ca 25 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 97 F. n. modemiserasoch vidareutvecklas systemen för materialredovisning samt platsbokning ochfärdbiljettförsäljning, som integreras med system hos SAS och Safeför gemensam terminalförsäljningav bolagens och SJs biljetter. Ett nyttterminalanslutet system för inrapportering av data är under utveckling. Dessutompågår en utveckling mot att via bildskärmar ge användarna tillgång till vissaregister för att erhålla snabb information om bl. a. kostnadsuppföljning,trafikutveckling. Detta medför att antalet terminaler kommeratt mångdubblas. Luftfartsverketutnyttjar ADB för såväl administrativa som tekniska ändamål.Luftfartsverket har ett tiotal administrativa system i drift på egna anläggningar. Förden närmaste perioden planeras utveckling av ytteriigare ett tiotalsystem, varav flertalet nu är under utredning. Dessa system är i huvudsaktransaktionsorienterade, de blir lokalt tillgängliga och gäller företrädesvistillämpningar inom områdena material- och investeringsadministration,ekonomistyming och kontorsautomation. För den satsvisadatabehandlingen inom ekonomi- och personaladministration anlitasdatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). Vid DAFAfinns även ett samnordiskt system för analys av flyghaveri/störningsinformation, somluftfartsverket är huvudman för. haren geografiskt spridd verksamhet, där vatje flygplats är en självständigproduktionsenhet. Detta medför att verkets informationssystem ställer krav pådecentraliserad databehandling. Hur dator-utmstning, kommunikation och organisation för detta skallse ut kommer att fastställas i en ADB-strategi, som verket f. n. hållerpå att utforma. Befintligutrustning är hårt belagd och behöver förstärkas. För detta ändamål samt för att förverkliga detdistribuerade datorkonceptet måste utmstning för 3-4 milj. kr. Luftfartsverketstekniska datortillämpningar förekommer dels inom flygtrafiktjänstens verksamhetsområdendels inom flygplatstjänsten vid de störreflygplatserna. Inomflygtrafiktjänsten används datorer vid de största områdeskontroll-centralerna för bearbetning ochpresentation av radarinformation från aktuelltkontrollområde. bearbetas information från anslutna terminaler vidflygplatsers kontrolltorn och samverkande flygvädertjäns-ter. I vissa delsystem förekommer mindre datorerför Qärrmanövrering av radar- och kommunikationsstationer, larmindikeringarsamt vissa väderda-tagivare. En nykontrollcentral i för flygtrafikledningen i tas i drift budgetåret1982/83. Centralen innehåller bl. a. radar- och färdplanda-7 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 98 tautrustning (ATCA 2) samt ett nytt datomppbyggttalkommunikationssystem. I en första etappinstalleras på fem flygplatser utmstning för halvauto-matisk väderobservation.Datorer för automatisk ritning av väderkartor installeras vid fyra regionalaflygvädertjänster. Inom flygplatstjänstenanvänds datorer vid , och Stump flygplatser för visuellpresentation av passagerarinformation, bagagesortering samt manövrering ochövervakning av el-, VVS- och fält-ljusanläggningar. Nytt datoriseratpassagerarinformationssystem installeras på inför utflyttningen avjettrafiken från . Inom postverket användsADB i olika produktionssystem. Ett stort system ärpostgirosystemet. Det är uppbyggt kring optiska läsare för inbetalningskortsamt ett stort datasystem som bokför betalningar och sköter postgirokonton.Omfattande serviceåtaganden gentemot postgirots kunder finns också genom enlång rad tilläggstjänster. Postgirot sköter också på entreprenad PK-bankenspersonkontosystem samt vissa reskon-tra för sparkonton. Postkontoren är utrustademed sammanlagt ca 3 600 postkassemaskiner anslutna till minidatorer. Dessa ståri sin tur i förbindelse med det centrala systemet. För redovisning ochdataregistrering finns separata system vid postverkets åttaredovisningscentraler bestående av en minidator med optisk läsare samttextskärmsterminaler. Dessa system står i förbindelse med det centrala systemetvia telenätet. är en stororganisation med över 2000 tjänsteställen och mer än 60000 anställda. En stormängd olika system finns utvecklade särskilt inom det administrativa områdetbl.a. för löner, personalredovisning och ekonomisk redovisning.Resultatenheterna Postens adressregister. industrier ochFrimärksavdelningen har också egna minidatorba-serade system. Systemutveckling,programmering och datordrift sysselsätter omkring 350 personer. håller f. n.på att utveckla vissa nya tjänster baserade på telekommunikation ochdatateknik. Totalt beräknaspostverkets ADB-kostnader åi 1982 uppgå till ca 177 milj. kr. varav ca 26 milj.kr. använder ADBför flera olika ändamål inom områdena konstmktion, tillverkning ochadministration. De viktigaste administrativa mtinerna berör arbetsområdensåsom: - beställningsmottagning och orderhantering Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 99 - beräkningar,prognoser och statistikbearbetning för telenätet - personaladministrativamtiner inklusive lönerutiner. Databehandlingen bedrivs på tre orter (,och ). Dessutom finns ett växande antal lokala minidatorer. Systemutvecklingen bedrivshuvudsakligen i . Databehandlingsvolymema är genomgående högaberoende på att det finns över 6 milj. telefonapparater i landet. Som exempelkan nämnas att ca 20 milj. telefonräkningar hanteras och att nyaabonnemang och flyttningsärenden uppgår till ca 1 milj/ år. Antalet terminaler uppgår till mer än4000. Kostnaderna för denadministrativa ADB-verksamheten uppgick /82 till 164 milj. kr. Avdessa utgör 59 milj. kr. personalkostnaderför de ca 500 ADB-verksamma. I sammanhanget böräven nämnas att inom ramen för telekommunikationerna även svararför dataöverföring, bl.a. det allmänna datanätet. Verket tillhandahålleräven vissa andra tjänster med anknytning till teleöverföring ochdatateknik. Statistiskacentralbyrån (SCB) har informationsproduktion som sin centrala uppgift.ADB-tekniken är det dominerande hjälpmedlet i verksamheten. SCB har ett stort antalstatistikgrensanpassade ADB-system, som ivarierande grad är integrerade med varandra. Gmnduppgifler hämtas dels från egna insamlingar och delsfrån de administrativa ADB-systemensom finns inom resp. verksamhetsområde. Vissa uppgifter utnyttjas gemensamt av flera statistikgrenar.Statistikproduktionen är ämnesvisuppbyggd kring ett antal centrala register. Dessa är för individsidan registret över totalbefolkningen (RTB), förföretagssidan det centrala företagsregistret(CFR) och för den areella sidan lantbmksregistret (LBR). Den statistiskainformationen används som beslutsunderiag i bl.a. den sektoriella ochövergripande samhällsplaneringen samt är ett underlag för den allmännasamhällsdebatten. Statistiskainformationssystem karaktäriseras av att uttagen ur systemen alltid är iaggregerad eller sammanställd form, dvs statistiska tabeller. Ett undantag fråndenna princip är uttag frän lantbruksregistret. Detta register används fömtom förstatistikproduktion även för beräkning och utbetalning av skördeskadeersättning. SCBsstatistikproduktion domineras av traditionella satsvisa ADB-system. Systemeringoch programmering sker dock numera i huvudsak interaktivt, dvs. med hjälp av terminal. Detpågår ett omfattande utvecklingsarbete inom det 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 100 statistiskadatabehandlingsområdet inom SCB. I detta arbete ligger bl.a. en strävan mot ökad samordning mellan de olikaADB-systemen och en ökad användning av standardprogram inom den statistiskadatainsamlingen,tabellframställningen och presentationen av statistisk information. Arbetet syftar till att i olika avseenden få tillstånd en effektivare och mer rationell statistikframställning. Ett omfattandeutvecklingsarbete har t. ex. lagts ned på ett system () förpresentation av statistisk information viaterminaler hos statistikanvändarna. SCBs regionalstatistiska databas (),delområdestatistiska databas () och tidsseriedatabas () utnyttjar AXIS-systemet. Databaserna hartagits i reguljär drift . Bland användarna finns vissa statligamyndigheter, flertalet länsstyrelser, ett trettiotal kommuner och vissaföretag. Databaserna marknadsförs aktivt mot skilda användarkategorier. SCBs datorcentral ärförlagd till . Till de två centrala datorerna är f. n. ca 100 terminaler anslutna. Regeringen hargivit SCB i uppdrag att före utgången av / 84 redovisa ettunderlag för en prövning av SCBs behov av ADB-kapacitet för åren 1985-1990.En intem utredning () arbetar nu med att ta fram detta underlag. Statligt person- och adressregister (SPAR) beslutadeår att införa ett centralt befolkningsregister, SPAR. 1 beslutetgjordes datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA)totalansvarig för SPAR, dvs. även registeransvarig i datalagens (1973:289) mening. SPAR togs 1978. Syftet med registret är att begränsaantalet befolkningsregister inom såväl denstatliga som privata sektorn. Antalet personregister hade under slutet av 1960- och ökatkraftigt. fördes en allmändebatt. Det ansågs lämpligt att försöka samla de funktioner som SPARnumera har till ett enda register. Bestämmelser om SPARfinns numera i 26-28 §§ datalagen och i förordningen (1981:4) om det statligaperson- och adressregistret. Regleringen i datalagen innebär bl. a. att de sombegär att få uppgifter ur en myndighets personregister för ett sådant ändamål som kan tillgodosesgenom SPAR, skall hänvisastill detta register. Uppgifterna i SPAR används för: - aktualisering,komplettering och kontroll av uppgifter i andra personregister, - kompletteringoch kontroll av personuppgifter i övrigt, - uttagav urval av personuppgift (urvalsdragning). Registret innehålleruppgifter om personnummer, namn, adress, civilstånd, medborgarskap, barn, taxeradinkomst, fastighetsinnehav m. m. Utvecklingen av SPARhar alltmer koncentrerats till att förbättra möjligheten tillåtkomst av SPAR via terminaler. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 101 F.n. ärtransaktionsvolymen 5000 frågor per dag men förväntas öka kraftigt denärmaste åren. System S: Ett generellt ADB-redovisningssyslem förstatsförvaltningen () fick regeringens uppdrag att genomföra en omorganisation avredovisnings- och revisionsverksamheten inom den civila delen av statsförvaltningen. Uppdraget innebarockså att utveckla och införa ettADB-baserat redovisningssystem vilket kom att benämnas system S. En förstaversion av systemet togs i drift vid ett antal myndigheter . Därefterhar myndigheterna successivt anslutits till systemet som - i en ellerannan form - omfattar hela statsförvaltningen. Syftet med systemetär att effektivisera den statliga redovisningen och att göra den mer enhetligsamt att samordna olika delar därav. System S består avtre delsystem: Ett är i huvudsak avsett för myndighetens redovisninggentemot anslag, tillgångar och skulder samt för utbetalning via postgirot.Till systemet är knutet vissa hjälpmtiner för reskontra-bokföring. Ett annat delsystemär avsett för kostnads- och intäktsbokföring och innefattar också mtiner för kostnadsfördelning. Det tredjedelsystemet är väsentligen avsett för att betjäna den centrala riksredovisningen vid RRV. Delsystemen ärintegrerade med varandra på så sätt att en transaktion kan ge upphov till registrering isamfliga delsystem. Till delsystemet förriksredovisning är samUiga myndigheter anslutna. Försvarsmyndigheterna liksomaffärsverken och vissa större myndigheter har egna redovisningssystem förinternt bmk och utnyttjar följaktligen inte "myndighetsdelen" i system S.I system S registrerades under /82 14,2 milj. (/81 14,7 milj.)transaktioner. Dataregistreringenföre den egentliga databehandlingen sker normalt vid ett antalredovisningscentraler (f. n. 26 st.). Systemet är ett s. k. satsvis och sekvensieUtarbetande system. All databehandling sker centralt vid datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA). Regeringen har den22 uppdragit åt RRV att genomföra en teknisk modernisering av systemet. Syftet därvid är attsystemet bättre skall anpassas till de krav, som olika slag av användareställer på ett modemt redovisningssystem. Den första konstmktionsetappen skall varaavslutad och bl. a.resultera i ett produktionsklart gmndsystem förberett för fortsatt etapputbyggnad. Denna gmnd version skallutnyttjas i drift av sex myndigheterunder /84. skall nya systemdelar sättas i drift och eventuella justeringar isystemutformningen genomföras föratt uppnå en större driftsäkerhet när flera myndigheter den 1 juli 1984byter till den nya systemversionen. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 102 Den totaltfakturerade kostnaden för systern uppgick enligt RRVs oktoberrapport /82 till 12,5 milj. kr. (/81 13,1 milj. Avdetta utgör 1 milj. kr. (/81 1,4 milj. kostnader för datordriftenav delsystemet för riksredovisning. /83 har myndighetema anvisats 13,3 milj.kr. För /84 har myndigheterna begärt 13,6 milj. kr. fördatordriften av system S. ADB-systemför folkbokföring och beskattning (RS/AFB) ADB har använts somhjälpmedel inom folkbokföringen och skatteadministrationen sedan mitten av1960-talet. beslutade att ett nytt system, AFB-systemet, skulleutvecklas och införas. Inom ramen fördetta infördes ett utvidgat ADB-stöd vid taxering i första instans . Nya uppbördsrutiner infördes under åren1980-1981. Folkbokföringssystemethar programmerats om och togs 1980. För fastighetstaxering och fastighetsredovisning harsuccessivt ett nytt ADB-system tagitsi drift i samband med den allmänna fastighetstaxeringen . Nya kontrollrutiner har successivt införts inomföretagsbeskattningsområdet fr.o.m. årl979. ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning syftar till att genom utnyttjande av ADB förenklaoch effektivisera administrationen inom dessa områden. Ett nytt ADB-system varbl. a. fömtsättningen för att tjänste-, mannagranskning (och därmed förlängd taxeringsperiod)skulle kunna införas. Vidare beräknas rafionaliseringseffekter motsvarande ca700 manår/ år uppkomma. Det gamla ADB-systemet behövde vidare bytas ut bl. a. till följd av det tekniska underhållet. Det nya systemetinnehåller följande delsystem; fastighetsredovisning inklusivefastighetstaxering, personredovisning, allmänna val, registrering av juridiskapersoner, debitering av preliminär skatt, uppbörd av skatt, inkomst- ochförmögenhetstaxering, avräkning mellan preliminär och slutlig skatt, omräkning av slutlig skatt,underlag för kontroll och revision samt mervärdeskatt. De centrala ochregionala skatteregistren omfattar alla skattskyldiga (ca 8 milj.). Dämtöverfinns register över företag och ett antal korsreferensregister.Folkbokföringsregistren omfattar samtliga folkbokförda fysiska personer (ca 8,3 milj.). Fastighetsregistreninnehåller uppgifter om samtliga fastigheter (ca 3 milj.) och deras ägare (ca 3,5 milj.). Systendstmkturen förfolkbokföring och fastighetsredovisning är regional (bearbetning på 21länsanläggningar). För skattesystemet är system-stmkturen central/regional med bearbetningar dels pålänsdatorerna dels på central dator påriksskatteverket (RSV). Tekniskt består systemet bl. a. av följandedelar: - encentral datoranläggning vid RSV - regionaladatoranläggningar vid 21 länsstyrelser samt en testanläggning Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 103 - ca575 arbetsplatser för dataregistrering. Den centraladatoranläggningen vid RSV används för det centrala skatteregistret. I registretfinns uppgifter om fysiska personer och organisationer som är aktuella i olikaskattefunktioner. Registret är tillgängligt via terminal hos skattemyndigheter på olika nivåer. Vid de regionalaanläggningarna finns ett skatteregister som är ett samlingsbegrepp för olikaADB-register vid länsstyrelserna. Det regionala skatteregistret har för vaije länmotsvarande registemppgifter som det centrala, med undantag för vissaadministrativa uppgifter. Samtligalänsstyrelser och lokala skattemyndigheter har terminalutmstning för frågoroch viss dataregistreringsutmstning- för registrering av deklarationer, kontrolluppgifter m.m. Den planeradeutvecklingen inbegriper bl.a. ett fortsatt genomförande av olika delrutiner. a. ett nytt ADB-system förmervärdeskatt i drift. Mervärdeskatteinformationen kommer att lagras idet centrala och de regionala skatteregistren och ADB-systemet skall arbeta mot dessa register. Utvecklingsarbete pågårvidare för att införa ett ADB-stödför administration och redovisning av punktskatter. Detta system kommer att driftsmässigt förläggas till enmindre dator placerad hos RSV. Vidare pågårupphandling av ett 50-tal mikrodatorer för användning vid kontroll och revision inom skatteområdet. RSVs kostnader totalt för ADB-driften förbåde det gamla och nya systemet inklusivelänsstyrelsernas kostnader var /82 170 milj. kr. och beräknas för /83till 178 milj. kr. För /84 begärs 194 milj. kr. Redovisningssystemför exekutionsväsendet () Genom beslut år1966 uppdrog Kungl. Maj:t åt dåvarande exekutionsväsendetsorganisationsnämnd (EON) att i samarbete med statskontoret göra en förstudie ommöjligheterna att utnyttja ADB för vissa arbetsuppgifter inomexekutionsväsendet. () övertog 1973 från EON exekutionsväsendetscentrala myndighetsuppgifter, inklusive ADB-verksamheten. I regleringsbrev /76 förordnade regeringen, att RSV i samarbete med statskontoret och RRV skullebedriva fortsatt utvecklings- och försöksverksamhet med ett riksdatasystem förexekutionsväsendet (). ärterminalorienterat och drivs f. n. vid 22 kronofogdemyndigheter (KFM) i fem län. Därmed omsluter ca54% av de s.k. allmänna målen (främstskatter och böter). All datorbearbetning utförs centralt vid datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA) i . skall medverka till att åstadkomma rationellarearbetsformer ocb Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 104 därigenom förbättra indrivningsresultatet. GenomADB-mtiner för bl. a. ekonomisk redovisning frigörs personalresurser som istället kan användas i detdirekta indrivningsarbetet.