prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår därmed till avrundat 19 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Ersättning lillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m.m. för /84anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 43 Försäkring vid sjukdom, handikapp ochålderdom Under detta avsnittredovisas huvuddelen av den allmänna försäkringen, nämligen sjukförsäkring(inkl. tandvårdsförsäkring), folkpensionering och allmän tilläggspension (ATP).Här redovisas också de kompletterande förmånerna hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg samt,arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. (Föräldraförsäkringen redovisas under avsnitt C). Tillsammans skall dessaersättningssystem ge en allmän grundtrygghet och ett skydd mot inkomstbortfallvid sjukdom, handikapp och när man blir äldre. Utbyggnaden ocheffektiviseringen av detta ekonomiska trygghetssystem, som omfattar helabefolkningen, har skett successivt . Det är viktigt attslå vakt om detta grundläggande välfärdssystem inte minst i ekonomiskt kärvatider. Det är givetvisnödvändigt att i den svåra ekonomiska situation som befinner sig iförsöka begränsa kostnadsutvecklingen även inom socialförsäkringens område.Detta måste emellertid ske med stor varsamhet så att trygghetssystemetsuppbyggnad inte äventyras. Åtgärderna måste också få en fördelningspolitiskträttvis effekt. De tidigare borgerligaregeringarna genomförde en rad försämringar av ersättningsreglerna inompensions- och sjukförsäkringsområdet i syfte att minska kostnaderna. Bl.a.infördes försämringar av värdesäkringen av pensioner och andrabasbeloppsanknutna förmåner . Vidare beslöts att karensdagar ochsänkta kompensationsnivåer skulle införas i sjukförsäkringen fr.o.m. år 1983.Dessa försämringar av det sociala trygghetssystemet har upphävts genom attriksdagen har antagit förslagen i regeringens proposition (1982/83:55)om upphävande av beslutet om karensdagar, m.m. (SfU 13. rskr 101). Därmed kommer de tidigarebeslutade försämringarna inom sjukförsäkringen inte attgenomföras utan nuvarande ersättningsregler kvarstår oförändrade. Vidare kommervärdesäkringen av pensioner och andra förmåner att återknytas tillkonsumentprisindex fr.o.m. . Det basbelopp som används vidberäkningen av förmånerna kommer även fortsättningsvis att fastställas attgälla för kalenderår på grundval av prisutveckligen under föregående år. Föratt ge en viss kompensation för prisökningen görs en extra höjningav pensioner och motsvarande ersättningar . Det sker genomatt till det fastställda basbeloppet för läggs ett tilläggsbelopp på300 kr. vid beräkningen av pensionsförmåner och därmed jämförliga ersättningarfrån socialförsäkringssystemet. En ålderspensionär med folkpension och fulltpensionstillskott får därmed en extra pensionshöjning med . Tillsammans med kompensationen för prisökningarna blirpensionshöjningen fr.o.m. för denne pensionär . perår, dvs. 1982/83:100 Bilaga 7 44 De prisförändringar sotnföljer av devalveringen av den svenska kronan kommer att påverkabasbeloppet och därmed pensioner m.m. En förutsättning för att devalveringenskall få avsedd effekt är emellertid att olika grupper inte utverkarkompensation för de prisökningar på importvaror m.m. som devalveringen leder till. Företrädare för pensionärsorganisationernahar också förklarat som sin mening att pensionärerna är beredda att medverka isaneringen av ekonomi och göra samma uppoffringar som andra grupperförutsätts göra, nämligen avstå från kompensation för den del avprisstegringarna som föranleds av devalveringen. Avsikten är att en arbetsgruppskall närmare undersöka på vilket sätt devalveringseffekten skall neutraliserasfr.o.m. Utvecklingen av denallmänna försäkringens ekonomiska omfattning och relativa andel avsamhällsekonomin framgår av följande sammanställning. Den allmänna försäkringens andet avbruttonationalprodukten (BNP) och den privata konsumtionen. Omslutning inom allmän försäk- Försäkringen i % av BNP Transfereringar i % av privat I År 1960-1970 brutto före skatt, år 1980-1981netto efter skatt. De ersättningar som efterskatteavdrag.utgår från den allmänna försäk ringen motsvarar av den totala konsumtionen i landet och har således stor betydelse för hushållen;; ekonomi. Försäkringens ökande andel av folkhushållet beror främst på de successiva höjningarna av folkpensions beloppen, del ökande antalet pensionärer med ATP liksom den allmänna ökningen av såväl antalet som andelen pensionärer bland befolkningen. Även sjukförsäkringen med föräldr.iförsäkring och tandvårdsförsäkring har byggts ut betydligt under 1970-talei:. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Beräknade kostnader och finansiering förden allmänna försäkringen (inkl. föräldraförsäkring) samt fördelpensionsförsåkringen och arbetsskadeförsäkringen. Andel av kostnader i % Andel av löneunderiaget i'% Andel av kostnaderna i % Ersättningarna från denallmänna försäkringen är värdesäkrade genom anknytning till det basbelopp somfastställs på grundval av den allmänna prisutvecklingen underföregående år. Basbeloppet för är . och har för år 1983fastställts till . Som jag nämnt skall ett tilläggsbelopp av 300 kr.läggas till det fastställda basbeloppet vid beräkningen av pensionsförmåneroch därmed jämförliga ersättningar som skall betalas ut fr.o.m. den 1 januari1983. Bestämmelsen om detta finns i lagen-(1982:1232) om filläggsbelopp tillbasbeloppet vid beräkning av pensionsför- Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt fill dels sjukpenning vidsjukdom av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet (145 500 kr.år 1983), dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp,tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvård samt för sjukresor. Sjukförsäkringensersättningsregler för öppen sjukvård innebär att patienten vid läkarbesökbetalar en enhetlig avgift på högst . per besök i offentlig vård fr.o.m.den och vanligen . per besök hos privatpraktiserandeläkare. betalar sedan ersättning enligt fastställd taxa tillsjukvårdshuvudmannenrésp. Motsvarande ersättningsregler gäller ävenför sjukvårdande behandling som utförs av annan personal än läkare.Patientavgiften är där vid offentlig vård . per besök och . per besökhos privatpraktiserande sjukgyrhnast. Överläggningar skall skemed representanter för sjukvårdshuvudmännen om ersättningarna frånsjukförsäkringen till de offentliga sjukvårdshuvud- 1982/83:100 Bilaga 7 46 Avsikten äratt resultaten från dessa överläggningar skall redovisas för undervåren 1983. För läkemedel betalarpatienten halva kostnaden utöver ett karensbelopp på , dock högst 40 kr.för varje läkemedelsinköp. Kostnaderna därutöver betalas direkt från sjukförsäkringen. har ien särskild rapport redovisat resultatet av en granskning avriksförsäkringsverkets och uppföljning och utvärdering avläkemedelskostnaderna. har därvid tagit upp vissa frågorsom har samband med förskrivningsreglerna för läkemedel. Riksförsäkringsverketoch , som har yttrat sig med anledning av rapporten, avses få iuppdrag att redovisa de åtgärder som myndigheterna har vidtagit eller avser attvidta på området. För personer med stortbehov av sjukvård och läkemedel finns ett högkostnadsskydd. Skyddet gäller förlakar- och tandläkarordinerade läkemedel samt för läkarvård och sjukvårdandebehandling i privat och offentlig öppen vård. Det innebär i princip att enperson blir befriad från ytterligare kostnader för läkemedel och vårdbesök närhan har betalat avgift för 15 inköp eller vårdbesök. Befrielsen gäller under entolvmånadersperiod räknat från första inköpet eller besöket. För barnfamiljergäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj fårläggas samman. När en försäkrad vårdaspå sjukhus betalar sjukförsäkringen en vårdavgift till sjukvårdshuvudmannen med45 kr. För som den försäkrade vårdas på sjukhus görssamtidigt avdrag från hans sjukpenning. per dag, dockhögst en tredjedel av den utgående sjukpenningens bruttobelopp. Sjukförsäkringeiiinnefattar också den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattar allaförsäkrade fr.o.m. . Barn och ungdomar har rätttill avgiftsfri tandvård genom landstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringenersätter kostnaderna för tandvård enligt tandvårdstaxan upp till 2 500kr. och för kostnader däröver. tandvårdsutredninghar avlämnat två betänkanden. 1 sitt huvudbetänkande (SOU 1982:4)Tandvården , redovisar utredningen förslag till den meralångsiktiga utvecklingen på tandvårdsområdet. Utredningens slutbetänkande (SOU1982:50) Reviderad tandvårdstaxa, innehåller förslag till en revideradtandvårdstaxa samt bedömningar av de ekonomiska konsekvenserna av de förslagsom läggs fram i huvudbetänkandet. De båda belänkandena remissbehandlas f.n.Avsikten är att en proposition med förslag om tandvårdens ochtandvårdsförsäkringens framtida utformning skall läggas fram till . Kostnaderna försjukförsäkringen (exkl. föräldraförsäkringen) beräknas för till 26 655milj. Kostnadsutvecklingen framgår av följande sammanställning (milj.kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Socialdepiartementet I följande tabell belysesutvecklingen av antalet sjukdagar, sjukfallsfrek-vens m.m. 1,37. Antalet sjukdagar somersätts av sjukförsäkringen påverkades givetvis av att karensdagarna togs bortår 1967. Antalet ersatta sjukdagar var därefter i stort sett oförändrat till år1974, då antalet genomsnittligt ersatta sjukdagar ökade . Sedanår 1976 har antalet ersatta dagar minskat från i genomsnitt 22,9 till 18,3dagar . En minskning av det genomsnittliga antalet ersatta sjukdagar med endag motsvarar en kostnadsminskning för sjukförsäkringen med totalt 700 milj.kr. Som framgår av tabellenhar sjukfallsfrekvensen, dvs. det genomsnittliga antalet sjukfall perförsäkrad, ökat t.o.m. för att därefter stagnera och minska något.Samtidigt har det genomsnittliga antalet ersatta dagar per sjukfall blivitlägre. Av följande tabellframgår hur andelen sjukdagar resp. sjukfall fördelar sig på sjukfall av olikalängd . De långa sjukfallen svarar för av antaletsjukdagar men endast för av antalet sjukfall. För de korta sjukfallenär förhållandet det omvända. Vidare kan utläsas att de korta sjukfallens andelökar. 1982/83:100 Bilaga 7 48 ,\ndel av Sjukfallsstatistikenvisar på stora regionala skillnader. Således har de tre storstadsområdenamarkant högre antal ersatta sjukdagar per försäkrad och antal sjukfall perförsäkrad. Antalet ersatta sjukdagar per försäkrad var 22,4 förStockholms län, 25,8 för och 23,2 för jämfört med 15,6 förSkaraborgs län och 16,0 för . Riksgenomsnittet var 19,6 sjukdagarper försäkrad. Antalet sjukfall per försäkrad var 1,85 för , 1,68 förGöteborg och 1,62 för jämfört med 1,20 för och 1,21 förHallands och län. Medeltalet för riket var 1,47 sjukfall perförsäkrad. hargenomfört en förvaltningsrevision av tillsyn avförsäkringskassornas arbete med långa sjukfall. I en särskild rapport harriksrevisionsverket redovisat resultatet av sin revision och olika förslag tillrationaliseringar vid hantering av långa sjukfall. Rapporten behandlas f.n.inom .. Sjukförsäkringenfinansieras till av statsbidrag och till av socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenföretagare. Socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen utgör fr. o. m. av löneunderiaget. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Antalet folkpensionäreroch kostnaderna för folkpensionerna fraingår av följande sammanställning. stöd till pensionärer. ' Här redovisas ävenvårdbidrag och barntillägg. - Redovisas separat p.g.a. pensionsålderssänkningen . Folkpensionskoslnader, milj. kr. Den första tabellen visaratt antalet personer med olika förmåner inom folkpensionssystemet har ökatsuccessivt . Orsaken härtill är främst ökningen avantalet äldre i befolkningen. Andelen personer av hela befolkningenvar och har därefter successivt 4 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 50 ökat till och äi f.n. Denna utveckling ikombination med sänkningen av den allmänna pensionsåldern har bl.a.inneburit att antalet ålderspensionärer nära nog fördubblats under de tvåsenaste decennierna. Även andra reformer inom folkpensioneringen har bidragittill utvecklingen, t.ex. vidgade möjligheter för vissa äldre att fåförtidspension. Det ökade antalet äldrepersoner har medfört kraftigt ökade pensionskostnader. Kostnadsökningenorsakas också av förmånernas anknytning till basbeloppet och därmedanpa;>sning till förändringarna avpenningvärdet. Vidare har de årliga standardförbättringarna i form av höjdapensionstillskott medfört en ökad kostnad. Av det totala antaletfolkpensionärer beräknas 850 000 eller ha helt eller reduceratpensionstillskott. Fr.o.m. januari 1983uppgår folkpensionens årsbelopp - inklusive helt pensionstillskott menexkliisive kommunalt bostadstillägg-till . för ensam ålderspensionäroch till . för ett pensionärspar. Motsvarande årsbelopp för en ensamförtidspensionär uppgår till . Anslagsbehovet förfolkpensioner under /84 beräknas till 40 840 milj. kr. Folkpensionskostnadernafinansieras delvis genom en socialförsäkringsavgift som betalas avarbetsgivare och egenföretagare. Denna folkpensionsavgift är av löneunderlaget. Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas vidnämnda avgiftsuttag täcka av statens kostnader för folkpensioneringenår . har isitt slutbetänkande (SOU 1981:61-62) lagt fram förslag omefterlevandepensioneringens framtida utformning. Förslaget innebär bl.a. attnuvarande ärkepensionering ersätts av en tidsbegränsad efterlevandepension tillvuxna., lika för män och kvinnor. Denna föreslås kunna utgå dels som ettomställningsbidrag efter dödsfallet, dels som ettförsörjningsbidrag till efterlevande som har nedsatta möjligheter att försörjasig genom förvärvsarbete. Betänkandet harremissbehandlats och övervägs f.n. inom . Avsikten är attförslag om en reformering av efterlevandepensioneringen skall läggas fram i erproposition till . Kommunernabestämmersjälva om kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) skall utgåoch vilka grunder som skall gälla. Inkomstprövningsreglerna är dock fastlagdai lag. Samtliga kommuner har beslutat att KBT skall kunna utgå. KBTadministreras av och försäkringskassorna och betalas utsamtidigt ined folkpension. KBT utgår f.n. till 680 000 pensionärer. För att bl.a. minskaskillnaderna mellan olika kommuner i bostadstilläggens maximibelopp föreinkomstprövning och i syfte att uppnå en ökad Prop.1982/83:100 Bilaga 7 samordning mellan reglerna för KBT ochstatskoitimunalt bostadsbidrag infördes statsbidrag fillkommunernas kostnader för KBT. Fr.o.m. infördes en undrehyresgräns (karensbelopp) vid beräkningen statsbidraget till KBT. Det innebäratt statsbidrag för utgår undei förutsättning att kommunen svarar förminst av den del av den månatliga bostadskostnaden som ligger mellan 80kr. för ogift pensionär samt mellan . för makar.Kommunen erhåller statsbidrag av sina kostnader för KBT. Statsbidragskostnadernahar för beräknats fill 870 milj.kr. och för till 690 milj.kr.Kommunernas totala KBT-kostnader under resp. år har beräknats till 3 680 resp.3 520 milj.kr. Antalet ATP-pensionäreroch kostnadsutvecklingen framgår av följande sammanställningar. Redovisas separat p.g.a.pensionsålderssänkningen . Kostnaderna för A TP, milj.kr. 1982/83:100 Bilaga 7 52 ATP:s ålderspension utgör60 % av den pensionsgrundande inkomsten, räknat på medeltalet av denförsäkrades 15 bästa inkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomstberäknades första gången för . Enligt huvudregeln krävs 30 årsförvärvsarbete för full pension. Den årliga pensionsgrundande inkomstenberäknas på inkomster som ligger mellan 1 och 7,5 basbelopp. ATP-poäng för år1983 beräknas således på inkomster mellan och . Reglernaför pensionsålder m.m. överensstämmer med motsvarande regler inomfolkpensioneringen. Av de redovisade sammanställningarna framgår attATP-förmånerna successivt fått ökad betydelse. Antalet ATP-pensionärer ökarfortlöpande och utgjorde av samtliga pensionärer medmotsvarande förmåner från folkpensioneringen. Denna andel uppgår nu till . Av de f.n. drygt 1,4 milj. ålderspensionärerna och ca 315 000förtidspensionärerna med folkpension har ca 875 000 () resp. 240 000 ()också ATP-pension. Utvecklingen med ett ökat antal ATP-pensionärer fortsätter.Utöver denna ökning av andelen folkpensionärer med ATP sker det också enmarkant ökning av den genomsnittliga ATP-pensionens storlek genom att denytillkommande pensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. ATP finansieras genomavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. beräknasATP-avgiften på samma löneunderlag som övriga socialavgifter. ATP-avgiftenutgör för av lönesumman, vilket är en viss höjning jämfört med1982. höjs avgiften och kommer därmed attutgöra 9,. Genom den beslutade avgiftshöjningen för de närmaste årentillförs AP-fonden medel som skall underlätta de mer långsiktigautgiftsåtagandena inom ATP-systemet. harnyligen redovisat underlag för beslut om ATP-avgiftens storlek . Jag återkommer till denna fråga sedan verketsmaterial har remissbehandlats. ATP-avgiften betalas intill AP-fonden. är uppdelad på fyra delfonder med var sinfondstyrelse. AP-fonden uppgick till 7 300 milj.kr. och ökade till 31343 milj.kr. samt 76 963 milj.kr.år 1975. beräknas AP-fonden uppgå till 201 580 milj.kr. Förvärvsarbetandeanställda eller egenföretagare har möjlighet att minska arbetsinsatsen mellan60 och genom att övergå till deltidsarbete i kombination meddelpension. Delpensionen fyller då ut en viss andel av det inkomstbortfall somföljer av arbetstidsminskningen. För att delpension skall kunna utgå krävs attden försäkrade enligt huvudregeln har haft ATP-grundande inkomst undersammanlagt fr.o.m. och att vederbörande under de senastetolv månaderna före arbetstidsminskningen förvärvsarbetat under minst fernmånader. 1982/83:100 Bilaga 7 53 För anställda gäller attarbetstiden måste minskas och uppgå till minst 17timmar . Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnittminst hälften och därefter arbeta i genomsnitt ininst . Fördem som beviljats delpension utgör pensionen avinkomstbortfallet vid minskningen av arbetstiden. Efter förslag från denföregående regeringen beslöt att pensioner för nytillkommandedelpensionärer fr.o.m. skulle utgöra avinkomstbortfallet. Delpensionen är knuten till basbeloppet och ärpensionsgrundande för ATP. Av följandesammanställning framgår att antalet delpensionärer och kostnaderna ökadekontinuerligt sedan pensionsformen infördes. Fr.o.m. år1981 har dock ökningen ersatts av en viss minskning av antalet personer meddelpension. Antalet delpensionärer och kostnaderna Antalet delpensionärer per är, 412 687 8901239 1558 1465 1520 Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en avgift från arbetsgivare och egenföretagare som fr.o.m. är1980 utgör av avgiftsunderlaget. Avgiften förs till en särskild fond.Den från till höjda socialförsäkringsavgiften avsågsatt ge full kostnadstäckning för de löpande pensionsutbetalningarnaoch därutöver lämna successiv täckning av de underskott som uppstått idelpensionsfonden. Underskottet var 774 milj.kr. Sammanfattningsvis kankonstateras att utbetalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår tillmycket stora belopp. Statens kostnader under folkpensionsanslaget uppgårsåledes till 40 840 milj.kr. Härtill skall läggas statens och kommunernas kostnader, 3 520milj.kr. för kommunala bostadstillägg. Vidare tillkommer delpensions- ochATP-utbetalningarna, som för det kommande budgetåret beräknas uppgå till irunda tal 1 560 resp. 34 650 milj.kr. Totalt kommer kostnaderna för förmånernafrån den allmänna pensioneringen och bostadsstödet därmed att uppgå tillomkring , vilketinnebär en ökning med . i förhållande tillmotsvarande beräkningar för innevarande budgetår. 1982/83:100 Bilaga 7 54 Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare. Den ger i princip fullersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringenanknyter till de principer som gällerför invaliditetsbedömning inom den allmänna försäkringen. Det är därigenom denfaktiska nedsättningen i den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genomförvärvsarbete som bestämmer ersättningens storlek. Ersättningen vidarbetsskada utgår i form av en livränta, som i princip skall utgöra skillnadenmellan den inkomst som den försäkrade kan antas ha haft om han inte hadeskadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas få.Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med den allmänna sjukförsäkringen på såsätt att ersättning utgår från sjukförsäkringen sedanskadan uppkom (samordningstiden). Från arbetsskadeförsäkringen utgår eftersamordningstidens slut ersättning för sjukvårdskostnader inkl. resor och andrakostnader. Vidare utgår sjukpenning och - som tidigare nämnts -livränta.Livränta kan också utgå till efterlevande anhörig. Den ersätter årliginkomstförlust upp tilj samma inkomsttak som gäller för ATP dvs. 7,5 gångerbasbeloppet, vilket för motsvarar . redovisadesca 182 000 anmälda arbetsskador. Av dessa avsåg 43 000 fall skador som skallprövas enligt arbetsskadeförsäkringen eller motsvarande äldre lagstiftning. Föråren 1982 och 1983 beräknas antalet skadefall till ungefär oförändrat antal. Utbetalningarna frånförsäkringen var ca 720 milj.kr. och har sfigit till ca 1 350milj.kr. Arbetsskadeförsäkringenligger utanför statsbudgeten och finansieras helt genom avgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. Avgiften till arbetsskadeförsäkringen utgörfr.o.m. 3 581 596 652 3 325: 000 000 4 125 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till försäkringskassornasutgifter för sjukförsäkringsförmåner (utom föräldraförsäkringen, som redovisasunder anslaget C 2). Sjukförsäkringen innefattar bl.a. följande förmåner. Sjukpenning utgår av inkomsten upp till 7,5 basbelopp, vilket vid basbeloppet 19 400 kr.motsvarar . Sjukpenningen är skattepliktig och ATP-grundande.Sjukpenning för hemmamakar utgår med . Vid läkarbesök och visssjukvårdande behandling betalar den försäkrade en fast patientavgift ochsjukförsäkringen betalar övrig ersättning direkt till 1982/83:100 Bilaga 7 55 vårdgivaren enligt fastställd taxa. Förläkemedel betalar patienten halva kostnaden utöver ett karensbelopp på ,dock högst . för varje läkemedelsinköp. Den försäkrade behöver dock intebetala patientavgift för mer än sammanlagt 15 läkarbesök eller medicinköp underen tolvmånadersperiod. Kostnaden för sjukresor ersätts i princip med detbelopp som överstiger . Tandvårdsförsäkringen ersätter avtandvårdskostnader . och av kostnader därutöver enligtgällande tandvårdstaxa. Statsbidrag utgår av kostnaderna för den obligatoriska försäkringen, medan finansierasgenom socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften är fr.o.m.år 1983 av löneunderlaget. Bestämmelserna finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1982:120) och lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader m.m. Statsbidrag utgår vidaremed i regel av försäkringskassornas utgifter för frivilligsjukpenningförsäkring enligt kungörelsen (1962:402) om frivilligsjukpenningförsäkring hos allmän försäkringskassa. Verketskostnadsberäkningar för nästa budgetår utgår från de för gällandebestämmelserna. Verket har vidare tagit hänsyn till riksdagsbeslutet våren 1982om karensdagar m.m. inom sjukpenningförsäkringen. Beräkningarna innefattaräven kostnader för taxeförändringar t.o.m. . Vid beräkning avsjukpenningutgifterna har lönenivå använts som beräkningsgrund ävenför . Det av anvisade anslaget för budgetåret1982/83 var reducerat med 475 milj.kr. som en följd av beslutet om överföringav vissa fondmedel från de allmänna försäkringskassorna. Utifrån nämndaförutsättningar beräknar anslagsbehovet under budgetåret1983/84 fill 3 580 milj.kr. Med utgångspunkt i det avriksdagen fattade beslutet om bibehållna sjukpenningförmåner beräknarjag de sammanlagda sjukförsäkringskostnaderna (exkl. föräldraförsäkringen)till 27 490 milj.kr. för nästa budgetår. Jag har därvid räknat med att detnågot minskade sjuktalet kommer att medföra en något lägre utgiftsnivå änenligt beräkningar för .