prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Anledningen är att undersiäll-ningsskyldigheteninle kan anses innebära någon effektiv tillsyn över alt de kyrkliga kommunernainte på kan skjuta kostnader framför sig- Dekyrkliga kommunernas frihet alt avsätta medel till fonder är redan i dagslägetmycket stor. Utredningen har därför inte funnit skäl att behålla den statligakontrollen över fonderingar. Enligt förslaget blir det tillåtet att avsättamedel till kapitalfonder och driftfonder. Fondmedel får tas i anspråk för annatändamål än del som fonden avser endast genom beslul i samband med att budgetenfastställs. Det beslutande organet har vid delta tillfälle den samladeöverblicken över resurser och medelsbehov. Medel ur kapitalfond får las ianspråk för driftändamål endasi om regeringen medger det. Denstatliga kontrollen genom underställningsprövning av de kyrkliga kommunernasupplåning och borgensåtaganden förslås bli slopad. Kontrollen över de kyrkligakommunernas beslut bör i stället ske på annat sätt inom den kyrkokommunalaorganisationen. Utredningen föreslår vidare ett förbud mot alt upplåta panträtti kyrkokommunal egendom. Denna innebär atl en redan tillämpad princip lagfästs. Prop.1982/83:19 232 Reglernaom tidpunkten då räkenskaperna skall vara avslutade förenklas någol. Detbeslutande organet bestämmer när kyrkorådet skall ha avslutat räkenskaperna.Kyrkorådet bestämmer när andra nämnder skall avlämna redovisning för sinmedelsförvaltning. gemensamt kyrkoråd skall avlämna redovisning till deolika församlingarna före . Föratt öka revisionens effektivitet och stärka revisorernas ställning föreslås enenhetlig treårig mandatperiod för revisorerna. S. k. delad revision, dvs.granskning av viss eller vissa nämnders verksamhet, blir uttryckligen tillåten.Även revisorer som utses för granskning av viss eiler vissa nämnders verksamhetskall väljas . Omval av revisorer bör ske på motsvarande sätt som ifråga om kyrkoråd och övriga nämnder. särskild bestämmelse föresläs att revisorerna själva skall utöva denförvaltning som har samband med uppdraget, om det beslutande organet intebestämmer något annat. Beslut som revisorerna fattar angående förvaltningenskall tas upp i protokoll. Tidenför alt behandla frågan om ansvarsfrihet föriängs till utgången av året efterdet år revisionen avser. Det beslutande organet kan meddela närmareföreskrifter om revisionen. Nyabestämmelser förslås om utdebiteringsgrund. Skattesatsen för församlingsskattskall, liksom tidigare, beräknas enligt de gmnder som anges i lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt m. m. Vidare anges att den skattesats som har beslämts för ett visst årskall tillämpas vid fastställandet av dels sådan församlingsskatt som ingår ipreliminär skatt för inkomst under detta år, dels sådan församlingsskatt somingår i slutlig skatt på grund av del följande årets taxering. Om någon annanskattesats slutligt har fastställts än den som har bestämis tidigare skall denförsamlingsskatt som ingår i den preliminära skatten utgå efter den tidigarebestämda skattesatsen. Den församlingsskatt som ingår i den slutliga skallenskall däremot ulgå efter den skattesats som har bestämts i samband med attbudgeten fastställdes. 1fråga om utbetalning av skatt hänvisas lill lag om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt. De nuvarande bestämmelserna i 84 § första -tredje styckena LFS föreslås bli överflyttade lill denna lag. Samtidigtföreslås den ändringen att församlingsskatten skall betalas ul direkt lill dekyrkliga kommunerna ulan omväg över de borgeriiga kommunerna. Enligtförslaget till ny församlingsstyrelselag slopas underställningsskyldighetenenligt 71 och 74 §§ LFS. Vidare föreslår utredningen att underställ- 1982/83:19 233 ningskontrollenöver de s. k. flerårsanslagen slopas. Av detta följer att den nya lagen inleskall innehålla några motsvarigheter till reglerna om underställda beslut i 87och 88 §§ LFS. Besvärsreglernai LFS har ändrats . De stämmer därefter i huvudsak överens med KL;sregler. I fråga om rättelse av ett verkställt beslut föreslås en regel om attkyrkofullmäktige eller kyrkostämman skall föranstalta om rättelse avverkställigheten i den mån del är möjligl. Förslagenberäknas medföra vissa kostnadsökningar på grund av de principiellaöverväganden som utredningen gjort och som har motsvarighet ikommunallagsreformen. Sålunda torde ökade kostnader uppslå i samband med attdel representativa systemet i församlingarna utökas. Vidare kan ökade kostnaderuppstå på grund av de nya bestämmelserna om rätt till ledighet och utvidgademöjligheter att bevilja ersättning åt kyrkokommunala förtroendemän. Utredningensförslag bör även kunna leda lill besparingar. Detta torde bl. a. bli följden avförslaget att församlingsskatten i fortsättningen skall betalas ut direkt tillkyrkokommunerna i stället för att medlen skall gå via de borgerliga kommunerna.Även andra förslag om förenklingar kan medföra besparingar. 1982/83:19 234 I §Denna lag gäller för de territoriella församlingarna i riket. Lagengäller i tillämpliga delar för icke-territoriell församling. Om en sådanförsamling beslutar det tillämpas dock den ordning som förut gällt. 2§En församling får .själv vårda sina angelägenheter. Medförsamlingsangelägenheter avses frågor om 1. att anskaffa och vårda kyrka, begravningsplats,församlingshus, tjänstebostäder och annan för kyrkligt ändamål avsedd egendom, 2. åtgärder för att främja gudstjänstliv och kyrkligförkunnelse i övrigt samt verksamhet bland barn och ungdom, äldre,sjuka och andra, som behöver omvårdnad, samt 3. avlöningsförmåneråt präst, kyrkomusiker och annan personal. Om vissa församlingsangelägenheter finns särskilda bestämmelser. Borgerlig kommun skall anskaffa eller vårda begravningsplats, om re geringen beslutar det. 3 §Om två eller flera församlingar bildar ett pastorat skall de, om regeringen inte bestämmer annat, utgöra en kyrklig samtlillighet som handhar de an gelägenheter som enligt lag och författning ankommer på pastoratet. Ensådan samlallighet får även handha annan ekonomisk församlingsangelägenhet, omregeringen beslutar det. Sådant beslut får meddelas endast om försainlingarnahar samtyckt till det eller beslutet är påkallat av allmänt behov. Församlingarfår även annars bilda kyrklig samrällighet för att handha en eller fleraekonomiska församlingsangelägenheter, om regeringen beslutar det. Sådant beslutfår meddelas endast under förutsättning som anges i andra stycket. 4 §1 skall de territoriella församlingarna utgöra en kyrklig sam lallighet med uppgift att handha de angelägenheter som anges i denna pa ragraf. Prop.1982/83:19 235 Siimliilligheienskall handlägga frågor on-) 1. kostnaderna för kontanta avlöningsförmåner åtpriistcr och kyrkomusiker, 2. vården om egendom, som iir avsedd lor att täck;i deunder 1. angivna kostnaderna, samt 3. den allmänna kyrkoavgiften. Siimfiillighetenfår bevilja församling anslag inotsvarande högst kostnaderna för kontantaavlöningsförmåner åt annan personal an präster och kyrkomusiker samt fyrafemtedelar av kostnaderna lÖr att anskaffa och vårda .kyrka, församlingshus.p;istorsexpedition och tjänsteboståder med vad därtill hör. Samfällighetenfår handha annan ekonomisk fråga, om den iir gemensam för samtligaförsamlingar. Påuppdrag av församling får samlalligheten även med bindande verkan förförsamlingen genom kollektiviivt;il eller på annat siitt enhetligt regleraanställningsvillkoren för de arbetstagare i församlingens tjänst vars villkorstatlig myndighet inte skall faststiilki. Sarnfälligheien får förbehålla sigsådan rätt, då den beviljar församling anslag som sk;ill tiickaavlöningskosinader. 5§I skall de territoriella församlingarna utgöra en kyrklig samrällighetmed uppgift atl handha alla ekonomiska församlingsangelägenheter. 6§ En församlings beslutanderätt utövas av kyrkofullmäktige eller på kyrkostämma. Förvaltningoch verkställighet ankommer på kyrkorådet och övriga nämnder. Nämndernabereder iiven ärenden som skall avgöras av fullmäktige eller stämman. För sådanuppgift kan tillsättas särskild beredning beslående av en eller flera personer. Fullmäktigeeller stämman får uppdra åt kyrkorådet eller annan nämnd atl i fullmäktigeseller stämmans ställe fatta beslut i viss grupp av ärenden i den män annat inteföljer av lag eller annan författning. Sädanl uppdrag får inte avse ärenden somär av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt. 7§1 församling med över 500 röst berättigade invånare skall beslutanderättenutövas av kyrkofullmäktige. Detta skall dock inte gälla församling, som ingår iden kyrkliga samfiilligheten i , samt, om regeringen har beslutat det,inte heller annan församling, som ingår i annan kyrklig samfäUighet än somavses i 3 >; första stycket. Omantalet röstberättigade invånare i en församling, som enligt första stycket harkyrkofullmäktige, har nedgått till 500 eller därunder, skall beslutanderättenforifarande utövas av kyrkofullmäktige, om fullmäktige inte beslutar annat. Enförsamling med 500 röstberättigade invånare eller därunder får uppdrabeslutanderätten åt kyrkofullmäktige. Förslag om att upphäva sådant beslul fårinle väckas i kyrkofullmäktige förrän har förflutit sedan fullmäktigebörjade sin tjänstgöring. Om förslaget godkänns, skall det tillämpas frånutgången av det år, då allmänna fullmäktigval förrättas nästa gång. Länsstyrelsenoch skall genast underrättas om beslut om att införa eller avskaffakyrkofullmäktige. 1982/83:19 236 8§I en kyrklig samfäUighet som handhar alla ekonomiska församlingsangelägenheterutövas beslutanderätten av samrällighetens kyrkofullmäktige. I annan kyrkligsamfållighet utövas beslutanderätten av församlingsdelegerade. Förvaltningoch verkställighet i en samfäUighet ankommer på kyrkorådet och övriga nämnder.Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige ellerdelegerade. Bestämmelserna i 6 § andra och tredje styckena om beredning och omuppdrag alt i fullmäktiges eller kyrkostämmans ställe fatta beslut i vissafrågor lillämpas även i samfäUighet. 9 §1 samband med beslut om att bilda en kyrklig samfäUighet kan regeringen föreskriva, att beslutanderätten i samfälligheten skall utövas av indelnings delegerade till dess indelningsändringen träder i kraft. Om sådana delegerade finns särskilda bestämmelser. 10 §Regeringen kan meddela särskilda föreskrifterom tillämpning av denna lag med avseende på kyrklig samfållighet eller beträffande handläggning av ärenden, som är gemensamma för två eller liera församlingar, vilka inte utgör kyrklig samfållighet. 1 §Kyrkofullmäktige beslutar hur många ledamöter i fullmäktige som skall utses. Antalet skall bestämmas till ett udda lal och till minst 15i församling med 5 000 röstberättigade invånare eller därunder, 19 iförsamling med över 5 000 till och med 10 000 röstberättigade invånare, 25i församling med över 10 000 röstberättigade invånare. 1församling i Slockholm skall antalet ledamöter i fullmäktige bestämmas till ettudda tal och lill minst 15i församling med 10 000 röstberättigade invånare eller därunder, 19 iförsamling med över 10 000 till och med 20 000 röstberättigade invånare, 25 iförsamling med över 20 000 till och med 40 000 röstberättigade invånare, 29i församling med över 40 000 röstberättigade invånare. Kyrkostämmanskall besluta om antalet ledamöter i fullmäktige, då fullmäktige skall utsesförsta gången. Vidtillämpningen av första och andra styckena skall som röstberättigad anses densom har upptagits i gällande röstlängd. skall genast underrättasom beslut om ändring av antalet ledamöter i fullmäktige. Sådant beslul skalltillämpas först när val i hela riket av fullmäktige förrättas nästa gång. 2 §För ledamöterna i kyrkofullmäktige får utses suppleanter. Fullmäktige bestämmer det antal suppleanter som skall ligga till grund för tillämpningen av bestämmelserna i 48 S lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval om ut- Prop.1982/83:19 237 Antalet skall utgöra viss andel, dock högst hälften, av detantal platser som varje parti erhåller i församlingen. Om därvid uppkommerbrutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. skallgenast underrättas om fullmäktiges beslul. Beslutenligt första stycket fattas av kyrkostämman, när kyrkofullmäktige skall utsesförsta gången. 3 §Rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige har den som är kyrkobokförd i församlingen, är medlem av och som har uppnått ålder senast på valdagen. Den som är omyndigförklarad av domstol har dock inte rösträtt. Den som inte iir svensk medborgare har rösträtt endast om han har varit kyrkobokförd i riket de tre åren närmast före valåret. Varje röstberättigad har en röst. Densom är kyrkobokförd i icke-territoriell församling har inte rösträtt vid val avledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige i annan församling. Frågahuruvida rösträtt enligt första och andra styckena föreligger avgörs pågrundval av en före valet upprättad röstlängd. Samma röstlängd som vid valenligt vallagen (1972:620) gäller till efterrättelse. 4 § Ledamöter ochsuppleanter i kyrkofullmäktige väljs bland dem som uppfyllervillkoren för rösträtt enligt 3 § första och andra styckena. Landshövding,länsöverdirektör, avdelningschef vid länsstyrelse och biskop är inte valbaratill ledamot eller suppleant. Den som är anställd hos församlingen och som iegenskap av föredragande hos kyrkorådet eller på grund av andra uppgifter somhör till tjänsten har den ledande ställningen bland församlingens tjänstemän ärinte heller valbar. Församlingspräst är dock valbar. Omledamot eller suppleant upphör att vara valbar, förfaller hans uppdrag genast.Fullmäktige skall befria ledamot eller suppleant från hans uppdrag, om han villavgå och särskilda skäl inte talar emot det. 5 § Ledamot och suppleant i kyrkofullmäktige eller beredning har rätttill den ledighet från anställning som behövs för uppdraget. 6 § Ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige väljs räknatfrån och med året då valet har skett. 1 det fall eltval sker första gången och valet inte äger rum , då allmänna val avfullmäktige förrättas, skall valet dock inte avse än till utgångenav det år, då sådana allmänna val skall äga rum nästa gång. 7§1 lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval fmns bestämmelser om 1. kyrklig samfällighets indelning i valkretsar ochförsamlings indelning i valdistrikt, 2. valdag, röstlängd, vals förrättande och avslutandesamt 3. förfarandet när ledamot i fullmäktige har avgåttföre den bestämda tjänstgöringstidens utgång och när suppleant för ledamot harinträtt som ledamot i fullmäktige eller av annan anledning har avgått somsuppleant. Prop.1982/83:19 238 8§ Kyrkofullmäktige väljer för den tid som fullmiiktigebestämmer bland sina ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande.Till dess valen har förrättats, utövas ordförandeskapet av den som har varitledamot längst tid. Om ivå eller flera har varit ledamöter , har denäldste av dem företräde. Om varken ordföranden eller vice ordförande kan närvaravid sammanträde, utser fullmäktige annan ledamot att för tilirället föraordet. 9§ Kyrkofullniiiktige sammanträder enligt den ordning somfullmäktige bestiinimer med iakttagande av föreskrifterna i andra stycket samii 6 kap. 4 S och 7 kap. 6 ! ; om lid för handliiggning av vissa ärenden.Sammantriide skall även hållas, när kyrkorådet eller minst en tredjedel avfullmäktiges ledamöter begär del eller ordföranden anser att det behövs. Vid sammanträde före december månads utgång förrättas valtill de befattningar inom församlingen som blir lediga vid årels slut. År dåval i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall valen förrättas av de nyvaldafullmäktige. Dessa förriitiar även andra val. som ankommer på fullmäktige ochavser tid efter utgången av det nämnda året. 10 § Kungörelse om sammanyäde med kyrkofullmäkiigeuitardas av ord föranden. Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och plats för sam manträdet samt om de iirenden som skall behandlas. Då sammanträde skall hållas första gången, sedan beslutanderätten uppdragits åt fullmäktige, ut färdas kungörelsen av den senast valde ordföranden i kyrkostämman. Kungörelsen skall minsl före sammanträdesdagenanslås på torsamlingens anslagstavla och inom samma lid siindas med postentill varje ledamot och suppleant i fullmiiktige. Uppgift om tid och plats för sarnmanträde sami, omfullmäktige har bestämt del, uppgift om de ärenden .som skall behandlas skallminst före sammantriidesdagen införas i en eller flera ortstidningar.Vid sammanträde före december månads uigåtig avgörs för följande kalenderår ivilken eller vilka tidningar sådant tillkännagivande skall införas. Därvid börväljas tidningar som genom spridning inom olika grupper av församlingsbornabringar tillkännagivandet till de flestas kännedom. Om förslag om att tillkännagivandetskall införas i annan ortstidning får minst en tredjedel av rösterna, skalltillkännagivandel införas också i denna tidning. Om ärende fordrar så skyndsam handläggning alt kungörandei den ordning som föreskrivs i andra och tredje styckena inte hinns med, skallkungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen före sammanträdesdagenoch sändas med posten lill varje ledamot och suppleant i fullmäktige så tidigtalt den kan antas komma honom lill hända inom sanima lid. 11 § Om ledamot i kyrkofullmäktige är hindrad att inställasig till sam manträde eller att vidare delta i sammanträde, inträder i hans ställe den suppleant som enligt den mellan suppleanterna bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra. Vad som har sagts om ledamot gäller även suppleant, som har kallals au tjänstgöra eller som tjänstgör i stället för ledamot. Prop.1982/83:19 239 Ledamotsom inställer sig under pågående sammanträde eller till fortsatt sammanträde,har räll alt tjänstgöra även om suppleant har inträtt i hans ställe. Dock fårinte ledamot, som har avbrutit tjänstgöringen vid sammanträde på grund avannat hinder än jäv, därefter undersamma dag tjänstgöra vid sammanträdet. Suppleantsom hur börjat tjänstgöra med slöd av första slyckei har företräde framförannan suppleant, även om denne står i tur att tjänstgöra enligl den mellansuppleanterna bestämda ordningen. Suppleant, som på grund av att han är jävig ivisst ärende avbryter tjänstgöringen vid sammanträde, får åter tjänstgörasedan ärendet har handlagts. Omsamtliga suppleanter för ledamot i fullmäktige är hindrade alt insliilla siglill sammanträde eller atl vidare della i sammanträde, inträder i ledamotensställe den suppleant som enligt den mellan suppleanterna bestämda ordningenstår i tur au tjänstgöra lor den ledamot som har erhållit den förslå platsenför partiet i valkretsen. Om sådan suppleant inle kan tjänstgöra, inträder densuppleant som slår i tur att tjänstgöra för den ledamot som har erhållit denandra platsen för partiet i valkretsen och så vidare efter samma grund. Ompartiets samtliga suppleanter i valkretsen iir hindrade att inställa sig tillsammanträde eller all vidare delta i sammanträde, inträder suppleant som harutsetts för partiet i annan valkrets efter den grund som har sagts. Därvidhar suppleant, som har utsetts i valkrets där partiets röstetal är högst,företräde. 12 §Kyrkofullmäktige får handlägga ärende endast om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. Fullmäktige kan dock föreskriva att interpel lation och fråga får besvaras även om antalet närvarande är lägre än vad som har sagts. Omnärvarande ledamot enligt 13 § eller 7 kap. 2 S på grund av jäv är hindrad altdelta i handläggnirigen av visst ärende får fullmäktige handlägga detta, ävenom antalet deltagande på grund av hindret inte uppgår till vad som föreskrivs iförsta stycket. 13 §Ledamot i kyrkofullmäktige får inte delta i handläggning av ärende som personligen rör honom själv eller hans make, föräldrar, barn eller syskon ellerannan honom närstående. Bestämmelser om jäv i samband med revision finns i 7 kap. 2 >;. 14§ Varje ledamot i kyrkofullmäktige haren röst. Rätt att della i fullmäktigesöverläggningar men inte i besluten har även 1. ordföranden eller vice ordförande i kyrkorådet samtkyrkoherden, 2. ordföranden eller vice ordförande i annan nämndeller beredning vid handläggning av ärende som har berells av nämnden ellerberedningen och vid besvarande av interpellation som har framställts tillordföranden i närnn-den eller beredningen, 3. ledamot i kyrkorådet vid besvarande avinterpellation som enligt 24 S tredje stycket har överlämnats lor att besvarasav honom, 4. revisor hos församlingen vid behandling avrevisionsberättelsen för den verksamhel som hans uppdrag avser. Prop.1982/83:19 240 5. sådan ijänsieman hos församlingen som avses i 4 §andra stycket andra meningen saml 6. i den mån fullmäktige har beslutat det, ledamoteller suppleant i kyrkorådet, annan nämnd eller beredning. Fullmäktigefår kalla tjänsteman hos församlingen eller särskild sakkunnig för att meddelaupplysningar vid sammanträde. 15 §Kyrkorullmäktige skall besluta i ärende som har väckts av 1. kyrkorådet eller annan nämnd, om annat inte ärföreskrivet i lag, 2. ledamot genom motion, 3. regeringen, central förvaltningsmyndighet,eller , 4. revisorerna, om ärendet avser förvaltning som harsamband med revisionsuppdraget, eller 5. beredning, om fullmäktige har föreskrivit det. 16 §Ärende, vari kyrkofullmäktige skall besluta, skall beredas av den nämnd eller beredning dit ärendet efter sin beskaffenhet hör eller av en beredning som fullmäktige särskilt har utsett för ändamålet. Omärende har beretts av annan än den nämnd eller beredning dit ärendet efter sinbeskaffenhet hör, skall nämnden eller beredningen få tillfälle att avge yttrandei ärendet innan det avgörs. skall alltid få tillfälle att yttra sigi ärende som har beretts av annan än rådet. Valfår förrättas utan föregående beredning. Ärende som avser ändring av antaletledamöter eller suppleanter i kyrkorådet eller annan nämnd eller avsägelse frånuppdrag som ledamot eller suppleant i fullmäktige, i rådet eller i annan nämndeller som revisor eller revisorssuppleant behöver inte heller beredas. 17 § Motion bör beredas så, att kyrkofullmäktige kan fatta beslut med anledningav motionen vid sammanträde som hålls från det att motionen harväckts. Om beredningen inte kan avslutas inom sådan tid, skall detta och vadsom har framkommit vid beredningen anmälas till fullmäktige vid sammanträdeinom angivna tid. Fullmäktige får vid behandling av sådan anmälan avskrivamotionen från vidare handläggning. 18 § Kyrkofullmäktige får besluta atl som ett led i beredningen av ettärende som tillhör fullmäktiges handläggning skall inhämtas synpunkter frånröstberättigade i församlingen. Detta kan ske genom omröstning, opinionsundersökningeller liknande förfarande. Därvid får valnämnden i kommunen anlitas, omnämndens verksamhet i övrigt inle hindras därigenom. En församling får dockanlita valnämnd endast om kommunfullmäktige beslutar det. Kommunen har räll attfå ersättning för de kostnader som föranleds av att en församling anlitarvalnämnden. 19 § Om ett sammanträde med kyrkofullmäktige inte kan slutföras på utsattdag, skall det fortsätta genast eller . Om sammanträdetskall fortsätta , bestämmer och tillkännager ordförandengenast tid och plats för det fortsatta sammanträdet. Prop.1982/83:19 241 Omforlsältande och avslutande av valförrättning, när val är proportionellt, finnsbeslämmelser i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inomlandsting och kommunfullmäktige m. m. 20 §Ärende skall bordläggas, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. För bordläggning i fråga om val eller av tidigare bordlagt ärende krävs beslut av kyrkofullmäktige med enkel majoritet. Ombordläggning beslutas bestämmer och tillkännager ordföranden innan sammanträdetavslutas till vilken dag ärendet skall uppskjutas. 21 §Ordföranden leder kyrkofullmäktiges sammanträden och föredrar ären dena. Ordföranden skall tillse att ärende avgörs endast om föreskrifterna i 10§ om kungörande och i 16§ om beredning har iakttagits i fråga om ärendet.