prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Hit räknasarbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamhet, ,idrottsorganisationer, Röda korset m. m. samt ej statsbidragsberättigadesjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushäll ingårhushåll som äger personliga företag dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomstfrän rörelse. Arbetsgivaravgifter är ej medtagna som löneförmån i denna post.' Inkl. uttag från handelsbolag samt räntor pä hushållenslivförsäkringssparande. Källor: och statistiskacentralbyrån. man 1982 med 0,. Den totala löneglidningen uppskattastill , vilket är något lägre än vad som förutsattes i PNB. Eftersomprisstegringen enligt implicitprisindex uppgick till , sjönk lönesummanrealt (före skatt) med 3,. Övriga faktorinkomster kalkyleras sammantaget ha ökat med15%. De enskilda företagamas inkomster steg därvid enligt den preliminärahelårsstatistiken med , vilket är en uppjustering av PNB-kalkylenmed ca 900 milj. kr. Prognoserna resulterar i en något lägre uppgång,nominellt sett, i de totala faktorinkomsterna än 1982 nämligen 7 3/. Denutbetalda lönesumman beräkas öka 7,1982-1983. Med den beräknade prisstegringenpå 10,skulle alltså reallönesumman även 1983 minska med före skatt.I lönekalkylerna har det genomsnittliga avtalsutfallet enligt (slutetav mars) träffade ramavtal tillämpats på resterande avtalsområden. För samtliga driftsöverskott utom skogsbrukets förutses enlägre ökningstakt 1983 än 1982. skrivs enligt tillämpadprognosmodell fram i takt med utvecklingen av implicitprisindex. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:4 Inkomstöverföringar till hushåll frånoffentliga .sektorn 1981-1983 -39,0 Folkpension, kommunalt bostadstillägg -13,4 -14,9 -10,0 Pensioner till f d. anställda -17,0 Pensioner till f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. Källor: , ,och . Inkomstöverföringarna från den offentliga sektorn tillhushällen ökade 9 1/. Jämfört med utvecklingen I980-I98Iär detta en betydligt lägre ökningstakt och den innebär så gott som oförändradreal överföringsnivå, totalt sett (se tabell 6:4). Större ökningstal redovisasi huvudsak endast för de transfereringar som varierar med arbetsmarknadsläget.I gruppen övriga transfereringar frän kommunerna, som ökar även realt sett,ingår bl. a. socialhjälpen. Genom att basbeloppet fr. o. m. 1982 inte längrelöpande utan endast anpassas till prisstegringenminskar ökningstakten för pensionerna under en övergångstid påtagligt. Densänkta kompensationsnivän för nytillkomna delpensionärer medfördeen dämpning av ökningstakten för delpensionerna detta år. 1982 sjönkutbetalningarna av delpensionerna även räknat i löpande priser. Inkomstöverföringarna 1983 har skattats med ledning avtrolig löneutveckling m. m. samt beslutade ändringar i bidragsregler. Totaltförutses en ökning med i löpande priser 19821983, vilket är en uppgångräknat i fast penningvärde med ett par procent. 1983 beräknas de samladebarnbidragsutbetalningarna till följd av bl. a. höjda bidragsbelopp öka realt Prop.1982/83:150 Bilaga l.l Reviderad nationalbudget Stor satsning på arbetsmarknadsutbildning drarupp ersättningarna i samband med utbildningen. Övriga utbetalningar vidarbetslöshet förutses fortsätta att stiga från den redan höga nivån 1982.Utbetalningarna av folkpensioner och ATP återtar 1983, efter den engångsvisasvackan 1982 en tillväxt i linje med inftationstakten och ökningen i antaletATP-pensionärer. Sjukförsäkringsutbetalningarna antas fortsätta att sjunkarealt sett på grund av den negativa reallöneiitvccklingen och även föräldraförsäkringenväntas minska. Hushållens inheliihiingar av skaller och avgifter tillsial. kommuner och socialfiirsäkriiig ökade enligt den preliminärahelårsstatistiken , vilket är betydligt mer änförändringen 1980-1981 (se tabell 6:5). Inbetalningarna av preliminär A-skattberäknas ha ökat 1981-1982. Totala skatteunderlaget i form avlöner, pensioner och beskattade sociala förmåner i övrigt steg 71/. Ökningen av skatteinbetalningarna framstår fortfarande som hög i relationtill skatteunderlagets ökning. Prognoskalkylerna ännu så sent som hösten 1982förutsatte ett lägre marginellt preliminärskatteuttag på inkomstök- Tabell 6: 5 Hushällens direkta skatter, avgifter m. m.1981-1983 Avgår: Indirekta skatter- Övriga direkta skatter. -24,7 Avgifter m. m. Arvs- och gåvoskatt, arvsmedel -13,6 -12,4 Summa direkta skatter. ' Influtna delen. - Allmän löneavgift (tidigare allmän arbetsgivaravgift)och bamomsorgsavgift (egenavgifter), fastighetsskatt samt skogsvärdsavgift och hyreshusavgift. Kvarstående skatt avser inkomster tvä är tidigare,medan fyllnadsinbetalningarna och överskjutande skatt avser inkomster ett är tidigare. Källor: , ,och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 91 Hushällen fick i form av överskjutandeskatt fjärde kvartalet 1982 tillbaka 675 milj. kr. mer än fjärde kvartalet1981. Avgiftsinbetalningarna till den offentliga sektorn ökade 1981-1982knappt nominellt. Motsvarande ökningstal 1980-1981 var . De 1982 beslutade omläggningarna i det statligaskattesystemet - såsom de berör hushållssektorn - har redovisats ikonjunkturinstitutets rapport och i den preliminäranationalbudgeten. Indexreglc-ringen av skatteskalan 1983 kommer enligtriksrevisionsverkets kalkyler att minska skatteuttaget med 3.5 miljarderkr. jämfört med ett beräknat uttag enligt en i nominella termer oförändradskatteskala. Den samlade effekten av övriga förändringar i skattesystemetberäknas till en minskning med . jämfört med ett utfallenligt'skatteskala. Totalt skulle alltså inkomstskatten 1983 sänkasmed drygt 81/. jämfört med ett beräknat utfall enligt 1982 årsregler. av beloppet kan föras till A-skatten. har förutsattsett något lägre marginellt uttag av preliminär A-skatt på inkomstökningarna än 1982 (bortsett frän ändringar i skatteregler ochkommunal utdebitering). Kalkylerna ger till resultat en ökning av den preliminära A-skatten . Denna kalkyl innefattar en höjning av den kommunala utdebiteringen med . För preliminär B-skatt förutses en kraftig höjning avinbetalningarna 1983 till följd av ändrade debiteringsregler. Nettotmellan hushållens fyll nadsinbetalningar och kvarskatt å ena sidan och återbetalningarna av överskjutande skatt å andra sidan beräknas bli mer negativt för hushållen 1983 än det var 1982. Sammantaget resulterar kalkylerna i en ökning av de direkta skatterna 1982-1983 . Avsaktningen i ökningslakt jämfört med utvecklingen kan främst hänföras till A-skatten som realt väntas minska med 3,. Även hushållens avgifter och kapitaltransfere ringar till staten, kommunerna och socialförsäkringen väntas öka i löpande priser räknat. Hushällens nettoinbetalningar till det offentliga skulledärmed förbättras med ca 4 1/. efter enförsämring med ca 3 1/. Hushållens negativa netto för räntor och utdelningarväntas försämras ytterligare 1983. Lägre diskonto och lågt sparande leder tilloförändrade ränteinkomster från bank och obligationer, medan bl. a.ränteutgifterna för egna hem stiger till följd av ökad lånestock och omsättningav län till högre fast ränta. De privata transfereringarna består av direkt utbetaldapensioner frän företag och statliga affärsverk, utfall av de avtalsenliga arbetsmarknadsförsäkringarna,skadeförsäkring samt inkomstöverföringar till och från utlandet. De privatainkomstöverföringarna till hushållen översteg 1982 hushållens utgifter med 7miljarder kr. väntas överskottet öka ytteriigare . 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 92 Tabell 6: 6 Realinkomstutveckling efter skatt 1980-1983 -2,2 -5,2 -2,8 -1,3 -2,9 -1,5 -0,4 -6,2 -0,5 Räntor och utdelningar netto' -4,9 -0,1 -1,3 -0,3 -3,6 -0,2 -0,2 Övriga inkomstöverföringar, netto -2,3 -6,4 -0,4 -0,1 -0,3 -0,8 -2,0 -0,9 -0,8 -1,9 -0,9 -0,4 Disponibel inkomst (7-1-8) -0,8 -1,9 -0,9 -0,8 -1,9 -0,9 ' Räntor och utdelningar har i tabellen inte korrigeratsför den faktiska skattebelastningen. - Sjukpenning och föräldrapenning,utbetalningar frän arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkring och lönegarantifondsamt vissa bidrag i samband med arbetsmarknadsutbildning. Ovan redovisade prognoser för utvecklingen 1982-1983resulterar sammantagna i en nominell ökning av hushällens disponibla inkomstermed 7,. Den genomsnittliga prisstegringen enligt implicitprisindex har skattatstill 10,. Realinkomsten skulle alltså falla 0,. Utvecklingen av de olika posterna i den realt disponiblainkomsten efter det att skatteinbetalningarna dragits från resp. inkomsttypredovisas i tabell 6:6. Det bör understrykas att de statistiskabristfälligheterna och de principiella svårigheterna i kalkylerna gör attredovisningen i tabell 6:6 endast ger en grov indikation på den realautvecklingen för olika inkomsttyper efter skatt och pä inkomstposternasrelativa betydelse för den totala ökningen av realinkomsten.' I PNB diskuterades fastpriskalkylerna och resultaten frånberäkningar med två olika prisindexserier redovisades. Här har använts dentraditionella nationalräkenskapsmetoden med deflatering med hjälp avimplicitprisindex för privat konsumtion. Av tabellen framgår den fortlöpande nedgången ireallönesumman efter skatt 1981-1983. Sysselsättningens bidrag tilllönesummeförändringen har varit relativt små - minus 0,1981, plus 0,1982samt beräknas till minus 0,1983. Reallönesumman sjunker således ävenbortsett från ' 1 Konjunkturläget (Reviderad nationalbudgetför 1981) kommenteras beräkningarna i en exkurs i kapitel 6, avsnitt 6. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget sysselsättningsförändringen.Den tidigare nämnda svackan i pensionsutbetalningarna på grund avövergången till indexjustering en gång förstärks av det opåräknat högaskatteuttaget. De totala pensionsutbetalningarna har eljest ökat realt varjeår, främst därför att antalet ATP-pensionärer med full pension ökar. Ökningenav övriga inkomstöverföringar 1983 beror bl. a. på höjda barn- ochbostadsbidrag samt ökade inkomstöverföringar frän kommunerna, men också på attoffentliga och privata avgifter, som dras av i denna post, förutses ökarelativt svagt. Den kraftiga nedgången i enskilda företagares inkomster 1983sammanhänger med att de ändrade debiteringsreglerna höjer uttaget av preliminärB-skatt. Eftersomlönesumman efter skatt utgör hälften av disponibelinkomsten har givetvisförändringarna i lönesumman stor betydelse för utvecklingen av den totalarealinkomsten. Som framgår av tabellerna drar reallönesumman nerinkomstutvecklingen med 1 1/vart och ett av åren 1981-1983.Positiva bidrag erhålles flertalet år frän pensionsinkomsterna; 1982 var dockbidraget svagt negativt. De beskattade sociala förmånerna, som huvudsakligenär ersättningar för inkomstbortfall, varierar främst med arbetsmarknadslägetoch lämnar stigande positiva bidrag 1982 och 1983. Fråndecember 1981 till steg konsumentprisindex (KPI) med 9,mättenligt långtidsindex. Detta var en något högre ökningstakt än däprisökningen uppgick till 9,. Nettoprisindex som visarkonsumentprisutvecklingen med avdrag för indirekta skatter och tillägg försubventioner steg med 9,. Devalveringen av den svenska kronan med16% beräknas ha hunnit dra upp konsti- Tabell6:7 Konsumentprisindex december 1981december 1982 Övriga icke varaktiga varor Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 94 mentprisnivån med fram tillutgången av 1982. Prisstoppet som infördes dagen efter devalveringen kanuppskattas ha haft en dämpande effekt på ett par tiondels procentenheter. I tabell 6: 7 redovisas prisutvecklingen för delgrupper ikonsumentprisindex. Liksom föregående år är det gruppen bränsle och bensin somökat mest i pris, . Drygt hälften av denna prisökning beror pädevalveringen och resten pä höjd energiskatt och den kraftigt höjdadollarkursen. Livsmedel är den grupp som givit det största bidraget till dentotala ökningen av KPI , , vilket motsvarar enökning pä 13,. De minskade subventionerna på framförallt kött och ost den Ijanuari 1982 till ett årsbelopp av ca 500 inilj. gav en inverkan pätotalindex . Av bostadspostens bidrag på 1,5procentenheter kan hänföras till hyreshusen - motsvarandeen hyresökning på 13,- medan egnahemskostnaderna endast ökademed . 1 tabell6:8 redovisas prisökningarna 1982 liksom den prognoserade ökningen under 1983med uppdelning på olika komponenters skattade betydelse i konsumentprisindex.De internationellt bestämda priserna -vilka i kalkylerna förutsätts i huvudsakfölja importprisernas utveckling med en viss fördröjning - beräknas ha bidragittill KPI-ökningen . Härav torde knappt 1,5 procentenheterkunna hänföras till devalveringen . Om de importprisökningar somframgått i utrikeshandelsstatistiken omgående slagit genom till fullo ikonsumentpriserna så hade emellertid detta bidrag uppskattningsvis varit 1,4procentenheter större än som framträder i kalkylerna. 1 föreliggandeberäkningar har antagits att det överskjutande bidraget i stället slår genom iKPI . Liksom devalveringen ledde till starkaimportprisstegringar som alltså till en del beräknas komma till uttryck i KPIförst slog devalveringen till en del igenom i KPIförst . Uppskattningsvis var ca I procentenhet av den totala prisuppgångeni KPI under loppet av 1982 att hänföra till importprisstegringar under sistadelen av 1981. Årsgenomsnittet för KPI 1982 låg 8,över genomsnittet för1981. Uppgången enligt nationalräkenskapernas implicitprisindex för privatkonsumtion blev betydligt högre, 10,. Skillnaden beror i huvudsak på att NRregistrerar prisökningar på egnahem annorlunda än KPI. Pris ut sikt er 1983 Prisökningen mellan harvarit oväntat låg och stannade vid . Prisstoppet som upphörde den 28februari kan i förening med det svaga marknadsläget ha verkat fördröjande påkostnadsgenomslaget . var uppgången3,. Prisökningen kom sålunda attbegränsas till 8,. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:8 Konsumentprisförändringen 19751983 uppdelad påkomponenter Konsumentprisnivånsprocentuella uppgång, totalt därav hänförs till: ändring i indirekta skatter automatiska effekter av indirekta ändring i diverse taxor trendavvikelse i priser på 2,4 0,4 2,3 0,1 -0,3 3,6 3,8 0,6 1,6 0,7 -0,1 1.8 0,5 1,1 0,6 3,9 0,4 2,3 0,2 -0,2 1,6 3,3 0,6 2,3 0,6 -0,8 4,0 1,0 2,2 0,7 -0,3 1,5 4,2 0,8 1,5 0,4 2,6 0,4 0,7 0.6 Höjningarna av punktskatterna på alkoholhaltiga dryckeroch tobak, införande av videoskatt, höjning av beredskapsavgifter päoljeprodukter samt momshöjningen från 17,7 till 19,har tillsammans dragitupp KPI 1983. Effekten avdevalveringen pä KPI skattas till ungefär 0,5procentenheter. Bedömningen av prisutvecklingen har utgått fråntillgängliga prognoser och antaganden om arbetskraftskostnader, importpriserm. m. och innefattar kalkyler av hur dessa faktorer kan väntas påverka prisutvecklingen.Prognosen förutsätter oförändrat diskonto - 8 1/- och att de genomsnittligaväxelkurserna under årets första kommer att gälla som helhet(dollarkurs = ). Med utgångspunkt från den lönekalkyl som gjorts hararbetsgivarnas kostnader antagits öka med i genomsnitt 1982-1983. Restfaktorn (inkl. diverse taxor) som i beräkningarna representerarlönekostnadernas genomslag inom de för internationell konkurrens skyddadeområdena (exkl. bostäder och jordbruk) beräknas påverka KPI uppåt med 2,7procentenheter. I prognosen för de internationellt bestämda priserna harförutsatts en sänkning av importpriserna pä råolja och petroleumprodukter med12% under loppet av 1982. Denna prissänkning beräknas ge en neddragande effektpå KPI med . Övriga importvaror som påverkar konsumentprisernaberäknas öka med i genomsnitt varav hälften kan ses som en fördröjddevalveringseffekt (se avsnitt 3.2 Importen). Dessa importprisstegringarberäknas till fullo slå igenom i KPI . Som ovan nämnts har iprognosen även förutsatts en trolig inhämtning av eftersläpningen avimportprisernas genomslag i konsumentprisnivän efter devalveringen i oktober1982 motsvarande ett extra KPl-bidrag på . Totalt skulleunder dessa förutsättningar den internationella prisfaktorn bidra till enökning av KPI , varav Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget skulle vara att hänföras till devalveringen.Vid beräkning av den totala återverkan av devalveringen på KPI under loppet av1983 tillkommer en automatisk momseffekt på 0,. Totala devalveringseffektenpå KPI under loppet 1983 skulle därmed uppgå till . 1 prognosen över bostadspriserna beräknas kallhyrorna ihyreshus öka med , vilket motsvarar en hyreshöjning på ca /kvm.Med hänsyn tagen bl. a. till de två diskontosänkningarna i januari och aprilfrän 10 till 8,beräknas egnahemskostnaderna minska . Sammantaget skulledetta innebära ett KPI-tillskott frän bostadsposten pä . Prisutvecklingen för de inhemska jordbruksprodukternapåverkas till en viss del av ökande statliga subventioner. Totalt ökadesubventionerna på baslivsmedel med 660 milj. kr. , vilketmotsvarar en återhållande inverkan på KPI om 0,2 procentenheter.Produktionsme-delsprisindex (PM-index) belyser prisutvecklingen för jordbruketsinköpta produktionsmedel; det är i huvudsak denna index som beaktas vidfastställandet av den ersättning i form av höjda priser som jordbrukarna fårta ut varje halvår. PM-index beräknas öka med ca 5,mellan ochapril 1983. Den ersättning som jordbruket erhåller skulle därmed kunnaantas bli drygt I miljard kr. Inberäknat den utökadesubventioneringen skulle jordbruksprisernas KPI-tillskott därmedstanna vid . Totalt skulle konsumentpriserna stiga med 8,underloppet av 1983. Tabell 6:9 Hushållens konsumtionsutveckling Procentuell förändring, 1975 ärs priser -1,7 -1,6 -3,8 -11,0 -1,9 -1,5 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor -2,6 -3,3 -1,5 3 Summa inhemsk konsumtion -0,7 4 Turistutgifter, netto -38,4 5 Hushållens totala konsumtion -0,6 -0,8 Källor: och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 97 Årsgenomsnittet beräknas ligga 9,. Implicitprisindex för privat konsumtion beräknas även 1983 öka betydligtmer än KPI-genomsnittet, eller 10,. 6.5 Den privata konsumtionen Den privata konsumtionen beräknas ha ökat 1,i volym1982. Konsumtionsuppgängen blev därmed större än vad somförutsågs i PNB-83. Differensen förklaras till största delen av en tidigarefelaktig uppfattning om prisutvecklingen.' Dä disponibelinkomsten realt settsjönk 1,1981-1982 minskade sparandet markant varvid sparkvoten föll med 3,1procentenheter till 1,; historiskt sett är detta en mycket låg nivå (sediagram 6: 1). Konsumtionsuppgången höll i sigsåväl första som andra haVäret 1982. Särskilt påtaglig blev ökningen mot slutetav föregående är vilket åtminstone delvis torde förklaras av en tidigareläggningav inköp på grund av väntade prishöjningar till följd av såväl devalveringensprisgenomslag som momshöjningen . Devalveringen bidrog till en kraftigomfördelning av hushällens konsumtionsutgifter från utlandsturism till inhemskkonsumtion. Dessutom föranleddes en betydande ökning av utländska konsumentersutgifter i . Denna utveckling accentuerades av devalveringen i oktober1982. Sammantaget steg den inhemska konsumtionen 2,1981-1982. Den totala inhemska varukonsumtionen ökade 2,mellanhelåren 1981 och 1982 (se tabell 6:9). Konsumtionsökningar noterades församtliga varugrupper förutom livsmedel. Mest påtaglig var uppgången för bilaroch övriga varaktiga varor. Konsumtionen av livsmedel, vars prishöjningar varitbetydande , minskade däremot . På tjänstesidan noterades ökningar för såväl bostäder somövriga tjänster. Dämpningen av bostadskonsumtionens ökningstakt beror dels påminskat nybyggande, dels på en ökning av antalet outhyrda lägenheter. förutses en ytterligare försämring av hushållensköpkraft om 0,. Hushällen torde ha ett visst behov av att öka sitt realasparande vilket mer än halverades 1982. Utrymme för en höjning av sparkvoten1983 bör också finnas med tanke pä att hushållen införskaffade konsumtionskapitalvarori starkt ökad omfattning . Här har därför valts att räkna med enkonsumtionsminskning om 1,1983. Devalveringarna 1981 och 1982 väntas medföraen fortsatt minskning av hushållens utlandsturism som utländskaturisters utgifter i antas öka ytterligare. Den inhemska konsumtionenberäknas därför falla 3/mindre än de svenska hushällenstotala konsumtion. ' 1 löpande priser utvecklades konsumtionsutgifterna somberäknat. Likaså blev prisutvecklingen enligt KPI nära nog den förväntade. Denhögre konsumtionen i fasta priser kan huvudsakligen återföras pä en lägreökning i den s. k. implicitprisindex. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 98 7.1Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognos Defasta bruttoinvesteringarnas andel av bruttonationalprodukten (investeringskvoten)låg på en stabil nivå på . 1978 sjönkinvesteringskvoten till , en för efterkrigstiden rekordläg nivå. En vissåterhämtning skedde sedan till 1980 genom ökande investeringar inäringslivet och en liten uppgång i de offentliga myndigheternasinvesteringar. Därefter beräknas investeringarna ånyo ha fallit 1981. Investeringarnafortsatte att sjunka och anger prognosen viss ytterligarenedgång i investeringsaktiviteten. Sammanlagt beräknas investeringarna hafallit med 2,1982 och de beräknas falla 1983. Investeringskvotenfortsätter därmed att falla 1982 och 1983. Attnedgången i investeringarna nu beräknas bli 1982-1983 mot beräknade3 % i den preliminära nationalbudgeten, förklaras till stor del av enuppjustering av de statliga investeringarna. Såväl ett stort antalinvesteringsprojekt som en viss försening och överflyttning av investeringsaktivitetenfrån 1982 till 1983 förklarar den kraftiga uppjusteringen av de statligainvesteringarna till en ökning mot en beräknad nedgång med mellan I och2% enligt den preliminära nationalbudgeten. Nedgången iinvesteringarna 1982 blev lika stor på byggnads- som pä maskinsidan närhandelsflottan exkluderas. beräknas däremot maskininvesteringarnaensamma svara för nedgången då byggnadsinvesteringarna väntas förblioförändrade. Utgångsläget vad beträffar byggkonjunkturen är emellertid mycketsvagt. I konjunkturbarometern uppgav av företageninom byggbranschen att efterfrågan var det största hindret för en ökning avproduktionen. Det besvärande läget för byggföretagen kan i stor utsträckningåterföras på utvecklingen av nybyggnadsinvesteringarna i bostäder. Dessaberäknas ha fallit och beräknas fallaytterligare . Genom starkt expanderande ombyggnadsinvesteringar beräknasdock minskningen för de totala bostadsinvesteringarna begränsas till mellan 4och 1981-1982 och till 1982-1983. bostäder minskade sina investeringar med 1982 och en lika stornedgång väntas 1983. var det industrin som svarade förtillbakagången. Fallet i industriinvesteringarna beräknas till 1982 ochtill 1983. I övrigt blev utvecklingen svagt positiv för de flesta delarav näringslivet. För affärsverken noteras tili och med en ökning på nästan 8%.Även väntas affärsverkens investeringar öka. Övriga delar avnäringslivet väntas däremot dra ner sin investeringsvolym. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 99 Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på näringsgrenar 1974-1983 Näringsliv, exkl bostäder Offentliga myndigheter, inkl militära 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 I I I I I 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 Anm. 1 varje deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:1 Fasta bruttoinvesteringar 19791983 efterkapitaltyp och näringsgren Åriig procentuell förändring. -13,4 -10,7 Privat i jordbruk, skogsbruk och fiske -10,3 -20,2 -21,2 -14,0 Offentliga myndigheter inkl. militära' Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -16,7 -12,1 -15,8 Handel m. m. -10,4 -10,2 Näringsliv exkl. bostäder" Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -12,4 -16,9 Handel m. m. Näringsliv exkl. bostäder och Summa exkl. handelsflottan' ' Inkl. offentliga väginvesteringar. - 1 handelsflottan innefattas här bostadsplattformar ochandra plattformar inom offshoreverksamheten dr. o. m. beräkningarna till denpreliminära nationalbudgeten 1983). ' 1 privat jordbruk osv. innefattas här avelsdjur och iövrigt näringsliv, travhästar m.m. Summan av byggnads- och maskininvesteringaröverensstämmer därför ej med totala investeringar.