prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — atl lill Främjandeav hemslöjden för /84 anvisa etl reservafionsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 52 1981/82 Ulgift 30000000 1982/83 Anslag 30000000 1983/84 Förslag 30000000 StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades (prop. 1961:77, SU 1961:89, rskr1961:233) har lill uppgift all främja näringslivels utveckling i Norrland.Riksdagen beslutade (prop. 1980/81:51, NU 1980/81:22, rskr 1980/81:131)om fondens fortsalla verksamhel 1985 och fastställde enram av 150 milj. kr. för statens bidrag till fonden under budgetåren 1981/82-1985/86.Beslutet innebar bl.a. att fondens verksamhel i ökad ulslräckning skallinriktas mol industriellt utvecklingsarbete. Ulläningsverksamhelenunder budgelårel 1983/84 är enligl fonden svår all bedöma, eftersom den äravhängig bl.a. konjunkturlägel, olika branschers specifika situation samtkreditlägel i bankerna. Mot bakgmnd av behovet av goda resurser hos fonden föralt främja näringslivsulvecklingen i landets svåraste problemlän, fondensförändrade verksamhetsinriktning saml den fortsatta penningvärdesförsämringenanser fonden alt det är nödvändigt alt anslagel ökas lill 40 milj. kr. har lagil slällning fillNorrlandsfondens verksamhet 1985 och fastställt en ramför statens bidrag . Jag beräknar för budgelårel 1983/84oförändrat 30 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår allfill Medelstillskoti tittNorrlandsfonden för /84 anvisa ell reservationsanslag av30000000 kr. Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB 1981/82 Utgift 363663873 1982/83 Anslag '1490000000 1983/84 Förslag1000000000 ' varav I 110 milj. kr. Från anslaget bestridsutgifter för kostnadsläckning lill AB () för skillnadmellan ul- och upplåningsränlor saml för kursförlust inom ramen för systemetmed statsstödda exportkrediter som SEK lämnar enligl beslut (prop. 1977/78:155 bil. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 53 1977/78:73, rskr 1977/78:379 och prop. 1978/79:49, NU1978/79:17, rskr 1978/79:115) saml (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:246).Systemet innebär alt SEK har givits möjlighel atl finansiera exportkrediter lill räntor som liggerunder upplåningskostnaderna. SEK kan redanpå offertstadiel lämna en utfästelse om exportkreditstöd. Företagen kan därigenom redan i samband medoffertgivningen erbjuda fast ränlaför finansieringen av en exporlaffär. Staten täcker skillnaden mellanutläningsränta och upplåningskostnad saml den kursförlust som uppkommer vidut- och upplåningen. riksdagsbeslut innebar alt syslemel förlängdesmed i första hand . Reglerna för kreditgivningen återfinns i förordningen(1981:665) om exportkredilfinansiering med statligt slöd. Enligl förordningenskall villkoren för krediterna skall slå i överensstämmelse med den överenskommelse om riktlinjerför begränsning av statligt slöd vid exportkreditgivning som harbiträtt inom , den s.k. consensusöverenskommelsen, samt medtillämpningen av överenskommelsen. För finansiering av fartygsexport gälleren annan OECD-överenskommelse. För krediter i svenska kronor las ut en ränta som är yllerligare 0,högreän för krediter i annan valuta. SEK har all inkomma med en framställning omkostnadstäckning för räntedifferenser och eventuella realiserade kursförluster tillregeringen kvartalsvis i efterskott. För innevarande budgetår har anvisats 1490milj. Urspmngligen anvisades 380milj. kr., men beloppet höjdes senare med 1 110 milj. kr. 1981/82: 100 bil. 17, NU 1951/82: 33 och 52,rskr 1981/ 82:342 och 427, prop. 1982/83:25, bil. 7, NU 1982/83:15, rskr1982/ 83:116). Den ökade belastningen beror delvis på all ersättningnumera betalas ul kvartalsvis mot tidigare årsvis. Innevarande budgetår kommer därigenom atl belastas medkostnader för fem kvartal. Bolaget har för hemställt omläckande av en nettokostnad för staten på 363,7 milj. kr. För de tre förstakvartalen har kostnaden uppgått till 716 milj. kr. I del senare beloppetingår valutaförluster på tillhopa ca 60 milj. kr. Av beloppet avser 189 milj. kr.kostnader för krediter i samband med export av fartyg och riggar och 4milj. kostnader för s. k. förmånliga krediter för export lill . SEK:sullåningsvolym har stigit snabbi vilket bl. a. lett lill all en ökning av bolagels kapitalblivit nödvändig. SEK ägs till hälften av de svenska affärsbankerna och lillhälften av staten. har anslagit 50 milj. kr. för teckning av aktier och beslutat omen lika slor utökning av statensandel av garanlifonden i SEK (prop. 1982/83:25, bil. 10, NU 1982/ 83:15, rskr 1982/83:116). Upplåningskostnaderna har lill följd avdel internationella ränteläget varit höga samtidigl som stora delar av gjordaåtaganden om utlåning innebär ullåningsränlor pä . Del är därför av slorbetydelse all 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 54 harhöjts från 10,0-11,lill 10,0-12,genom all en ny överenskommelse inomconsensusgrup- pen i trätt i kraft. Räntehöjningen slär dock inleigenom eftersom äldre utfästelser gäller och det oftalar lång lid innan avtalade krediter betalas ul. Krediter för export av fartygregleras genom en särskild överenskommelse och vid krediter för farlygsexportär räntan f n. SEK eftersträvar alt huvuddelen av upplåningen skerlångfristigt och lill bunden ränla. innebär atl statens åtagande blirmera överblickbart. SEK har under hösten 1982redovisat dels en översikt över kapilalvam-exportens utveckling ochsammansättning baserad på en enkätundersökning riktad lill ca 130 slörresvenska industriföretag, dels en utredning om SEK-syslemels utveckling sedan år1978, som bygger på förelagens interna material. I del senare materialet läggssärskild vikl vid varu- och länderfördelningen av kreditgivningen och på enbedömning av statens framtida kostnader. Vidare redovisas olika möjligheter atlbegränsa kostnaderna för del statliga slödel. Induslridepartementet avser alti publicera en rapport - utarbetad i samarbete med om industrinsstmktumtveckling. En del av rapporten utgörs av en mera utförlig presenlationav den svenska kapitalvaruexporten. Av enkätundersökningenframgår alt det är svårt all fä fram uppgifter om kapilalvamexporten. En ickeobetydlig del av den s. k. projeklexpor-ten redovisas inte såsom sammanhållnaprojekt i exportstatistiken, utan de ingående varorna registreras var för sig.Försäljningen av kunnande etc. som ingår i projektexporlen registreras oftainte alls. Den del av kapitalvaruexporten som försäljs med medel- ochlångfristiga krediter går huvudsakligen till och statshandelsländer.Vid expori av fartyg används alltid statsstödda exportkrediter. För svenskaredares köp av svensk-byggda fartyg finns också möjligheter till statsstöddakrediter. Stalsslödd finansiering används dessutom bl. a. för expori av fordonm. m., maskiner, elektrisk och elektronisk utrustning, entreprenader och slörrekonsultarbeten. Kapilalvamexportenberäknas enligl enkäten är 1982 uppgå lill ca . Delta börställas mot utbetalade exportkrediter till enkälföre-lagen på ca 9miljarder kr. Av hela kapital varuexporten kan sålunda bedömas utnyttjaSEK-systemet. Av den totala exporten utnyttjas krediter via SEK-systemet till 6 ä . En något slörre del avexporten () försäkras genom exporlkredilnämnden (EKN) men del är till slordel andra affärer än de som finansieras genom SEK-systemet. Ca en tredjedel avkreditgivningen i SEK sker mot säkerhet i EKN-garanti. En tredjedel säkras avfartygskreditgaranlier. Resten av krediterna lämnas huvudsakligen mol säkerhetav bankgarantier. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 55 snabbareän exporten i övrigt. Perioden var ökningen (löpande priser). Vidare är den myckelslorföretagsinlensiv. Åtta storaförelag svarar för 2/3 av kapilalvamexporten medan förelag med mindre än1000 anställda svarar för av kapilalvamexporten. De mindre företagen uppträder vanligen som underleverantörer tillstorföretagen i denna typ av export.1 kapilalvamexporten ingår även importerade underleveranser. Importandelenvarierar kraftigt men uppgår enligl enkäten i genomsnitt till . Andelenhar inte ökal . Kapitalvaruexportenssammansättning och länderfördelning framgår av nedanståendetablå. Fordon m. m. SEK redovisar i sin undersökning allkredilavtal lill elt belopp av ca 30400milj. Av dessa hade krediter på 13500 milj.kr. Till della kom utfästelser på 56 miljarderkr. Kreditansökningarnas volym har varierat kraftigt sedan år 1978.1 genomsnitt har de utgjort ca 40 miljarderkr. En lopp nåddes underandra med . Delta förklaras av den räntehöjning som irädde i kraflden och som harslagit igenom på nytillkommande krediter. av alla ansökningarresulterar i affärer. Den nämnda extremt höga ansökningsvolymen hösten 1981resulterar troligen inte i kontrakt i samma utsträckning. Tiden från ansökantill utbetalning är ofta . Fartyg har högre utfallsgrad och snabbare utbetalning än annan kapital varuexport. SEK har redovisathur slutna kredilavtal från lill fördelar sig på bl. a. varoroch länder. Krediiavtalensfördelning på varugrupper framgår av nedanstående tabell. Det bör observeras atl krediternamotsvarar endast en del av den totalakapilalvamexporten och all indelningsgrunden delvis kan vara annorlunda. Fordon m. m. Elektrisk och elektronisk utrustning Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 56 Krediterna avser ihög grad leveranser från de största svenska förelagen. svarar för avkredilbeloppen. Antalet stora affärer medlånga kredilfider är betydande. av kredilbeloppen avser krediter över 100 milj. kr. av kreditbeloppenavser affärer med en kredittidöverstigande åtta är. Genomsnittlig kredittid är . av kreditbeloppenavser krediter i svenska kronor och den andelen har stigit någol. Statens kostnader för redan ingångnakredilavtal, uppgår för enligt SEK:s beräkning till ca 1000milj. Kostnaden stiger lill 1260 milj. kr. Därefter sjunker kostnaden sakta ochkan 1988 beräknas vara 500 ä 600 milj. kr. Genomgående svarar fartygskredilerna (fartyg ochriggar) för ca en fjärdedel av dessakostnader. Kreditansökningarna har de senasie åren i genomsnitt avsett krediter pä totalt . per år.SEK har beräknat kostnaden för slaten under förulsällning allansökningsvolymen även i framliden är40 miljarder kr. Om räntedifferensen antas vara densamma som blir kostnaden ca 1 400 milj.kr. 1988 uppgå lill ca 1700 milj. kr. gjorda åtaganden svarar således för den största delen av de framtida kostnaderna. Till de härnämnda beloppen kan kommakursföriuster pä de län som upplagils i utländsk valuta och växlats till svenska kronor. F. n. kan de icke realiseradekursföriusterna beräknas lill ca 800milj. Det är svårt all nu bedöma i vilken mån de kommer att realiseras ochnär della kan komma aft ske. Skulle nuvarande relationer mellan olikavalutakurser vara oförändrade realiseras huvuddelen av förlusternaunder andra hälften av 1980-lalet. Den genomsnittligakostnaden för slaten har de senasie åren varit 7,av uteståendekreditbelopp inkl. realiserade kursförluster, engångskostnader för upplåningetc. Räntegapet är f n. vid nya affärer beräknat på en genomsnillliguppläningskostnad på och en utläningsränta på när del gällerkrediter i US dollar. Till dessa kostnader kan komma kursförluster. De affärersom f. n. tillkommer har således betydligt lägre ränledifferens än vad somfidigare har varit aktuellt. Delta gäller dock ej fartyg. Det är iförsta hand höjningen av de s.k. consensusräntorna som slår igenom. Men höjningen leder till enminskning av statens kostnader försl på nägra ärs sikt. SEK har i sinrapport redovisat främst två olika möjligheter att begränsa kostnaderna förSEK-systemet. För del första kan begränsning av ullå-ningsmöjlighelernaske genom all minska utlåningen lill vissa länder, vissa varugrupper, även graden av finansiering kanminskas. För del andra kan höjningar av räntor eller ytterligare provisioneretc införas. SEK har bl. a. undersökt möjlighelerna atl slopa av slöd underlillverkningsliden resp. byggnads- och monlagetiden, atl ta bortmöjlighelerna all kapilalisera räntor underbyggnadstiden vid entreprenader saml all reducera andelen lokalakostnader som tilläts ingå i kontraktet. Vidare har SEK berört Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 57 möjlighelerna all minska möjlighelerna altfinansiera utländska komponenter och utländska varor i leveransen. Bland demöjligheter SEK redovisar finns även slopande av slöd vid export lillindustriländer alternativt länder i kategori I enligtconsensusöverenskommelsen. Denna möjlighel har även berörts av exportföretageni enkätsvaren. Bland inläklsökningarnanämner SEK möjligheten att öka ullåningsräntorna och atl införa nyaprovisioner, i första hand ytterligare löflesprovi-sion och engångsprovision,saml alt minska slödel lill en kredit ifall räntedifferensen skulle överstigaen viss storlek. SEK-systemet förstatsstöd till finansiering av kapilalvamexporten infördes för all möta andraländers kraftiga subventioner av deras kapilalva-mexport genomexporlkreditsystem. Genom höjningen av minimiräntesal-serna i deinternationella överenskommelserna om begränsning av statsstödet iexporlkredilsysiemen har subvenlionsinslaget nu minskat. har demarknadsmässiga räntenivåerna fallit vilket medfört att subvenlionsinslagetblivit mindre. Fartygsexporten har dock kvar de lägre utlä-ningsräntorna,vilket leder lill alt subvenlionsinslaget inle minskat lika myckel på denmarknaden. Vidare har statshandelsländerna och lill följd avbristande betalningsförmåga kraftigt minskat sina inköp av kapitalvaror ochprojekt. Sammantaget har dessa omständigheter pä senare lid inneburit lägreefterfrågan på nya exportkrediter. Redan ingångna avtal och lämnade anbudinnebär dock att en stor kreditfinansierad export av kapitalvaror kommer attäga mm . I finansieras även en del av de inhemskaleveranserna med statsstödda krediter. Det gäller krediter lill vissaleveranser inom landet som utnyttjas för atl matcha utländskexportkreditgivning till svenska köpare av kapitalvaror. Jag återkommer lilldenna fråga i det följande under punkten B 19 Kostnader för viss kreditgivninghos . Till detta kommer det s.k. redarstödei sominnebär all svenska redare vid köp av fartyg och riggar från svenska varverhåller finansiering till likvärdiga villkor som gäller på exportmarknaden. Många efterfrågar ännu fördelaktigarekreditvillkor än vad ex-portkredilsyslemen innebär. Många länder, däriblandSverige, ger s. k. blandade krediter till särskill förmänliga villkor. ISverige ges förmånliga u-landskrediter till räntesatser pä 0-4,och medkredittider och som innebär gåva. Del svenska syslemel är f.n.föremål för en översyn. Kostnaderna las f. n. upp under tredje huvudtiteln isamband med atl kredit lämnas. Krediterna lämnas av SEK som i efterhand fårsärskild ersättning för de extra kostnaderna. Denna ersättning avser alla slagsförmånliga krediter lill som finansieras över biståndsanslaget oavsettom kostnaden urspmngligen belastat den särskilda anslagsposten Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 58 för särskilt förmånlig kreditgivning till u-land eller t. ex. medel reserveradeunder resp. landram inom del bilaterala utvecklingssamarbetet. SEK svarar förutom för kreditgivningen underSEK-systemet och de förmånliga u-landskrediterna även för kreditgivningen förs.k. redarslöd (delvis). Den svenska kapitalvaruindustrin har stora marknader ii-länder där försäljningen som regel sker utan stalsslödd kredit, men även istatshandelsländer och , där statsstödda krediter är normala pä marknaden.Subvenlionsinslaget har dock minskats för huvuddelen av krediterna genom attde överenskomna minimiränlorna höjts som upplåningskostnadernaminskar genom de sjunkande marknadsräntorna. Jag vill även framhålla atl en särskild nordiskarbetsgrupp tillsalts för alt lämna förslag till överenskommelse omalt slopa statsstödda exportkrediter vid leveranser mellan de nordiskaländerna. Jag avser atl föreslå regeringen atlräntorna för den statsstödda exportkreditgivningen inkl. fartyg skall höjasoch ligga 0,över de minimiränlor som överenskommits internationelll. Vidkredit i svenska kronor tillkommer liksom hitfills ytterligare 0,ränta.Syftet är att minska statens kostnader för subventionerna. a. har den kraftigadevalveringen av den svenska kronan inneburit att de svenska exportföretagenfåll en förbättrad konkurrenskraft. En del av kostnaderna bör då kunna bäras avföretagen. Chefen för har tidigare(prop. 1982/83: 100 bil. 5) redogjort för exportkredilnämndens (EKN:s)verksamhel. Del är ofta nödvändigt all ha EKN:s garanti för all kunnagenomföra en exportaffär på kredit. Genom belalningsproblemen i vissa länderhar EKN drabbats av förluster i sin försäkringsrörelse. Chefen för utrikesdepartementethar förordat all EKN bör ges möjlighet tillfortsatt högt risktagande på mera betalningsstarka ochstatshandelsländer. Detta bör underlätta en fortsatt expori av kapitalvarortrots atl räntesubventionerna skurits ned någol. Ränledifferensen ochdärmed statens kostnader för nya statsstödda SEK-krediter är f. n. lägre äntidigare. För alt undvika alt ränledifferensen på nytt växer kraftigt harregeringen möjlighet atl föreskriva vilka ullåningsränlor som skall lillämpasså länge de inle ligger under de internationellt överenskomna minimiränlor somnu tillämpas. Tulltekniskl settutländska varor, som ofta levereras direkt från tredje land lill byggplatsen iköparlandet finansieras i princip inte med stalsslödd exportkredit. I vissabranscher importeras dock en slor del av de komponenter som används i densvenska tillverkningen. Jag avser alt återkomma till regeringen medförslag lill direktiv till en särskild utredning som skall undersöka möjUghetenall avväga exportkredilstödet med hänsyn lill hur stort del svenskaförädlingsvärdet är. Höjningarna av deinternationellt överenskomna minimiränlorna genom consensusöverenskommelsenstöddes kraftfullt frän svensk sida. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 59 tog aktiv del i del förhandlingsarbetet.Räntedifferenserna i fartygsfinansieringen är fortfarande höga samlidigt somvarvsindustrin är beroende av alt kunna lämna krediter för all över huvud taget fåavsättning för sina produkter.Sverige har aktivt arbetat för att höja räntan också på fartygskrediler. Enligt min meningmåste dessa ansträngningar frånsvensk sida fortsätta för all minska ränledifferenserna i fartygsfinansieringen. Jag har samrått med statsrådet i denna fråga. För atl bl. a.underlätta en bedömning av de industripoliliska konsekvenserna avexportkredilstödet bör enligl min mening kostnaderna förstatsstödda exportkrediter fr. o. m. budgelårel 1983/84 delas upp på tre anslag. Utöver delhittillsvarande anslagel Kostnader för statsstödda exportkrediter genomAB bör två nya anslag föras upp på statsbudgelen.Sålunda bör kostnaderna för exporlkreditslöd till varvs-produkter (fartyg, riggar etc.) belasta etlsärskilt anslag, medan de extra kostnaderna för förmånliga krediter lillu-länder bör belasta ytterligare etl anslag. Jag förordar alt för statsstödda exportkrediter genom ABSvensk Exportkredit anvisas elt förslagsanslag av 1 000 milj. kr.,förexportkredilslöd lill varvsprodukler anvisas etl förslagsanslag av 480 milj.kr. och för extra kostnader för förmånliga krediter lill anvisas ellförslagsanslag av 20 milj. kr. Jag vill emellertid påpeka alt beräkningen avfördelningen mellan de två försl nämnda anslagen är osäker och kan komma altbehöva justeras. Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill Kostnader för siatsstöddexportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende export av fartygm. NyU anslag (förslag) 480000000 Med hänvisning lillvad jag har anfört under punkten B 16 hemställer jag alt regeringen föreslår all lill Kostnaderför stalsslödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. för budgetåret1983/84 anvisa ell förslagsanslagav . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 60 Ersättning för extra kostnader förförmånlig kreditgivning till Nytt anslag (förslag) 20000000 Med hänvisning lill vadjag har anfört under punkten B 16 hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen atl till Ersättning förextra kostnader för förmåntig kreditgivning lill för budgetåret1983/84 anvisa elt förslagsanslag av . Kostnader för viss kreditgivning hosSveriges 1981/82 Ulgift 7372862 1982/83 Anslag 22000000 1983/84 Förslag 30000000 Från anslagel bestridsutgifter för kostnadstäckning till för skillnadmellan ut- och upplåningsränlor saml i särskilda fall för kursförlust när detgäller vissa krediter vid svenskt förelags försäljning inom landet somInvesleringsbanken lämnar. Systemet förlängdes genomriksdagsbeslut vären 1981 (prop. 1980/ 81:130, NU 1980/81:58, rskr1980/81:426). Reglerna återfinns i förordningen (1981:666) om statligt slödför kredit vid försäljning inom landet i vissa fall. En fastlagdsubventionsnivä har införts. Stödet uppgår lill högst avräntan. Räntenivån skall dock vara lägst överconsensusnivån. Offerten skall motsvara minsl av det sökande förelagelsårsomsättning om denna är mindre än 50 milj. kr. Dämlöver föreskrivs bl. a. allprodukten skall ha hög teknisk nivå och atl offert från utländsk konkurrentskall vara lämnad i svenska kronor. Del stöd som har lämnals har oftavarit föranlett av konkurrens från nordiska länder. I samband medriksdagsbehandlingen diskuterades vissa olägenheter med de nuvarandereglerna. har kontakter och förhandlingar med flera andra länder iEuropa fortsatt om en bilateral begränsning av exportkredilsubvenlionernamellan respektive land. Frågan om en begränsninghar dessutom lagils upp inom ramen för del nordiska samarbelel av den nordiskaämbetsmannakommittén för industrifrågor. En särskild arbetsgrupp har bildalsmed uppgift all föreslå en överenskommelse om all upphöra med statsstöddaexportkrediter vid leveranser mellan de nordiska länderna. För egen del vill jagframhålla all en möjlighet atl minska skadorna på svensk industri av utländskexportkreditkonkurrens bör finnas. Detta gäller även om de svenska förelagenskonkurrenskraft kraftigt stärkts genom Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 61 devalveringen och genom all räntelägel i kanförväntas sjunka så all den utländska exportkreditkonkurrensens slagkraftminskar. Systemet blir i motsvarande mån mindre utnyttjat. Jag bedömer allantalet aktuella affärer kommer all minska. Det är min förhoppning atl den nordiska arbetsgmppensnarast når etl konkret resultat. I avvaktan på dessa förhandlingar bör nya beslul inte las. Kostnaderna för innevarande budgetär kan beräknas rymmas inom det anvisadeförslagsanslaget. Redan ingångna avtal om krediter innebär kostnader nästa budgetår. För atl läcka dessakostnader erfordras en uppräkning av anslaget till 30 milj. kr. Jag hemställerall regeringen föreslår all lill Kostnaderför viss kredUgivning hos för budgelårel 1983/84 anvisaell förslagsanslag av 30000000kr. Lån till investeringar inom glasindustri 1981/82 Ulgift 4647800 Reservalion 6781400 1982/83 Anslag 3000000 1983/84 Förslag 3000000 Lånen, somadministreras av statens industriverk, infördes under /78(prop. 1976/77:61, NU 1976/77:37, rskr 1976/77:283). beslutaderiksdagen om etl treårigt ätgärdsprogram för den glasindustrin avseendeperioden /821983/84 (prop. 1980/ 81:89, NU 1980/81:45, rskr 1980/81:296). I programmetingår fortsall investeringsstöd. Stödet kan ulgå lilleffekfivilelshöjande investeringar i produklions-ulmstning, för investeringar somsyftar liU all förbättra arbetsmiljön och för investeringar i den yttre miljön. Lånen, som kanlämnas för högsl av investeringskostnad som avser yttre miljö och förhögsl i övriga fall, är amorterings- och räntefria och skrivs av underhögsl fio år. Vid utgången avbudgelårel 1981/82 hade ca 6,3 milj. kr. av reservationen om ca 6,8 milj.kr. disponerats för beslul om lån. Alltså återstod vid denna lidpunkt ca 0,5 milj. kr. fömtsätter all stödprogrammet fullföljs i enlighet med del nyssnämndabeslulel. I enlighet med dessa riktlinjer skall anslaget tillföras 3 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår atl lill Lån tillinvesteringar inom glasindustri för /84 anvisa ellreservationsanslag av .