prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Till följd av devalveringen avden svenska kronan 1982 blir motsvarande ökningstakt uttryckt i svenska kronorinte fullt . (De växelkursrelationer som var rådande inovember, dvs. ca krondevalvering, har antagils rådafram fill slut.') För t.ex. USA-dollams del räknas med kursen . De svenskaexportpriserna på bearbetade varor har beräknats öka med 9 resp. 11 1/2%1982-1983 i anslutning till de två alternativen för lönekost-nadsulvecklingenför den svenska produktionen 19821983, (se avsnitt 6.2). Enligt det lägrelönekostnadsalternalivet (alt. I) skulle det svenska relativprisetsjunka med . Härav kan återföras på devalveringen av kronan ioktober 1982. Den resterande relalivprissänkningen - hari kalkylen sin grund i den beräknade relativa löne-kosinadsulvecklingen.Med den högre lönekoslnadsutvecklingen (alt. Il) har relativprissänkningen1982-1983 beräknats stanna vid . Denna minskning kan i sin helhet ses som endevalveringseffekt. Ungefär hälften av "devalveringsutrymmet" på skulledärmed enligt kalkylerna användas till att sänka de relativa exportpriserna förde bearbetade varorna. Resterande del av "devalveringsutrymmet"beräknas komma fill uttryck i ökningar av de svenska exportpriserna. Dessa kanåterföras dels på de ökade importkoslnaderna för den svenska produktionen som devalveringen leder lill,dels på en lönsamhelsförbältring till följd av devalveringen. Den beräknade relativprisutvecklingen1981-1983 har, sedd för sig, beräknatsleda till en marknadsandelsökning i volym 1982-1983 med i enlighet med all. I och med ca 7%enligt alt. En viss begränsning av exporten genom restriktioner päutbudssidan är emellertid att räkna med 1983. Härutöver har man alt ta hänsyn trendmässig "struktureU" ärlig andelsförlust i storleksordningen 1 %.Totalt skulle därmedmarknadsandelsökningen i volym för exporten av bearbetade varor uppgå lill drygt 5 1/i enlighet med det lägrelönekostnadsalternalivet och någotöver 4 1/enligt det högre. Sammantaget med den beräknade marknadstillväxten resulterar beräkningarna ien volymökning för exporten av bearbetade varor 1982-1983 med ialt. I och i alt. II. Exporten av råvarorberäknas sammantaget öka med 1982-1983. Rävaruexportutvecklingen kan väntas bli i stort settdensamma i båda alternativen förlönekostnadsutvecklingen. En viss återhämtning av massaexporten kan emotsestill följd av bl.a. etl förutsett minskat konkurrenstryck från nordamerikanska producenter pä den västeuropeiska marknaden.Någon påtaglig sänkning av de relativa exportpriserna till följd av devalveringen av den svenska kronan i oktober 1982är emellertid inte att vänta.Trävaruexporten har beräknats fortsätta att öka 1983 från den förhållandevis höga nivå som etablerades 1982.Beräkningen innefattar en viss sänkning av de relativa exportpriserna tillföljd av devalveringen 1982. ' Priselasliciteten för de svenska marknadsandelama medavseende på det relativa exportpriset har antagits vara 0,7 (tolvmånadersperiod) en mera avsevärd relativprissänkning sker, 0,4 året därefter och 0,3 tvåår efter relativprissänkningen. Vissa - fortsatta - effekter kan dessutom vara att räknamed även efter de tre förstaåren. r- Oq o VI r*~i CS "' '' OO 0\"Vi' (-4 r-' i/-iVir*10 fNV-tOOrOOOO"' oC tt «i' Os" wi'o r-- r' o cn' a\ o' iTj Os O O O Om 00 O Tj- o r O O \D oC ri oC o' c CO (/) c u ii u t, TD O) c u W-i o 00 o ' rf o' »o o (» o_ TT ' n' o' lO o o w-| o o "O rC Tf' *£3 r- o "/I \o fN (/i Tj- o >q-lo o v-, o o G> a t \D m \Ci 'v"v-i'" r- III II orj o On so' r "-O fl O tC r*-,r-' »o' ---'t r- <>-)" v-i' ri ' a. i/i qT vi o' ri rj ; o r Tj- t\ iy-1 V-1 fN O -- r- O Tj- f o f*-i o r 0\ v-i T »-i r- ri O \D o O v-i Tt 0\ O r Tt Os r oo o sO V-1 n Tt 00 rj VI 0 r*i ri n r*-i ON 00 " r- o r>-i Tt ON o - 00 rj ON Vi \c C t: o o o. a t M y p i_ ca > w ,- U b. ffl ce: r-- oo r4 o o' cT"' "' *' r-i oC 00 "' o o\ o (N vO " ij\ r4 r*-i 'ff >:j-r-0\r*l>o r- o Ov o fN O " (?v (N m Tj- »/~i ON m r-- ri o »o u t osforii 3n 00 r »O - >AiOO£)r-(l"QC Oo\Ofir~-rOSfNO li-jflVIDfNiOOOm _ *- <1J r ''I o :!73 - CO S -O (O u oe 3 ** i-. X - 2 CO P o.u if c < " .E -o-o p = « ä .E iS :S « - 'u c c c .5 c >'- il 1: ~ M c c :C0 r: E 1- °= '"':>5i£ « E ' ra ;0 .c 00i> CO (.-: -- c> o. . CO 2 = Mx:2 E " " 8 S "- i; °5 " ! = u CL g au c/) ?2 O. a Q. i/ CE ra > = 2 o.,S Q. tu _ < _ OJ D. MC/3 3 "-. a.. ra D-S > c: "73 .ra ra i_ " "Dl -CO (NI = 5 ;: '3 y CL j: °=* ra "ö 00 L, ra os u - (4- ra En närmare genomgång avutvecklingen inom olika delbranscher återfinns i kapitel 4. Sammantaget skulle därmedexportvolymen öka med i alt. I och med ca 6 1/i alt. II från 1982 till 1983.1löpande priser beräknas den totala exporten öka resp. drygt 19%1982-1983. Efter en volymmässigminskning 19801981 med knappt 7 1/', ökade totala varuimport meddrygt 4 1/1981-1982. Som framgår av tabell 3:5 beräknas importen avbearbetade varor ha ökat med , efter att ha minskat 1981 med närmare5%. För råvaror registrerades en importökning på drygt 21/. Mellan halvåren 1982beräknas den totala varuimporten preliminärt ha ökat med . Tillväxtenvar främst hänförlig till en beräknad kraftig ökning av importen av råvaror, isynnerhet av råolja. Denna ökning förklaras av ökad produktion hos svenskaraffinaderier ändra halvåret och ett omslag från en lageravveckling till enlageruppbyggnad. För övriga ravaror registrerades volymminskningar. Förpetroleumprodukter t.ex., beräknas importvolymen mellan halvåren ha minskat med5% och för ickejärnmetaUer med 11 1/'. För bearbetade varor framstår enökning mellan halvåren om drygt 3 1/som trolig. Preliminärakvarialsberäk-ningar indikerar nämligen att den säsongrensade tillväxtav importvolymen för bearbetade vc.ror som inleddes brötsIjärde kvartalet 1982. Efter att ha ökat med knappt 5 1/mellan andra ochtredje kvartalet, beräknas importvolymen ha minskat fjärde kvartalet. Ett flertal faktorerförefaller ha medverkat till den utveckling av importvolymen som registreradesför bearbetade varor 1982. Den förhållandevis starka uppgången kan delvis tillskrivas den ökning av total importefterfrågansom föranletts av en ökning av den privata varukonsumtionen, en klartuppbromsade lageravveckling inom handeln, och en ökad export av bearbetadevaror. Emellertid verkade en del betydande faktorer i importminskande riktning.Bland dessa kan nämnas en påtaglig minskning av maskininvesteringarna och ettstarkt negativt lageromslag, totalt sett. Även en relativprissänkning för densvenska importkonkurrerande produktionen till följd av devalveringen iseptember ' Enligtnationalräkenskapemas beräkningsmetoder blev minskningen . Importen avbearbetade varor består av i tabell 3:5 redovisade vamgruppema verksladsprodukterexkl. fartyg, övriga industriprodukter 'mk\. tivsmedetsprodukler samtiräfiberptattor, järn och ståt och papper och papp. Tillsammans utgör verksladsprodukteroch övriga industriprodukter av värdet för bearbetade varor.Bearbetade varor utgör av värdet för totala varuimport. *samlade råvamimport - som utgör av den totala varuimporten -bestårtill av råolja, petroleumprodukter ochickejärnmetaUer. 1982/83:100 64 1981 beräknas ha hållit tillbaka importen. Densammanlagda effekten av en ökning av importefterfrågan och enrelativprissänkning kunde förväntas ge en betydligt lägre import än vad somfaktiskt registrerades. Förklaringen till denna "överimport" kanligga i en ökning av importinnehållet' inom vissa delar av den privatavarukonsumtionen och i exporten av bearbetade varor. Försäljningen av vissaverkstadsprodukter med högt importinnehåll ökade påtagligt , på såväl hemmamarknaden som på exportmarknader. Blanddessa finns personbilar och elektroniska produkter. Denna ökade försäljningtorde ha medfört en förhållandevis stark ökning av importen av såvälfärdigvaror som insatsvaror. Den överimport somregistrerades de första tre kvartalen 1982 beräknas ha fallit tillbaka underårets sista kvartal. Större delen av denna normalisering av relationen mellanimport och inhemsk efterfrågan väntas dock ske 1983. Relativprissänkningen förden svenska importkonkurrerande produktionen i förhållande lill importeradebearbetade varor kalkyleras till för . Effekten av dennaprissänkning beräknas till stor del ha neutraliserat eftersläpande effekter avrelativprishöjningarna och förstadelen av 1981. Som framgår av diagram 3:2 sänktes priset för de inhemska leveranserna av verksladsprodukter relativt till importpriserna med mellanaugusti och . steg relativpriset,troligen beroende på ett genomslag av ökade kostnader för insatsvaror tillföljd av devalveringen och på prissänkningar i nationellavalutor hos en del utländska leverantörer av färdiga varor. Efter att ha legati stort sett oförändrat föll sedan relativpriset drygt 5 %mellan september och oktober i samband med devalveringen . En vissyllerligare minskning beräknas ha skett . Importprisutvecklingenfram till devalveringen för såväl bearbetade varor som råvaror synesha varit dämpad med tanke på den höjning med av priset på utländskvaluta som devalveringen medförde. På råvarusidan förklarasdetta av fallande priser på såväl metall- som oljemarknaderna. Sverigesgenomsnittliga fatpris för råolja, t.ex. beräknas ha fallit med närmare ,eller mellan fjärde ' Det genomsnittligaimportinnehållet för den privata varukonsumtionen antas vara . För maskininvesteringarna är motsvarande siffra och för exporten . Värdena bygger på SCB:sinput-output matriser. harhär antagit en importpriselasticitet för bearbetade varor på0,4 under det årsom relativprisförändringen sker, 0,5 därefter och 0.15 under tredjeåret. Detta gäller t.o. På grund av storieken av relativprisförändringen fjärde kvartalet 1982 har det bedömtsrealistiskt att räkna med en priselasticitet pä 0,25 första året,0,55 andra året och 0,25 under tredje året. ' I tabell 3:5 utgör varugruppenverksladsprodukter av importvärdet för bearbetade varor. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 3:2 Relativprisutvecklingen' förverkstadsprodukter exkl. fartyg 1976-1982 Index 1968 = 100.Månadsdala 1 K» r In III Mil III............ iiiiiliNMiijiiihiiiNiiiiiiiii]]............... IiiiiiiiiimIii]]..... Iii 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 ' Hemmamarknadsprisindex iförhållande till importprisindex. kvartalet 1981 och tredje kvartalet 1982. Dennautveckling berodde till stor del på lägre priser både officiellt och på spotmarknaden.För den totala importen beräknas prisstegringen 1981-1982 ha stannat vid drygt13%'. Av angivna ökningen i årsmedeltal beräknas bero påeffekter av devalveringen av den svenska kronan . Devalveringens genomslag på importpriserna Devalveringen den 8oktober 1982 ledde till ett och fullständigt genomslag påimportpriserna för vissa råvaror såsom råolja och petroleumprodukter. Förövriga varor exkl. verkstadsprodukter och gruppen övriga industriprodukter itabell 3:5 beräknas devalveringen ha slagit igenom tämligen omgående men mednågol större tröghet och tillfullo först . ' 13 1/inationalräkenskapernas termer. 5 1982/83. >o rn m O rn ri oo' O O -O O vo ri »n" O o_ o_ VO o /-)' rn00 oo O On -v- OO \D\o csi" v-T f* 00 oC ri (N \Ci \£) nO v Tt O O O O fN VI r o r-"v Tt f* oo o -' oC wm t - t/i -o13 c CO C C T3 O Ol o o_ o' no' o vo' Os" -T :C3 > t O »n r- rn ON O v-1 \0 ON \£; Tt o r n -rt (N XI u _, -C n .cO rt C t/1 >, & an ; :ca w - O ra f " * cd o O g .s E u u t a o H rn oo' oo' rn 00 oo' o_ ON o_ o o no' ovO* m - oo_ ( m \0 o_f o o o' ri r-[ r--' ON v-T r-' m v v nO riTt' rn r- r>) ON m 00 ON V-» rslv-i 00 Tf On CNl <0> r* o m r-- rJ Ov m 0rn v r4 vn 00 Tt ' ON n _ _ Tt v-i o"v rj n v-i 00 On nm Tf oo O Tt m ONr- n r v-i m o n m On 00 rn v-j m m j- CL»ra U P Ul ° 3 1- U L> g.ö O, ra 1) .b a a.-S, OnOn--- no O OO Qi' v-i O \0(N-j Tt oo'\t' oo' rno" rj v-T Tt' tN.' NO"O o© r~- O v rsj r O oo _. no Ov a\ On O Ov O v-i Oo rj N mOv Oo On r rJTf v m 00 n *-H «s v-i iN r». Tt m00 rj o r rj Oo 00 t rj (N r-- o (/5 cd I =i= 2 *: o . i: : c tn -1 ;C «- £ Cfl c/) ti o >. > = O CO fe E oe-- EZ >> t. o c a> O T3 ._ C M-a oe c-S CO [/I T3 E j j/ »CO St3 £; u C -O « oy = " För verkstadsprodukteroch gruppen övriga industriprodukter däremot förutses devalveringens effekt påimportpriserna komma till uttryck med en avsevärd fördröjning. För dessa varorsammantagna har prisnivån från tredje till ijärde kvartalet uppskattningsvishöjts utöver den höjning som eljest skulle kommit tillslånd. Detta innebär alltså att endast ca en tredjedel av devalveringenkalkyleras ha hunnit slå igenom på importprisnivån för dessa varor fjärdekvartalet 1982. Från fjärde kvartalet1982 till fjärde kvartalet 1983 förutses att ytterligare , och därmedalltså sammanlagt , av devalveringen slår igenom på importpriset fördenna varugrupp. Detta skulle innebära en prisstegring, utöver inflationen i världshandeln,med ca 7,från fjärde kvartalet 1982 till ijärde kvartalet 1983.Prisstegringstakten i världshandeln med bearbetade varor förväntas samtidigtbli svag - . Prisuppgången för importen av verkstadsprodukteroch gruppen övriga industriprodukter skulle med dessa förutsättningar kunnaförväntas bli från fjärde kvartalet 1982 till fjärde kvarialet 1983räknat. Prognosen ovan omdevalveringens effekt på importpriserna bygger av naturliga skäl inte på någotomfattande historiskt erfarenhetsmaterial. För svenskt vidkommande kan endastdevalveringarna 1977 och 1981 granskas. svenska devalveringar ärsvåra att studera med hänsyn till bristfällig tillgång på statistiskinformation. Trögheten i genomslagetpå importpriserna av devalveringarna 1977 och 1981 belyses grovt i diagram 3:3.Där anges kvoten mellan importprisindex för bearbetade varor ochOECD-ländernas' motsvarande exportprisindex i svenska kronor räknat. Medbearbetade varor avses här SITC 58 (dvs. förutom verkstadsprodukter ochgruppen övriga industriprodukter i tabell 3:5 även papper och papp, järn ochstål saml övriga metaller men exklusive livsmedelsprodukter ochträfiberplattor). kvartalsvisa exportprisindex omräknade tillsvenska kronor har vägts samman med import från dessa länder 1976 somvikter. Den så sammanvägda exportprisindexen har trendrensats'. importprisindex(med = 100) har sedan dividerats med denna trendrensadeexportprisindex. Förutsatt att de olikaenskilda länderna i ändrar sina exportpriser i egen valuta räknat, likatill alla exportmarknader från kvartal till kvartal, skulle (bortsett fråntidsskillnaden mellan ett lands export och import) kvoten i diagram3:3 förväntas ständigt vara 1. ' Utom , , , , . - Exportprisindextalen förOECD-länderna beräknas med undantag för några länder enligtenhetsvärdeindex typ Laspeyres. Den svenska importprisindexen är en s. k. hybridindextyp Paasche. Denna visar normalt en lägreprisstegringslakt än enhetsvärdeindextyp Laspeyres. Den sammanvägda exportprisindexen för OECD-området har med stöd av historiskt materialreducerats (trendrensats) med 0,per kvartal. Diagram 3:3 Importpriser i relativtOECD:s exportpriser samt relativa arbetskraftskostnader per producerad enhet19731983 rliindex lör SITC 5-8 rliindex for SITC 5-8 \y\ y\ /\ W!l\ i 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor:OECD, , och FN. Även om det vorefallet att ländervis prisdiskriminering inte förekommer för någon enskildvara, störs givetvis kvoten av skillnader mellan ländernas varuvisaexportsammansättning inbördes och i förhållande till import samt avförskjutningar i tiden av varumixen. Därtill kommer att importerar bearbetade varor ävenfrån länder utanför OECD-området med eneventuellt annan prisutveckling. Även bristfalligheter och metodskillnader i den statistiska uppmätningen avprisförändringarna i utrikeshandelnär en störande faktor, liksom variationer i transportkostnader som ingår iimportpriserna men ej i exportpriserna. Det är därför knappast förvånande att kvoten i diagram3:3 uppvisar ett Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 69 betydande inslag av ryckighet som försvårarutläsningen av tröghetsgraden i devalveringarnas importprisgenomslag. 1977 devalverade Sverigedels dels . Den effektiva importvägdaförändringen av priset i svenska kronor på utländsk valuta blev en ökning med3,från första till , 5,från andra till tredje kvartaletoch 7,från tredje till fjärde kvartalet dvs. sammanlagt frånförsta till Qärde kvartalet 1977.' Som framgår av diagrammet sjönk kvotenmellan den svenska importprisindexen och OECD-områdets exportprisindex (isvenska kronor) successivt och vände åter uppåt så attkvoten tredje kvartalet detta år låg på ungefär samma nivå som föredevalveringarna. Dessa förefaller alltså då ha slagit igenom fullständigt i densvenska importprisnivån för bearbetade varor. Denna låg tredje kvartalet 1978ca högre än . steg OECD-områdets (medsvensk import 1976 vägda) exportprisindex för denna varugrupp med endast 4 1/2%i nationella valutor räknat. Den 14 september 1981devalverades den svenska kronan . Den effektiva importvägda förändringenav priset på utländsk valuta registrerades till en ökning med 1,från andratill tredje kvartalet 1981 och en ökning med 9,från tredje till fjärdekvartalet. Som framgår av diagrammet tycks devalveringen 1981 ännu tredjekvartalet 1982 endasi ofullständigt slagit igenom i den svenska importprisnivånför bearbetade varor. Denna låg då högre än andra kvartalet 1981samtidigt som OECD-områdets exportprisindex i svenska kronor räknat beräknas halegat högre. Det ofullständigagenomslaget av devalveringen 1981 kan ha samband med den betydande sänkningenav det svenska relativa kostnadsläget 1981 -1982. Den heldragna undre kurvan idiagrammet visar kvoten mellan arbetskraftskostnaden i industrin per produceradenhet i och i OECD-området". Den streckade kurvan anger kvotenmellan och . Gentemot hela OECD-områdetsänktes 1981 -1982 det relativa (importvägda) arbetskraftskostnadsläget meddrygt och gentemot med . Sänkningen avkostnadsläget i relativt omvärlden kan ha tvingat exportörer tillSverige att sänka sina vinstmarginaler relativt till dem de tagit ut på sinaövriga exportmarknader. En grundförutsättning härför är givetvis att svenskaföretag i någorlunda stor omfattning är prisledare på den svenska marknaden. Ett visst stöd för ensädan hypotes ger ocksä utvecklingen . Kvoten mellan densvenska importprisindexen och OECD-områdets ' statistik över effektiv importvägd förändring av kronkursen.Se tabell 25 i tabellbilagan till institutets konjunkturrapport . - Samma länder och samma länderviktersom för den sammanvägda exportprisindexen för . Prop.1982/83:100 70 exportprisindex i svenska kronor räknat stegmellan dessa år. Detta kan eventuellt återföras på att OECD-områdets exportöreri samband med höjningen av det svenska relativa kostnadsläget kunde höja sinavinstmarginaler vid försäljning till relativt de marginaler de tog utpå övriga exportmarknader. Den omvända utvecklingen ägde sedan rum från 1976till 1978 då det svenska relativa kostnadsläget äter sänktes. Också höjningenav kvoten mellan den svenska importprisindexen och OECD-områdetsexportprisindex under loppet av 1980 och början av 1981, kan möjligen förklarasav att det svenska kostnadsläget då äter försämrades. höjdesden svenska industrins relativpriser på såväl exportmarknaden som påhemmamarknaden. Uppdragningen av hemmapriserna kan då ha lämnat utrymme förOECD-områdets exportindustrier att åter höja sina marginaler vid försäljningtill relativt till de marginaler de kunde ta ut vid försäljning tillövriga exportmarknader. Den prognoseradeutvecklingen av kvoten mellan den svenska importprisindexen och OECD-områdetsexportprisindex från tredje kvartalet 1982 fram till fjärdekvartalet 1983 har relaterats ovan. 1983 skulle enligl prognosenrelationen mellan svensk importprisnivå och OECD-områdets exportprisnivå varalägre än före den senaste devalveringen och så långt bakåtsom diagrammet sträcker sig. En låg kvot 1983 står väli överensstämmelse med betraktelsesättet ovan såtillvida att det svenskarelativa (importvägda) arbetskraftskostnadsläget per producerad enhet förutseskomma att sänkas 1982-1983 med gentemot OECD-området och med knappt10% gentemot (enligt alternativet II för den svenskalöneutvecklingen). Den fortsatta utvecklingen av importpriserna för bearbetadevaror och framåt blir med detta synsätt beroende av såväl deninternationella inflationstakten som möjlighelerna att bibehålla den svenskaindustrins relativa kostnadsläge. Parentetiskt kan ocksånoteras att utvecklingen av kvoten mellan den svenskaimportprisindexen och OECD:s exportprisindex delvis också kan ses som beroendeav hur länge prisstoppet i blir bestående. Utsikter för varuimporten 1983 förutses enoförändrad volym för den totala varuimporten. För bearbetade varor beräknas idel lägre lönekostnadsalternativet (alt. I) oförändrad volym', och i det högrealternativet (alt. II) envolymmässig minskning på 1/av sådana varor. Den förväntade svagaökningen av importen av bearbetade varor 1983 kan återföras delvis på denimportminskande effekt som relativprissänk- ' Det lägrelönealternativet beräknas medföra en gynnsammare relativprisulveck-lingför hemmaproducerade varor, men på grund av betydligt högre importefterfråganfrån en ökad export och ett kraftigare lageromslag förutses detta altemativleda till enhögre import. ningarna 1981-1983' kalkyleras medföra. Dennaeffekt beräknas till ungefär 2 1/i både alt. I och alt. II. Utöver priseffektenväntas en minskning ske av det ovanligt höga importinnehåll som präglade 1982års import. Detta väntas inträffa som följd av att varusammansättningen ändrasvad gäller såväl den privata varukonsumtionen som exporten av bearbetadevaror. Andelen av de varugrupper som har särskilt högt importinnehåll förutsesnämligen minska jämfört med . Denna varusamman-sättningseffekt beräknas draned importvolymutvecklingen något 1983. I importhöjande riktningförutses en påtaglig ökning av exporten av bearbetade varor och ett kraftigtlageromslag verka. väntas bidraget till importen från såväl denprivata varukonsumtionen som investeringarna i maskiner och byggnader bliklart negativt. Sammantaget väntas den totala importvägda efterfrågan påbearbetade varor öka med i alt. I knappt 2 1/i alt. II och, relativpriser ochvarusammansätt-ningseffekter obeaktade. På råvarusidan förutsesen endast måttlig volymökning. Importen av råolja beräknas öka med knappt 8%.För petroleumprodukter förutses en volymminskning på . Trots enförväntad ökad förbrukning av oljeprodukter inom industrin, förutses Sverigestotala oljeförbrukning minska 1982-1983 med (se tabell 3:6). ' Relalivprissänkningarnakalkyleras till 0,1981, 2,1982 och 5,resp. 4,i alt. I och alt. II 1983. Tabell 3:6 Nettoimport avråolja och petroleumprodukter 19741983' 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Löpande priser, milj. kr. Import av råolja 3405 4400 5652 6474 7206 10039 17885 19316 20844 25241 8705 7944 8323 8805 7421 16012 15244 15937 20385 21123 Export 700 919 1031 1303 1662 3261 5421 5927 7824 9579 Nettoimport 8005 7025 7292 7502 5759 12751 9823 10010 12561 11544 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter 11410 11425 12944 13976 12965 22790 27708 29326 33405 36785 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter i procent av BNP' 4,5 3,8 3,8 3,8 3,2 5,0 5,3 5,1 5,4 5,3 priser"* Nettoimportav råolja ochpetroleumprodukter 11112 11425 11312 11149 10035 11265 9844 8035 7889 7714 Volymindex(1975= 100) 97,26 100,00 99,01 97,58 87,83 98,60 85,99 70,33 69.05 67,52 ' Uppgiftema för 1974-1981är hämtade från utrikeshandelsstatistiken. Uppgiftema är prel., 1983 enl. alt. II. Samtliga uppgifter redovisas i SNI-termer. definierats i SITC-termer.Denna omläggning har medfört att vissa uppgifter är ändrade. Export av råoljaförekom endast 1974 (8 milj. ), 1975 (2 milj. ), 1979 (86 milj. ), 1980 (58 milj. och 1981 (4 milj.kr.). Den beräknas 1982 ha uppgått till ca69 milj. kr. och väntas öka 1983 till ca 78 milj. -' BNP till marknadspris. * Deflateringenligt hybridindex. Prisutvecklingen päråvarusidan väntas förbli dämpad. För råolja och petroleumprodukter förutses istort sett oförändrat pris under loppet av 1983.