prop · G60388 · 1982-12-31 00:00:00 — återfanns av 16-19-åringarna i gymnasieskolan.Av 16-åringarna gick i gymnasieskolan. Andelen sjunkersedan och omkring en tredjedel av 18-åringarna och en fiondel av 19-åringarnastuderar i gymnasieskolan. I samma kapitel redovisar vi också uppgifterangående övriga icke obligatoriska utbildningar som vänder sig till bl. Arbetslösheten bland ungdomar i de aktuella åldrarna harökat . var enligtarbetskraftsundersökningarna i genomsnitt omkring 18 000 16-19-åringararbetslösa . Andelen sysselsatta var under åren 1979 och 1980omkring medan andelen studerande varierade . De flesta ungdomar bor kvar hosföräldrarna. Detta gäller pojkarna i högre utsträckning än flickorna. Enligt en rapport som publicerats av (Pl1979:6) förvärvsarbetade ca en tredjedel av eleverna på gymnasiets tre-fyraåriga linjer under terminerna. Flertalet arbetade under veckosluten men 9 %av eleverna arbetade före eller efter skoldagen. I stort selt samtliga arbetadeunder ferierna. Försök att beräkna kostnaderna för barn i olika åldrar hargjorts, bl. a. av och sparbankernas budgetrådgivning. Deindividuella kostnaderna för en 16-17-åring uppskattas till ca . Detta belopp omfattar bl. a. inte kostnader för bostad. Båda dessa beräkningar visar alt kostnaderna (exkl.kostnader för barnomsorg) ökar med barnets ålder. Enligt reglerna förexistensminimum och bidragsförskott förutsätts kostnaderna vara desamma oavsettbarnels ålder. Prop.1982/83:88 14 En rad familjepolitiska stöd bortfaller då barnen är i deövre tonåren. Rätten till förvärvsavdrag upphör således då barnel fyller , då även barnbidraget slutar utgå. Skattereduktion för ensamstående med barn, barnpension från folkpensioneringen och bidragsförskott upphör vid . Barnpension från ATP slutar utgå vid . Bostadsstöd i form av statligt och statskommunall bostadsbidrag upphör i princip vid . Det förstnämnda ersätts för familjer med studerande barn av det inkomstprövade tillägget inom studiehjälpen och det sistnämnda fortsätter att utgå för barn med studiebidrag eller förlängt barnbidrag. Studiehjälpen - som förutom de nämnda stödformerna, studiebidragoch inkomstprövat fillägg, innehåller bl. a. behovsprövat tillägg, rese- ochinackorderingstillägg - ger för flertalet elever en ekonomisk ersätlning somper år räknat är tre fjärdedelar av barnbidraget. I begränsad omfattning kanåterbetalningspliktiga studiemedel utgå. Den sammanlagda effekten av bortfallande familjepolitiskastöd och de högre kostnaderna för äldre barn kompenseras, enligtfamiljeekonomiska kommitténs uppfattning, inte fullt ut av det studiesocialastödsystemet. förslag om förbättrad studiehjälp tordeinte komma att genomföras i det rådande samhällsekonomiska läget. Mol dennabakgrund anser vi det naturligt att studerande barn som fyllt fårmedräknas då man fastställer rätten fill flerbarnstillägg. Vi vill dock betonaalt en sådan reform inte gör anspråk på att lösa alla de ekonomiska problem somfamiljer med barn i de övre tonåren kan ha. Etl verkningsfullare steg i dennariktning skulle kunna vara att höja åldersgränsen för det allmänna barnbidragettill . Vi överväger att i ett senare skede av utredningsarbetet närmaregranska effekterna av en sådan åtgärd. Även då det gäller flerbarnstillägget kan alternativaåldersgränser komma ifråga. Vi har i första hand övervägt följande alternativ. Flerbarnstilläggutgår till familjer med tre eller flera barn . Barn som fyllt16 men inte får räknas med då man fastställer rätten fillflerbarnstillägg under förutsättning alt de bedriver grundskole- ellergymnasiestudier. Barn som fyllt16 år räknas med då man fastställer rätlen till flerbarnstillägg underförutsättning att de bedriver grundskole- eller gymnasiestudier och inte haruppnått den ålder då rätten till studiehjälp upphör. Vid val av alternativ 1 och alternativ 3 skulle ungefärlika många hushåll, inemot 40 000, beröras av reformen. Kostnaderna skulle ibåda fallen belöpa sig på ca 40 milj. kr. Om man väljer alternativ 2skulle ca 27 000 hushåll beröras och den årliga kostnaden skulle bli ca 30milj. Då vi övervägt de olika alternativen har vi noterat att det ärförknippat med vissa principiella och administrativa nackdelar atl överskridaåldersgränsen . Prop.1982/83:88 15 Även kravet på studier medför vissa nackdelar, t. ex. atthushåll med barn i de aktuella åldrarna som varken förvärvsarbetar ellerstuderar ställs utanför reformen. Vid en sammanvägning av argumenten för ochemot de olika alternativen har vi emellertid funnit att vi bör förorda alternafiv3. Principiella och administrafiva svårigheter är enligt vår mening i dettafall av mindre betydelse i jämförelse med det faktum att familjernasförsörjningsbörda inte förändras nämnvärt i och med atl barnen fyller 18 åroch ännu inte har några inkomster. Vi förordar därför att åldersgränsen för flerbarnstilläggsom omfattar studerande samordnas med åldersgränsen för studiebidrag. Dettainnebär att flerbarnstillägg senast kan ulgå det år elevenfyller . Vi föreslår att det utvidgade flerbarnstillägget - ilikhet med det som införs - författningsmässigt ochadministrativt knyts till barnbidraget. Tillägget bör administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. har föreslagit förenklingar avadministrationen av gymnasialt studiestöd. Förslaget innebär bl. a. atlförsäkringskassan skulle få information om alla som uppbär studiebidrag. Ettgenomförande av detta förslag skulle väsentligt förenkla administrationen avett flerbarnstillägg som omfattar elever fyllda som uppbär studiebidrag.Bl. a. skulle tillägget i flertalet fall kunna utgå utan anmälan eller ansökan.Vi anser därför att del skulle vara en fördel om förslaget genomfördes, menmenar att det ligger utanför våra direkfiv att avge förslag med denna innebörd.Regeringen har emellertid givit centrala i uppdrag att bl.a. utreda möjligheterna att uppnå en rationellare administrativ hantering. Information om vilka som uppbär förlängt barnbidrag ochstudiebidrag finns f. n. inte hos ochförsäkringskassorna. Det ligger därför nära fill hands att knyta rätten tillflerbarnstillägg efter fyllda till det faktum att barnet studerar vidgrund- eller gymnasieskola eller någon annan av de läroanstalter som enligtstudiestödsförordningen normalt berättigar fill studiestöd. Rätten fillflerbarnstillägg knyts inte till utgående studiestöd. Därigenom behöver beslutom studiestöd inle fattas innan flerbarnstillägg kan utgå. Genom att knytarätten till flerbarnsstöd direkt till studierna kan man också undvika attbelasta kommunernas skoladminislra-fion i nämnvärd omfattning. Den administrativalösning vi föreslår innebär att - flerbarnstillägg utgår för studerande utan hänsyn tillom studieslöd beviljats Prop.1982/83:88 16 - bidragsmottagarenanmäler typ av studier, studietid och skolans namn till - skoladministrationeninte belastas av handläggningen med undantaget att kankontrollera elevens skolgång med den berörda skolan. Skolan kan också lämnaviss information om flerbarnstillägg i samband med att information lämnas omstudiebidrag och förlängt barnbidrag. De skolor som är aktuella är dels sådana, främstgrundskolan, där elever som fyllt får förlängt barnbidrag, dels sådana,främst gymnasieskolan, där studierna normalt berättigar till studiehjälp. Då det gäller för vilken fid flerbarnstillägget skall ulgåföreslår vi inte några avsteg från barnbidragslagens lidsregler. Tillägget böralltså alltid ulgå . Ferier bör enligt vår mening intebetraktas som studieuppehåll utan hela utbildningen, även flerårig, börbetraktas som en sammanhängande tidsperiod. Tillägget slutar utgå kvartaletefter del studierna upphört. Genom att vi föreslår att flerbarnstillägg skall kunnautgå även för myndiga elever som alltså ints har någon vårdnadshavare, uppstårkravet att kunna avgöra familjetillhörighet på annat sätt än genom vårdnaden.Vi föreslår därför atl myndiga studerande som stadigvarande bor tillsammans mednågon av eller båda sina föräldrar skall kunna berättiga till flerbarnstill- Elever som uppbär återbetalningspliktiga studiemedel somej prövats mot föräldrarnas ekonomi bör enligt vårt förslag inte grunda rätt fillflerbarnsfillägg. Antalet berörda hushåll är ca 40 000. Kostnaderna för förslagelhar vi som nämnts beräknat till ca 40 milj. kr. Kostnaderna föradministration -inkluderande system- och programmeringsarbete,personalutbildning, drift, underhåll, information m. m. - torde kunna rymmas i dettabelopp. Finansiering Då det gäller finansieringen av förslagetföreslår vi - i första handatt de redan beslutade minskningarna av livsmedelssubvenlionerna med 550 resp.500 milj. kr. får finansiera den föreslagna reformen - i andra handatt subventionerna på köttvaror minskas med ytterligare 40 milj. kr. - i tredje hand att den procentuella gränsen för förvärvsavdragelsänks från nuvarande till av inkomsten så att fullt avdrag - . - erhålls först vid en inkomst av . Detta bedöms ge staten ökade inkomster på ca 40 milj. kr. Prop.1982/83:88 17 Genom remiss 810922 har anmodatriksförsäkringsverket att avge yttrande över rubricerade delbetänkande.Riksförsäkringsverket, som begränsar sitt yttrande till tekniska ochadministrativa synpunkter, får med anledning härav anföra följande. Av delbetänkandet framgår att kommittén frånålderssynpunkt övervägt tre olika alternativ beträffande rätt fill flerbarnsfillägg.I alternafiv ett och två gäller den högsta åldersgränsen varav det enaalternativet är förenat med studiekrav. Det tredje alternativet, som också ärbundet fill studiekrav och som kommittén förordar, innebär att rätten tillflerbarnstillägg upphör med att rätten till studiehjälp upphör,vilket medför att tillägget betalas ut längst t. o. m. vårterminen det år denstuderande fyller . Med utgångspunkt i det förordade alternativet har kommillénövervägt fyra olika administrativa lösningar. I tre av dessa lösningar ärskolan, där studierna bedrivs, i olika omfattning inblandad i rutinerna kringflerbarnstillägget. I det fjärde administrationsförslaget är rutinerna i stortbegränsade fill och bidragsmottagaren. Sistnämnda förslag harförordats av kommittén. tillstyrker kommitténs förslag vadavser val av administraliv lösning. För att förhindra att utbetalning sker av såvälåterbetalningspliktiga studiemedel som flerbarnstillägg är del angeläget attviss information som finns i studiestödets informationssystem (STIS) och somförväntas finnas i den allmänna försäkringens ADB-system även kan användas för administrafionenav det utvidgade flerbarnstillägget. I betänkandet har angetts atl riksförsäkringsverketskostnader för systemering m. m. kan uppskattas fill ca en halv miljon kronorper år. Denna summa avser emellertid införandekostnad och är en engångskostnad.Ärskostnaderna för drift och underhåll kan uppskattas tiU,ca 50 000 kronor.Kostnader för information vid införandet beräknas till ca 100 000 kronor.Enligt mening kan dock inte kostnader för utveckling avsystem och information avseende flerbarnstillägget inrymmas inom verketsordinarie budgetramar varför extra medel enligt ovanstående bör ställas fillverkets förfogande. vill i detta sammanhang ävenframhålla att en översyn bör göras vad avser administrationen av del förlängdabarnbidraget. F. n. administreras det förlända barnbidraget av kommunerna. Detallmänna barnbidraget och flerbarnstillägget administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna med hjälp av ett riksomfattande ADB-system.Vid ett införande av flerbarnstillägg för barn , måste verkets ADB-systemutökas med information rörande studier för vissa barn. 1982/83:88 18 sammanhangetbör det övervägas om inte även det förlängda barnbidraget lämpligen böradministreras av och försäkringskassorna. En sådanöverflyttning skulle medföra administrativa vinster bl. a. genom attbarnbidrag, flerbarnsfillägg och förlängt barnbidrag kan utbetalas på sammaanvisning. Riksförsäkringsverketvill avslutningsvis framhålla att om ikraftträdandepunkten sätts till 830101det erfordras riksdagsbeslut för att systemutveckling,utbildning m. m. skall hinna slutföras före ikraftträdande. Ihandläggningen av della ärende har, förutom undertecknad , deltagitavdelningscheferna samt byråcheferna . Prop.1982/83:88 19 Inledningsvis vill CSN framhålla att en nära ochkonstruktiv kontakt funnits mellan kommittén och myndigheten i utarbetandet avförslagen rörande flerbarnstillägget och dess administrafion. I dessa kontakterhar CSN fortlöpande framfört synpunkter, vilka även beaktats av kommittén. CSNanser sig därför nu endast behöva lämna nedanstående kortfattade synpunkter. Iavsnitt 3.5 beskrivs de minimikrav som finns i studiestödslagen ochstudiestödsförordningen i fråga om kurslängd och undervisningens omfattning.Då det inte klart framgår om de elever som bedriver deltidsstudier under entermin kan komma att ställas utanför flerbarnsstödet lämnar CSN följandekompletterande uppgifter. För att studiebidrag jämte fillägg skall kunna utgå måsteundervisningen omfatta minst 23 schemabundna timmar . Inom kommunalvuxenutbildning räknas, i stället för schemabundna timmar, ett studieprogramsom omfattar minst 10 poäng per halv månad som heltidsundervisning. Äterbetalningsplikfiga studiemedel kan utgå även fördeltidsstudier. Studieprogrammet måste dock omfatta minst 10 poäng per månadunder den tid ansökan avser. En deltidsstuderande kan således bedriva studierunder en hel termin. Delfidsstudier förekommer främst inom /statligvuxenutbildning och det är troligt alt det rör sig om elt fåtal elever. Beträffande flerbarnsfilläggets sakliga utformning iövrigt har myndigheten inget ytterligare att tillägga utan instämmer ikommitténs förslag. CSN delar likaså kommitténs uppfattning alt enadministrativ lösning enligt alternafiv fyra är lämpligt med hänsyn till nurådande förutsättningar. Myndigheten vill dock lämna följande kommentarer. Enligt utredningen skall de studerande som uppbäråterbetalningspliktiga .studiemedel och som är oberoende av föräldraekonomin ejerhålla flerbarnstillägg. Utredningen förordar att kontroll avseende dennagrupp sker "stickpro-wis". I regeringsbeslut har CSN och RFVgetts i uppdrag att utveckla en samkörningsrutin mellan studiestödetsinformationssystem och allmänna försäkringens system. En sådan rutin bör varai drift 1982-06-01.1 denna rutin kommer för andra frågor än defamiljeekonomiska kommittén har utrett uppgifter om elever med åb-medel attöverföras till allmänna försäkringens system. Med viss ytterligare utvecklingkan gruppen "elever som ej brutit mot föräldraekonomi" utskiljas ochkontinuerligt rapporteras till allmänna försäkringens system. Erfarenheter inom det studiesociala området visar alt ettantal elever som påbörjar sina gymnasiala studier avbryter desammaefter en viss fid. 1982/83:88 - - 20 Fördessa elever skall oftast beslut om återkrav av utbetalat slöd ske. Sådana beslutfattas av skolan/skolstyrelsen och meddelas CSN som administrerar självaåterbetalningen av återkrävt belopp. Enligt CSNs mening vore det i allmänprevenlivthänseende mindre bra om en person efter ett studieavbrott skulle fortsätta attuppbära flerbarnstillägget medan utbetalningen av studiestöd stoppades ochutbetalt belopp återkrävdes. Det synes därför angeläget att ()delges meddelande om avbrott så att även flerbarnstillägget upphör att utgå. Etlsådant meddelande kan ges direkt via skolan eller, som kommittén diskuterar isitt alternativ 4, genom att FK erhåller nämnda information ur studiestödetsinformationssystem (STIS). Det senare är, inte minst nu när samkörningsmöjlighetmellan STIS och allmänna försäkringens system utvecklas, mest rationellt. Enviss fidsutdräkt finns dock i denna lösning. Normalt bör dock den fördröjningenvara acceptabel. Slutligenvill CSN understryka vad kommittén sagt beträffande nuvarande administrationenav studiehjälpen. CSN har erhållit ett regeringsuppdrag avseende översyn avden studiesociala organisationen och administrationen. I projektplanen för dennaöversyn ingår atl analysera handläggningen och utbetalningen av studiehjälpen.Enligt fidplan skall en förstudie föreligga omkring . Ihandläggningen av detta ärende har deltagit överdirektören , beslutandesamt byråchefen , byrådirektören samt byråchefen ,föredragande. 1982/83:88 21 Regeringensproposition...................................... ...... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Förslag till lag omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbi drag................................................................ 2 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 4 1 Inledning..................................................... 4 2 Nuvarande administration ochutformning av barnbidrag och studiebidrag 5 3 Utformning av regler för flerbarnsfilläggför studerande ungdomar 6 4 Kostnader och ikraftträdande.......................... 7 5 Upprättat lagförslag...................................... ...... 7 6 Specialmotivering......................................... ...... 8 7 Hemställan.................................................. 12 8 Beslut........................................................ 12 Bilaga 1 Sammanfattning avbetänkande från familjeekonomiska kommittén(Ds S 1981:12)......................... .... 13 Bilaga 2Riksförsäkringsverkets remissvar................ 17 Bilaga 3 remissvar..... 19