prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 1. medgeatt statsgaranti för lån till nyetablering av förlag m.m. under budgetåret1983/84 får beviljas intill ett belopp av , 2. medge att statsgarantiför lån till bokhandel tinder /84 får beviljas intill ett beloppav , 3. tillKredUgarantier till förtag och bokhandel för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 183 Lån för investeringar i bokhandel 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag ' Härav har . överförts lill inkomsttitelnÖvriga inkomster av statens verksamhet. 1 enlighet med beslut (prop. 1976/77:81, KrU 1976/77:39, rskr1976/77:239) ulgår från detta anslag statligt stöd till investeringar inom bokhandeln. Stödet utgår under enförsöksperiod som i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1980/81: 100 bil. 12, KrU 1980/81:26, rskr 1980/81:299) har förlängts t.o.m. /84. Stöd kan utgå i form av avskrivnings- ellerinvesteringslån. Högst hälften av anslaget får användas till avskrivningslän. Närmare föreskrifter återfinns i förordningen (1977: 395) omförsöksverksamhet med statligt kreditstödtUl bokhandel (ändrad senast 1981:442). Stödet handhas av (BFl) enligt ellsärskilt avtal mellan staten och institutet. BFl anhåller om statligt kreditstöd till bokhandel /84. Frågan om statensframtida insatser på bokområdet är f.n. föremål för en samlad bedömning inom ramen bokutrednings (U 1982:02) arbete. Kommittén väntas bl.a. företa den förnyade utvärdering av det statliga kreditstödet till bokhandel som dåvarande chefen för budgetproposition (bil.12 s. 115) bedömde påkallad. I avvaktan på denna utvärdering är det enligt minmening inte aktuellt med några förändringar i gmnderna för det statligakreditstödet. Med hänsyn till den behållning som fanns under anslaget vidutgången av /82 ärdet enligt min mening befogat att av denna behållning 1 milj. kr. försbort från anslaget såsom besparing. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Lån för investeringar ibokhandel för /84 anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 184 1981/82 Utgift 1,005000' 1982/83 Anslag 1093000 1983/84 Förslag 1 174000 ' Förslagsanslag För statsbidragetgäller i ämbetsskrivelse till kammarkollegiet föreskrivna villkor. Enligt dessa har språknämnden bl.a. till uppgift attfölja del svenska språkets utveckling i tal och skrift samt utöva en språkvårdande verksamhet. Nämnden skall vidareverka för nordiskt samarbete i syfte att vidmakthålla och stärka den nordiskaspråkgemenskapen. Nämnden skallfullgöra sin uppgift genom upplysande och rådgivande verksamhet. För alt främja den nordiskaspråkgemenskapen skall nämnden sökasamarbete med organisationer för samma ändamål i övriga nordiska ländersamt med Nordiska språksekretariatet. F. n. utgårstatsbidrag tUl löner för föreståndare och fem forskningsassistenter vid nämndenssekretariat. Vidare utgår bidrag till vissa kostnader för lokaler och expenser. Övrigakostnader täcks av särskilda anslag från olika fonder, prenumerationsavgifterför . m. begären ökning av bidraget med . för ökade lönekostnader, beräknade per den 1januari 1982, samt för ökade lokal- och expenskostnader. förordaren ökning av bidraget med . som kompensation för pris- ochlönehöjningar, framför allt kraftigt ökade lokalkostnader. I förordningen den12 om statligt reglerad anställning vid föreskrivs attnämnden skall besluta i olika frågor som rör tillsättning av tjänst som forskningsassistentoch andra anställningsförhållanden för forskningsassistenter vid nämnden. Verkställandetavdessa uppgifter får enligt min mening anses innebära en form av myndighetsutövning.Eftersom är att anse som ett enskilt rättssubjekt, kräverdetta enligl 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen stöd i lag.Som jag har anfört under anslaget Bidrag tUl har ävenStiftelsen anförtrolts förvaltningsupp- 1982/83:100 Bilaga 10 185 gifter som innebär myndighetsutövning. Stadganden omrätt för och att fatta beslut som innebärmyndighetsutövning bör tas in i lagen (1976: 1046) om överiämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområde. Inom departementet har därförupprättats förslag till lag om ändring i denna lag. Förslaget börfogas fill protokollet som bilaga 10.2. Lagförslaget rör ioch för sig sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen.Enligt min mening är dock frågan av sådan enkel beskaffenhet att yttrande frånlagrådet över lagförslaget inte behöver inhämtas. För nästa budgetårbör anslaget Bidrag till räknas upp med . som kompensation för ökadekostnader. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. antaförslaget till lag om ändring ilagen (1976: 1046) om överiäm nande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, 2. till Bidragtill för /84 anvisa ett anslag av . 1981/82 Utgift 19098821 Reservation 618338 1982/83 Anslag 26270000 1983/84 Förslag 16610000 Stöd till folkbibliotekens verksamhetutgår enligt förordningen (1975:467) om statsbidrag till folkbibliotek. Statsbidrag kanutgå för kostnader som avser allmän upprustning, inköp av bokbuss, bokutlåningpå arbetsplatser, inköp av litteratur på invandrar-och minoritetsspråk samtannan verksamhet som det finns anledning att stimulera med statligt stöd.Statsbidrag får dock inte utgå för kostnader som'avser enbart administrativafunktioner. Bidrag till inköp av bokbuss utgår med hela inköpsbeloppet. För övriga ändamål utgår bidrag med del av kostnaden. Bidrag för samma ändamål kanbeviljas en kommun endast en gång och får därvid fördelas på högst treår. Särskilda bidragulgår till såväl lokala bibliotek som länsbibliotek och lånecentraler för inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk. Ur anslaget utgårvidare bidrag till och till biblioteksverksamhetbland svenskar i ufiandet samt tillvissa gemensamma ändamål i folkbiblioteksverksamheten. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Beräknad ändring 1983/84 Lokala biblioleks, länsbiblioteks och lånecentralers inköp av litteratur på invand- Biblioteksverksamhet bland svenskar i ut- Vissa gemensamma ändamål i folkbibliotekens verk- Spridning av böcker som fick i juni1982 regeringens uppdrag att i samråd med folkbiblioteksutredningen (U 1979:17) aktualisera frågan om en avveck ling av det lokala biblioteksstödet i dess nuvarande form för att därigenom skapa ett slörre utrymme för nya initiativ på området. Rådet föreslår i sin anslagsframställning inte någon avveckling i nuvarande ske de. För vissa av de statliga insatserna går det enligt rådet att uppskatta behovet, vilket kan ligga till grund för en tänkbar långsiktig avvecklings plan. För andra hittillsvarande bidragsändamål är det omöjligt att med säkerhet bedöma effekterna av ett minskat statsbidrag. föreslårdärför enbart en uppräkning av anslaget med hänsyn till prisutvecklingen iavvaktan på den utvärdering av statsbidragen som förbereds avfolkbiblioleksutredningen (+ . En friare användning avmedlen under.anslagsposten Lokal biblio teksverksamhet fömtsätterenligt rådet ändringar i bidragsformerna i enlighet med rådets förslag i. anslagsframställningen för /83. Bokbussar finns f.n. i117 kommuner, medan 162 saknar sådan buss. Enligt rådets bedömning är i förstahand ca 50 kommuner i behov av statligt stöd för att kunna komma igång medbokbussverksamhet. Nuvarande medelsram medger bidrag till två eller tre bussarunder nästa budgetår. Kulturtådet beviljar även bidrag till inköp av litteratur för bokbussar. Bidrag till allmänupprustning av mediebeståndet utgår till mindre kommuner . Rådet uppskattar antalet kommuner med behov av bidrag i nuvarande form till ca 30. föreslår atl högst15% av bidragen får användas för projektanställning av extra arbetskraft underupprustningsperioden. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 187 Bidrag tillarbetsplatsbibliotek utgår av . Rådet har överlämnat enutvärdering av bidragen till folkbiblioleksutredningen. För sin del anser rådetatl fortsatt statligt stöd behövs. Bidragsbehovet för barn-och ungdomsbibtioteksverksamhet har ökat genom krav på en ökad samverkan mellanfolkbiblioteken och förskola/ skola. anser att del nuvarandemedelsutrymmet är otillräckligt. Bland övriga ändamålunder anslagsposten kommer rådet att prioritera fleråriga utvecklingsprojektinom olika sektorer av folkbiblioteksverksamheten. Biblioteksservicenmed invandrar- och minoritetslitteratur för de störrespråkgrupperna har förbättrats markant under senare är, inte minst genom destatliga bidragen. Det ökade antalet invandrarspråk har enligt kulturrådetgjort det svårare för biblioteken att svara för service till de småspråkgrupperna. Rådet har initierat etl rationaliseringsarbete i syfte attcentralisera inköp och katalogisering av sådan litteratur. Rådet finner detangeläget att anslagsposten räknas upp med hänsyn till prisstegringarna. (Btj) har i enskrivelse till regeringen ansökt om ett årligt bidrag om 3 milj. kr. under entioårsperiod för att täcka företagets underskott vid katalogisering av visslågfrekvent litteratur inom Btj:s databaserade utlånings- ochmediekontrollsystem (BUMS). Ifrågavarande material utgörs till slörsla delenav s. k. smal litteratur på invandrar-och minoritetsspråk, till en mindre delav litteratur och rapporter med lokal karaktär samt vissa AV-medier. Kungl.biblioteket, delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, och folkbiblioteksutredningen haryttrat sig över Btj:s skrivelse. Btj har därefter inkommit med ytteriigare enskrivelse. har påregeringens uppdrag undersökt frågan om en avveckling av stödet till lokalbiblioteksverksamhet.i dess nuvarande utformning. Rådet anför i sinanslagsframställning att effekterna av en minskning eller avveckling avstatsbidragen inte kan bedömas med någon säkerhet innanfolkbiblioteksutredningens (U 1979:17) utvärdering av bidragen föreligger. Jagansluter mig till bedömning. 1 avvaktan på utredningens förslag idenna fråga bör enligl min mening gmnderna för statsbidraget tillfolkbiblioteken inte ändras. Som information vill jagi del sammanhanget nämna att jag avser att föreslå regeringen att tillfolkbiblioteksutredningen överiämna en skrivelse från (Btj)med ansökan om statsbidrag för att läcka ett underskott i bolagets databaseradebibliotekssystem. Enligt sina direktiv har folkbiblioteksutredningen bl.a. lilluppgift att med vissa centrala bib- 1982/83:100 Bilaga 10 188 lioteksorgan, däribland Btj, diskutera ett intensifieratsamarbete i syfte atl stimulera och fortlöpande utveckla folkbibliotekensverksamhet. Jag finner det naturligt att utredningen inom ramen för sittuppdrag överväger behovet av och kostnadsfördelningen för de tjänster som bolageterbjuder biblioteken. Utredningen bör utifrån sina överväganden vidare lämnaförslag med anledning avnämnda skrivelse. Jag kommer senareunder anslaget Talboks- och : Förvaltningskostnaderatt föreslå att även frågan om ett nytt statsbidrag till folkbibliotekenstalboksverksamhet hänskjuls tillfolkbiblioteksutredningen för attbeaktas i dess fortsatta arbete med förslag om den framtida utformningen av detstatliga stödet fill folkbiblioteken. har genombeslul vid föregående och innevarande riksmöten (mot. 1981/82:2373, KrU 1981/82:30 och31, rskr 1981/82: 360 och 401 samt prop. 1982/83:25, KrU 1982/83:14, rskr 1982/83:77)inrättat ett temporärt stöd till folkbibliotekens inköp av litteratur som harerhållit statligt utgivningsstöd. Stödet uppgår till 10 milj. kr. Detbör enligt min mening ses som enengångsförstärkning av folkbibliotekens anslag för medieanskaffning och användas för kompletterande inköp avlitteraturstödda böcker. 1 avvaktanpå dels bokulrednings (U 1982:02) förslag om det permanentadistributionsslöd, som har uttalat sig för i nämnda beslut, dels folkbiblioleksutredningens (U 1979:17)förslag bör sålunda anslaget för nästa budgetår minskas med 10 milj. kr.Jag avser atl återkomma tillregeringen i fråga om utformningen av det temporära stödet. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag till folkbibliotek /84 anvisa ett reservationsanslag av 16610(X). Bidrag till regional biblioteksverksamhet 1981/82 Utgift 11365500 1982/83 Anslag 12316000 1983/84 Förslag 12075000 Bidrag lill regional biblioteksverksamhet utgår enligt förordningen (1975:467) om statsbidrag fillfolkbibliotek. Det statliga stödet till länsbibliotek och lånecentralerhar förändrats och byggts utfr.o.m. /80 (prop. 1978/79:100 bil. 12, KrU , 1978/79:24,rskr 1978/79:234). Underlagetför statsbidrag till kostnader för länsbiblioteken utgör 150 Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Gmndbeloppets storiek fastställsåriigen av regeringen. Innevarande budgetår uppgår beloppet preliminärt till99000 kr. För verksamheten vid varje länsbibliotek beräknas lägst fem ochhögst sju grundbelopp. Statsbidrag ulgår av gmndbeloppen.Statsbidraget till lånecentralerna fördelas av . Verksamhet som låne central med depå- funktion vid , och stadsbibliotek + 1 452 000 + 379000 + 1 831000 + 114 000 + 114000 Rådet konstaterar attgrundbeloppen för stödet till länsbibliotek har urholkats genom att löneökningen inom den kommunala sektorn hat varit större än inom den stathga sektorn. Vidare har kostnaderna för en utbyggd verksamhet inte kunnat kompenseras. Antalet grundbelopp bör därför ökas. Rådet föreslår vidare en medelsökning med . för att kunna skapa rörliga grundbelopp. Dessa bidrag bör utgå till länsbibliotek av två eller och möjliggöra särskilda regionala insatser dels i samband med statsbidrag till enskilda kommuner avseende allmän upprustning av mediebestånden, dels inom ramen för projekt som drivs gemensamt av flera kommuner. Därutöver beräknar rådet . som kompensation för kostnadsökningar. (+ I .) För bidraget till lånecentraler är enligt enuppräkning av medlen med . som kompensation för ökade kostnader absolut oundgänglig. Som jag anförde undernärmast föregående anslag bör grunderna för statsbidraget till folkbibliotekeni avvaktan på folkbiblioteksutredningens (U 1979: 17) förslag inte ändras.Enligt min mening bör detsamma gälla för bidragen till regionalbiblioteksverksamhet. Jag är därför inte heller beredd att tillstyrka kulturrådetsförslag om en förstärkning av bidragen till länsbiblioteken. 1982/83:100 Bilaga 10 190 Vid beräkningen av anslagsbeloppel förnästa budgetår har jag utgått ifrån detgmndbelopp som gäller preliminärt för innevarande budgetår. Med hänvisning iövrigt till sammanställningen hemställer jag att regenngenföreslär nksdagen att tiU Bidrag tUl regionalbiblioteksverksamhet för /84anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Talboks- ochpunktskriflsbiblioteket (TPB) inrättades dåbiblioteksverksamheten inom överfördes till statligt huvudmannaskap. Enligt förordningen(1979: 1073) med instmktion för talboks- och har TPB till uppgift att isamverkan med andra bibliotek i landet arbeta för att synskadade och andrahandikappade får tillgång fill litteratur. Det åligger särskilt attframställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker samt att lämnainformation och råd inomsitt verksamhetsområde. I fråga om utlåningen av talböcker skall TPB inrikta sin verksamhet på att fungera som lånecentral.Biblioteket svarar vidare förframställning av studielitteratur för högskolestuderande. TPB betalar också ut kompensation i vissa fallför kostnader på grund av kassettskatt. dring 1983/84 (därav lönekostnader) (- 20000) (+ 152 000) på grund av kassett- 1982/83:100 Bilaga 10 191 Utlåningen av talböckerfrån folkbiblioteken har ökat med . Förmedlade lån till folkbibliotekenutgör av TPB:s utlåning. En fortsatt utbyggnad avtalboksverksamheten ute i landet bedömsleda till ökad efterfrågan på TPB:s tjänster. Pris- och löneomräkning (+ 298000kr. Besparingen enligt huvudalternativet motsvarar ettbelopp om . En eventuell besparing bör tas ut på anslaget tillproduktionskostnader, där den minst menligt påverkar de centrala insatserna italboks-ochpunktskriftsförsörjningen. Beloppet motsvarar produktionskostnaderna för ca 40talbokstitlar med kopior eller ca 20 punktskriflstillar. Fr.o.m. den 1september 1982 kan medel utgå enligt förordningen (1982:789) om kompensation i vissa fall för kostnader på grund av kassettskatt. Kompensationenbetalas ut av TPB. Medel för kompensationen bör i enlighet med kulturutskottets uttalande(KrU 1981/82: 30 s. 49 f)anvisas förslagsvis (+4500000 kr. Efter regeringensbemyndigande: tillkallade dåvarande chefen förutbildningsdepartementet en kommitté' med uppdrag all bl.a. utarbeta förslag omorganisation av talboks- och punktskriftsförsörjningen som helhet i landet i ett mer långsiktigtperspektiv. Kommittén, som antognamnet talbokskommittén, överlämnade sUt slutbetänkande (SOU 1982:7) Talböcker -utgivning och spridning. En sammanfattningav betänkandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bUaga 10.14. Remissyttrandenöver betänkandet har avgetts av (SoS), (), handikappinstitutet, statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV),(), kungl. (KB), talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB), delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI), () efter hörande avstyrelsen för Tomtebodaskolan, ()efter hörande av rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för synskadade(RPH-SYN), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) efter hörande avhögskolan i , (), (), statens invandrarverk (), folkbiblioteksutredningen (U 1979: 17, Fb80), efter hö- ' för överiämnandet av betänkandet:kanslichefen , ordförande, organisationsdirekiören OlovHöglund, förbundsordföranden , departemenlssekreteraren ochbitr. 1982/83:100 Bilaga 10 192 rande av kommuner enligt förbundets bedömning.Landstingsförbundet efter hörande av landsting enligt förbundets bedömning.Landsorganisationen i (LO), (),Centralorganisationen /SR, Konstnäriiga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd(KLYS), . , (), (Btj), allmänna biblioteksförening (SAB),(), (), (), samt Bok-,(Bopako). Skrivelser har ävenkommit in från biblioteksnämnden i , kulturnämnderna iKarlskrona, och kommuner samt i och länslandsting, länsbiblioteken för , , , ,, , och samt . En sammanställning av remissvaren bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 10.15. har i ensärskild skrivelse till regeringen aktualiserat frågan om en samordning avTomtebodaskolans elevbibliotek med TPB som beslutade om (KrU1978/79:24, rskr 1978/79:234) i anledning av förslag i 1979 årsbudgetproposition (prop. 1978/79:100 bil. Kommittén har därvid lämnatförslag till formerna för en sådan samordning. Statens roll i talboks försörj ningen har lagts fast i fiera riksdagsbeslut, i första hand iställningstagandena (KrU 1976/77:44, rskr 1976/77:325) till propositionen1976/77:87 om insatser för handikappades kulturella verksamhet, i anledning avhandikapputredningens förslag, och i samband med förstatligandet av SRF:sbibliotek (prop. 1978/79: 100 bil. 12, KrU 1978/79:24, rskr 1978/79: 234). 1nämnda propositioner uttalas att man borde sträva efter att i så storutsträckning som möjligt låta de lokala biblioteken svara för kontakten medtalbokslåntagarna. Den naturliga rollen för SRF:s bibliotek (numera TPB) bordevara att fungera som lånecentral och depositionsbibliotek. Talbokskommitténredovisar i sitt betänkande att den snabba utvecklingen på talboksområdeti hög grad har följt den av statsmakterna eftersträvade inriktningen. Dettapositiva resultat får enligt min mening i betydande utsträckning tillskrivasdet samförstånd som i fråga om ansvarsfördelning råder mellan de olika parterna- såväl stat, landsting och kommuner som handikapporganisationer och övriga påtalboksområdet verksamma organ. Ansvarsfördelningen i talboksförsörjningenmellan central, regional och lokal nivå följer de kulturpolitiska Prop.1982/83:100 Bilaga 10 193 beslut (prop. 1974:28, KrU 1974: 15, rskr 1974:248) fastlagda principerna. Folkbibliotekens engagemang i talboksverksamhetenär också ett uttryck för den integrering och normalisering av insatserna förhandikappade som eftersträvas inom handikappolitiken. Talbokskommitlénsöverväganden och förslag utgörs i stor utsträckning av rekommendationer i frågaom bl. a. en närmare arbetsfördelning mellan bibliotek på olika nivåerbeträffande beständsuppbyggnad och låneverksamhet, modeller för regionalplanering och samverkan, arbetsformer för urval, framställning och spridning avtalböcker samt informations- och rådgivningsinsatser. Remissinstanserna ställersig i stort sett enhälligt bakom kommitténs redovisning av talboks- och punktskriftsförsörjningeni landet och ansluter sig i huvudsak också till de utvecklingslinjer för denframtida verksamheten som kommittén förordar. De förslag ochrekommendationer som kommittén i dessa frågor har presenterat bygger i alltväsentligt på de grundläggande kultur- och handi-kappolitiskaställningstaganden som jag har nämnt och utgör i sin framställning avkonkreta arbetsformer och tekniska lösningar ett värdefullt underlag för detfortsatta utvecklingsarbetet inom berörda myndigheter och organ. Jag delardärvid Svenska kommunförbundets och uppfattning attkommitténs förslag får ses som allmänna riktlinjer som måste anpassas tillolika lokala och regionala förutsättningar när det gäller arbetsformer ochansvarsfördelning mellan lokala folkbibliotek och länsbibliotek. Någraytteriigare ställningstaganden från regering och riksdag fordras enligt minmening inte i anledning av kommitténs rekommendationer. har på några punkter lagt framförslag som berör mer grundläggande principer för talboksförsörjningenoch/eller inriktningen och omfattningen av de statliga insatserna på området. 1del följande skall jag i huvudsak behandla sådana frågor. Som en väsentligutgångspunkt för sina överväganden och förslag konstaterar kommittén att en utgivning och marknadsföring av litteraturi form av fonogram genom bokförlagens försorg och på dessasekonomiska ansvar inte är realistisk . Enligt kommitténbör dock en kommersiell utgivning av talfonogram vara möjlig förlitteratur som utkommer i stora upplagor. SRF för fram mer långtgående krav,nämligen att samtliga nyutkomna böcker skall vara tillgängliga i kassettform. För egen del anser jagatt det ankommer på bokbranschen att bedöma de ekonomiska förutsättningarna fören i och för sig önskvärd utgivning och försäljning av talfonogram. Statensinsatser för synskadades och andra läshandikappades försörjning med litteraturbör enligt min mening t. v. inriktas på den redan etablerade biblioteksverksamhetenmed talböcker. har intenärmare behandlat frågan om ansvaret för 13 1982/83 1 samt. 1982/83:100 Bilaga 10 194 framställningav visst material frän t.ex. statliga myndigheter.Enligt min mening är det önskvärt attmyndigheterna i så stor utsträckningsom det inom ramen för tillgängliga egna medel är möjligt ser till att deras tryckta informationsmaterial m. m. görstillgängligt även i talboksform.Kostnaderna härför bör således inte belasta TPB:s produk-fionskostnadsanslag ominte TPB finner särskilda skäl för detta. Framställningen ochutlåningen av talböcker sker f.n. med stöd av bestämmelser i lagen (1960:729) om upphovsrätt fill litterära ochkonstnärliga verk och en därtill hörande tillämpningsförordning (1961:342)samt ett avtal mellan staten och upphovsrättsinnehavarna. Rätten attlåna talböcker tillkommer synskadade, vissarörelsehindrade och andra angivna grupperav handikappade. Flera remissinstanser uttalar sig för en betydande utvidgning av rätten att låna talböcker. SoS, SHR, SIL, , m. fl. finner det motiverat att envar som har behovav talböcker borde kunna få lånadem, t.ex. invandrare, analfabeter,tillfälligt sjuka och personer medlässvårigheter. och föreslår attnuvarande reglering avlöses av ett system med avtalslicenser som innebär att någon inskränkning av lånerätten intebehöver förekomma. Jag anser i likhetmed kommittén att frågan om en utvidgning av lånerätten i första handär en resursfråga. Eftersom antalet boktitlar som framställs somtalböcker och även kopiebestånden kommer att varaförhållandevis begränsade och talbokshanteringen kostnadskrävande bör rätten att låna talböcker t.v. förbehållas de grupper som har denna rätt på grund av sitt handikapp.Nuvarande regler bör således inte ändras f.n.