prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — har, med förbehåll för godkännande,utfäst sig att finansiera entredjedel av driftskostnaderna för - dock högst . En fömtsättning är atttäckning för återstående kostnader kan skaffas fram genom IMOs och UNDPsförsorg. Medelsbehovet för /84 beräknas fiU . Liksomunder tidigare budgetår bör också vissa andra multilaterala bidrag belasta denna anslagspost. Som exempel kannämnas årsbidrag till Röda Korsets internationella kommitté, FNs centerför transnationella företag (CTNC), FNsboende- och bebyggelsecenter (HABITAT), FN-uni-versitelet och FNs kvinnofond.Jag beräknar att ca behövs för sådana bidrag. Efter de bidrag jagnyss föreslagit beräknar jag alt den multilaterala reserven /84 kommer att uppgå tiU ca . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 59 är /80. Under treårsperioden1982/83-1984/85 har utlovat elt åriigl bidrag på . Sverigebör, med förbehåll för riksdagensgodkännande, lämna en utfästelse om ett bidrag på /86. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) För budgetåret1982/83 anslogs etl belopp på tUl importkon-torel föru-landsprodukter (IMPOD). För /84 föreslår jag ell anslag på5500000 kr. Denna ökning gör det möjligt för IMPOD atl bl a påbötja viss verksamhel som berör länderutanför programlandskrelsen. Under budgetåren1981/82 och 1982/83 har totalt anslagits för atl täcka Sverigesförsta bidrag fill fonden. Bidragels storlek är fastställt i valutaenheten SDRoch kommer all utbetalas strax efter avtalets ikraftträdande. På gmnd av växelkursförändringarkrävs ytterligare . /83 18 775 000 /84 22009025 Utöver ovanföreslagna anslag kommer av ointecknade reservationsmedelefter budgetåren 1981/82 och 1982/83 att tas i anspråk för Övriga multilaterala bidrag under1983/84. Övriga multilaterala bidrag används tillbidrag tUl en mångfald olika organisationer. Den är också en reserv i denmulfilalerala budgeten. Under /84 finns behov av medel för atlfinansiera bl a följandeinsatser. Mot bakgmnd av det svenska intresset att stödja dekaribiska länderna lämnade 1981 ett bidrag om sammanlagt 26 milj krtill Karibiska särskilda utvecklingsfond. Bidraget fördeladespä budgetåren1981/82 och 1982/83 med . Fonden baseras på bidrag frånenskilda länder och används för utlåning på gynnsamma villkor lill de fattigaste medlemsländerna. Förnärvarande pågår diskussioner inom bankenom atl slå ihop den särskilda utvecklingsfonden med övriga specialfonder inombanken, vilket skulle skapa större effekfivitet. Den nya gemensammaspecialfonden skall finansieras genom bidrag vid regelbundna påfyllnader enligt samma modell som gäller för och de regionala utvecklingsfonderna. Det totalabidragsbehovel för den första påfyll-nadsperioden1984-87 har beräknats till ca . Sverigebör fortsätta stödja Karibiska , som är en Prop.1982/83:100 Bilaga 5 58 narie bidrag för /84 (verk.samhetsäret1983) på . Sammabelopp har med motsvarande förbehåll utfästs för budgetåren 1984/85 och1985/86. En del av bidragetför 1982/83 () betalades ut som förskott eftersomorganisafionen pä grund av sitt akuta krisläge stod inför hotet atttvingas inställa sin undervisning. liknande förskott /84 kan komma att aktualiseras. Organisationen har itakt med de senaste årens ökade flyktingströmmar blivit en allt viktigare kanalför bistånd till flykfingar väriden över. Det beräknas idagfinnas drygt 10 milj flyktingar, inklusive personer som tvingats lämna sina hem av andra änpolitiska skäl. Ca hälften av dessa finns iAfrika, framförallt på , samt i , och södra . I finns destörsta flyktinggrupperna i (över tvä miljoner) och i Sydostasien.Antalet flyktingar i har ökat under del senasie året ochuppges liu närma sig 300000. Flertalet flyktingar i området kommer från . UNHCRs totalabudget för beräknas uppgå tiU , ensänkning med 5 milj doUar jämfört med . /83() lämnade ett bidrag på lillUNHCRs reguljära program. utgick ett extra bidrag på 30 miljkr för insatser i bl a , och . Även kommandeär fömtses behov av extra bidrag bl a från kata-strofanslagel, i första handlill reguljära programmet som svarat för en ökande del avverksamheten - enligt beräkningarna . har, medförbehåll för godkännande, för /84() utfäst etl oförändrat bidrag om till UNHCRsreguljära budget. För /85 () har, med sammaförbehåll, utfästs ett lika stort belopp. Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) slöt 1981del senaste avtalet med om fortsatt slöd med sammanlagt 150 miljkr för perioden /82-1983/84. Enligt detta avtal skall bidramed för /84. Fråganom elt nytt avtal skallbehandlas på gmndval av den utvärdering av organisafionensverksamhet som jag berört under avsnittet om FNs befolkningsfond (UNFPA). /GATTs internationella handelscentrum (ITC) bidrag tillUNCTAD/GATTs internationella handelscentrum (ITC) höjdes /83 till 10milj kr efter att ha varit per Prop.1982/83:100 Bilaga 5 57 Internationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) har åtagit sig att underden treårsperiod som går ut /84 hålla40000 ton svenskt vete samt 1250 lon vegetabilisk olja i beredskap förakuta nödhjälpsinsatser. Del svenska kataslroflagret utgör en del av lEFR, som enligl FNs rekommendationerskall uppgå fill minsl livsmedel. bidragställs i huvudsak till WFPs förfogande. lämnar även WFP ersättning för uppkomnafraktkostnader. För budgetåret1983/84 beräknar jag etl medelsbehov på sammanlagt inkl lagring ochfrakt, för nödvändig påfyllnad av del svenska lagret med vete och vegetabilisk olja. ålaganden inom livsmedelsbiståndet är delviskvantitativa, varför den exakta kostnaden inklusive frakt är svår alt fömtsäga.Eventuella extra medelsbehov bör bestridas från anslagsposten Övriga mulfilalerala bidrag. iudgetärel 1982/83 179400000 Judgelårel 1983/84 191500000 arav FNs hjälpprogram för Palestina-flykfingar (UNRWA) FNs flyktingkommissarie () familjeplanering (IPPF) handelscentmm (ITC) u-landsprodukter (IMPOD) FNs hjälpprogram för Palestina-flyktingar (UNRWA) Organisationen harunder många är haft stora ekonomiska problem. Situationen försämrades ytterligare ijuni 1982 i samband med invasion av , dä flera flyktinglägerförstördes. bidrag tUlUNRWA /83 () uppgick till . Dämtöver harUNRWA erhållit för katastrofinsatseri . UNRWA uppskattarmedelsbehovel tUl , vilket innebär en höjningmed jämfört med innevarande år. har, med förbehåll för godkännande,utfäst ett ordi- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 56 /83 205000000 /84 232000000varav Väridslivsmedelsprogrammet (WFP) 81000 000 om livsmedelshjälp (FAC) 63000000 av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) 88000000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) Erfarenhetema av samarbete medWFP är goda. Samarbetet har därför efterhand byggts ut. Fömtom det ordinariebidraget stöder programmet genomalt kanalisera övrigt multilateralt Uvsmedels-bistånd samt visskatastrofhjälp genom WFP. verkar föratt en slörre andel av världens sammanlagda Uvsme-delsbistånd skall gå genomWFP och för atl WFP skall spela en aktiv roll i katastrofsammanhang. Det är en allmänuppfattning bland givarländerna atl WFPs samordning av livsmedelsleveranser i deinternationella hjälpak-fionerna i t ex och genomförtseffektivt. WFPs bidragsmål förperioden är 1 200 milj doUar. har, med förbehåll förriksdagens godkännande, utfäst för budgetåren 1983/84och 1984/85. Två tredjedelar av bidraget är bundet till upphandling i . Mottagarländernaskall normalt svara för de lokala kostnaderna för transportfordon, enklajordbruksredskap, köksutmslning mm. Detta kan inte finansieras över WFPs reguljäraresurser för den händelse atl mottagarlandetinte kan svara för dessa kostnader. I sädana fall måste WFP förlita sig på särskilda bidrag, om inte projektenskall bli lidande. Jag föreslår därföratt ett separat kontantbidrag om till WFP för sädana särskildakostnader lämnas också 1983/84. /83 använde WFP nästanhela bidraget till att köpa svenska lastbilar och special-utmstade släpvagnar. konvention om livsmedelshjälp (FAC) Samtliga ländersåtagande uppgår lill 7,6milj ton spannmål ärligen. Konventionen harnyligen förlängts med till och med . Det svenska bidragetkanaliseras genom WFP och består av vete, som levereras i form av mjöl.För täckande av frakt- och administrationskostnaderfår WFP elt särskilt bidrag. Jag föreslår elt bidrag för /84 på 63milj kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 55 att genom en särskUd kapitalökning återställa Sverigesandel till den tidigarenivån. Den asiatiskabankgmppen har under 1970-lalet fått en inriktning som mera än fidigareöverensstämmer med svenska biståndsprinciper. En tredjedel av resursemagår tUl jordbruk, en Qärdedel till energi. Hälso- och sjukvård, utbildning,vattenförsörjning och stadsutveckling svarar tiUsammans för ca20%. Bankensträvar efter att nä de fattigaste befolkningsgmp-perna i låntagarländerna. kostnadför den särskilda kapitalökningen uppgår till . För budgetåret1983/84 föreslär jag därför ett bidrag pä 14500000 lill Asiatiskautvecklingsbanken, varav avserdeltagandel i den tredje aUmänna kapitalökningen och den särskildasvenska kapitalökningen. Förhandlingarna omtredje påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfondens (AsDF) resurser avslutades i april 1982.Givarländerna skall bidra med 3,2miljarder doUar under fyraårsperioden 1983-86.Påfyllnaden innebär att utlåningen i realatermer förblir oförändrad jämfört med den andra påfyllnadsperioden. andel är1,. Med reservation för godkännande har regeringenutfäst ett totalt bidrag pä . /84 föreslår jag ell bidrag på . Internationella jordbruksutvecklingsfonden () /83 61000000 /84 50000000 IFADs förstapåfyUnad omfattar och trädde i kraft . Genom atlinbetalningen av USAs bidrag försenats är del tveksamt om del under 1983är möjligt all överenskomma om en andra påfyllnad för perioden . Del kandärför bli nödvändigt alt, som för , göra etl övergångsarrangemang för 1984i avvaktan på atl överenskommelse för en längreperiod kan slutas. IFADs verksamhet ärvikfig för alt förbättra fatfiga befolkningsgruppers livsmedelsförsörjning.Jag föreslår därtor etl bidrag pä under /84.Medlen kan användas för deltagande i ett övergängsartangemangeller som en del av en påfyllnad för . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 54 /83 150585225 /84182410975 varav Asiafiska utvecklingsfonden 63 055175 Överenskommelsen ommedlemskap för icke-regionala länder i Afrikanska (AfDB) ratificerades av de nordiskaländerna . Den beräknas träda i kraft under första halvåret1983. Genom dennautvidgning ökar bankens resurser väsentiigl. För perioden beräknasutlåningen uppgå tUl , varav fill de fattigasteländerna. Ca50% föresläs gä till ekonomisk och social infrastmktur somvattenförsörjning, elektrifiering och transporter samt ca30% fill jordbmk. har åtagitsig att inbetala av sin andel i bankens kapitalökning, vilketmotsvarar . Inbetalningen skall ske i fem lika stora årsbidrag. Medlen för de två förstaårsbidragen om vardera 18281704kr haranslagits under budgetåren 1980/81 och 1981/82. Eftersom tidsplanen för inbetalningarna har förskjutils behöver ingamedel anslås för /84. Förhandlingarna omen tredje påfyllnad av Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) avslutades i febmari 1982.De 25 givarländerna överenskom atl tillföra AfDF undertreårsperioden . Utlåningeni reala termer blir därmed oförändrad. andel av påfyllnaden är 5,, en litenminskning jämfört med förra päfyllanden. Den svenska utfästelsen uppgår tilltotalt 329711600kr för perioden . Av detta belopp har 120000000krinbetalals under budgetåret1982/83. För den andrainbetalningen föreslår jag ett anslag om för /S4. Den sistainbetalningen lill Asiatiska (AsDB) andra kapitalökningskedde under /81. Diskussionerna om en tredje allmänkapitalökning har ännu inle avslutats. Bankledningen har föreslagit attkapitalet ökas för perioden , och att skall inbetalas tillbanken. Överenskommelse om kapitalökningen torde komma att träffas ,förmodligen på en något lägre nivå än vad bankledningen föreslagit.Medelsbehovel för deltagande i kapitalökningen kan för /84uppskattas till . Eftersom Sverigeinte deltog i den första kapitalökningen 1971 sjönk andel av kapitaletfrån 0,41 lill 0,. Jag anser det nu motiverat Prop.1982/83:100 Bilaga 5 53 I samband medVärldsbankens årsmöte uppnåddes en överenskommelse om extrabidrag fillIDA under /84 för atl upprätthålla IDAs verksamhel påen rimlig nivä mellan den sjätte och den försenade sjunde påfyllnaden.Samfiiga givariänder utom ulfäsle sig alt tillskjuta extrabidragpå sammanlagt . Varje givarlands extrabidrag skaUuppgå till minst en tredjedel av det totala bidraget under den sjättepåfyllnaden. För svensk del innebär överenskommelsen ell extrabidrag fiUIDA om minsl under /84. Överenskommelsenanger tvä alternafiva möjligheter för att kanalisera extrabidragen. Detena alternativet är en särskild fond kopplad lill och med upphandlingenbegränsad till bidragsgivarna och IDAs li-landsmed-lemmar. Det andra alternativet är ettkonto inom IDAs ram, där IDAs normalaupphandlingsregler fiUämpas. Till skillnad frän vad som är fallet medIDA-kontol ger bidrag tUl den särskilda fonden inte några ytterligare röster iIDA. På svenskt initiativ har ocksä en mellanform skapats. Den ger möjlighet för dem som ger bidrag till IDA-kontolatt delta i upphandlingen inom densärskilda fonden mol att man avstår från rätten lill ytterligare röster. liksom ytteriigare femländer - , , ,och - har deklarerat sin avsikt att kanalisera extrabidragengenom den särskilda fonden. skäl är den vikt vi tillmäter efterlevnaden av internationellaöverenskommelser. Det multilaterala biståndssamarbetets fortbestånd ochprincipen om flerärsulfäslelser skulleallvarligt hotas om brott mot ingångna avtal inte fick någon påföljd. Förhandlingarna om en sjunde påfyllnad avIDAs resurser inleddes i slutet av 1982.Målet är att nä en överenskommelse till . Förhandlingarna gäller främstnivån pä IDAs verksamhet underperioden /85-1986/87 och bidragsfördelningen mellan givarländema. Ävenvissa frågor om formerna för IDAs resurstillförsel och en förändring av IDAsutläningsvillkor kommer alt aktualiseras. Förhandlingarna fömtses blimycket svåra och komplicerade. Vid Sverigesöverväganden om nivån pä värt extrabidrag har en bedömning gjorts av IDAsinriktning och effektivitet. I jämförelse med DAC-ländernas bilateralabistånd går en avsevärt högre andel av IDAs resurser lill de fattigasteländerna och till jordbmk och landsbygdsutveckling. Jag föreslär ellbidrag pä 499080000kr till för /84. Samtidigl vill jagdock betona atl IDAs verksamhet ligger väl i linje med de svenskabiståndspolitiska målen. är dessutom ett mycket effektivt biståndsorgan. fid då lider stor brist på resurser finns det därför, enligt min mening,anledning atl för /84 överväga ett extrabidrag, som överstiger den fastställdaminiminivån. Om det visar sig att den muhilateralareserven under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag är fillräcklig efter utgången av budgetåret1982/83 bör bidraget till under /84 ökas med 20 miljkr. 1982/83:100 Bilaga 5 52 tioner som får svenskt stöd. Denna åtgärd är ocksä endel av förberedelsearbetet inför den särskilda om befolkningsfrågan somkommer att äga rum , tio är efter befolkningskonferensen i . har, medförbehåll för godkännande, utfäst ett bidrag lill FNsbefolkningsfond (UNFPA) om för /84. Med sammaförbehåll har utfästs bidrag om sammanlagt för budgetåren 1984/85 och 1985/86. /83 140000000 /84 140000000 Allbiståndsverksamhet kräver en förankring hos människorna själva för alt långsiktigaeffekter skall kunna uppnås. UNICEFs verksamhet vägleds av denna princip.UNICEF förlitar sig i ökande grad på lokala experter, institutioner ochorganisationer. Syftet är att ge hjälp lill självhjälp, baserad på barnens ochmödrarnas behov. har ökad uppmärksamhet ägnats projekt iu-ländernas snabbt växande slorstadsslum, vilket går fillbaka på ett svensktinitiativ. Jag anser att denna verksamhet är ett viktigt komplement till den betoningsom i det bilaterala utvecklingssamarbetetlägger vid landsbygdsutveckling. har, medförbehåll för godkännande, utfäst etl bidrag fill om 140milj kr för /84. Med samma förbehåll har utfästs bidrag omsammanlagt för budgetåren 1984/85 och 1985/86. Dessutom har 10 miljkr reserverats under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag förelt extra bidrag till under /84. Internationella utvecklingsfonden () /83 537240000 /84 499080000 I slutet av 1979träffades överenskommelse om en sjätte påfyllnad av IDAs resurser för treårsperioden /81-1982/83. I böljan av 1982stod det klart atl skulle utsträcka inbetalningarna av sina bidrag från överenskomna tre tillåtminstone fyra är och all en sjundepåfyllnad av IDAs resurser skulle kunna börja gälla tidigast från Ijuli . Utan motåtgärder skulle därmeddrabbas av en mycket drastisk nedskärning av utlåningskapaciteten /84. 1982/83:100 Bilaga 5 51 varande utveckling endast uppfyllas fill mellan 55 och60%. I reala termer liggerprogrammet under nivån för . Verkningama för FN-systemet som helhet är inle mindreallvarliga. Erfarenheterna av fackorganens samordningsproblem ledde till att UNDP gavs en samordnande rollför FN-systemels tekniska bistånd somcentral fond för fackorganens biståndsverksamhet. UNDPs fältorganisation skulleockså ge service åt alla fackorgan. Dessa skulle därmed inte behövabygga upp separata - och dyrbara - fältorganisationer. sjönk andelen UNDP-finansierat biståndinom FN-fa-miljen från till . En ytterligare minskning kan medföra enåtergång tUl en alltmer splittradFN-organisalion. UNDP har redan tvingats atl dra ned sin organisationbetydligt. En ytterligare neddragning torde inte vara möjlig utan en förändring av UNDPs roll i FN-systemet. har för /84 utfäst ett bidrag om360 milj kr samt -medförbehåll för godkännande - ett bidrag om tiUsammans förbudgetåren 1984/85 och 1985/86. UNDPs nuvaranderesurskris kan göra en räddningsoperation nödvändig . bör haberedskap atl ge UNDP ett extrabidrag. Jag har därför reserverat för detta ändamål underanslagsposten Övriga mulfilalerala bidrag. L'NDP spelar också en viktig roll i uppföljningen av om de minst utvecklade länderna. Genom sin särskilda verksamhet i dessa länder kan UNDPbidra till att få till stånd och samordna nya biständsflö-den till de minstutvecklade länderna. Verksamheten finansierar också biståndsinsatserutöver ordinarie anslag inom UNDP för dessa länder. har utfäst attunder de tre budgetåren 1982/83-1984/85 öka sitt bidrag tUl UNDPs särskUda verksamhet idessa länder med till . För /86 har - medförbehåll för godkännande- utfästs ett bidrag om . FNs kapUalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansiellt ochtekniskt bistånd till de minsl utvecklade länderna. Efter en omorganisationhar nu fondenmöjlighet att långsiktigt planera verksamheten och öka genomförandetakten. Sverigehar, med förbehåU för godkännande, utfäst etl bidrag på för vartoch ett av de tre budgetåren 1983/84-1985/86. har traditionellt spelat en pådrivande roll föratl få till slånd intemationellainsatser pä befolkningsområdet. var ocksä den förste bUaterale givaren på området. bistånd på befolkningsområdet har dock alltmer förskjutits molinternationella program. Det är angelägetatl fortsatta stöd kan bygga på en välgrundad bedömning av effektivitetenhos de olika multilaterala kanalerna. kommer därför det totala svenska biståndet påbefolkningsområdet att ses över, inklusive en utvärdering av effektiviteten hosde internationella organisa- 1982/83:100 Bilaga 5 50 Multilateraltbistånd 1982/83 och 1983/84 fördelat på organisationer Världslivsmedelsprogrammet (WFP) Intemationella beredskapslagret av livs- medel för katastrofinsatser (lEFR) FNs hjälpprogram för Palestinaflykting- ar (UNRWA) FNs flyktingkommissarie () Intemationella federationen för familje- planering (IPPF) /GATTs intemationella han- delscentrum (ITC) 89,5' 1874,6' ' Varav 40,0 milj. kr. tasi anspråk av ointecknade reservationsmedel efter budgetåret1981/82 och 27,6 milj. kr. efter /83, totalt 67,6 milj. kr. Avdenna summa utgjordes 1 767 milj. kr. av anslag /83 och 74,2 milj. kr. av ointecknadereservationsmedel efter /82. * Av denna summautgörs 1 807 milj. kr. av det föreslagna anslaget /84 och 67,6milj. av ointecknade reservationsmedel enligt not 1 ovan. FNs utvecklingsprogram (UNDP),kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) /84 490000000 varav Ordinarie bidrag tiU UNDP 360000000 Bidrag liU UNDPs verksamhet i de minsl utvecklade 50000000 Kapitalutvecklingsfonden (UNCDF) 32000000 Befolkningsfonden (UNFPA) 48000000 FNs utvecklingsprogram(UNDP) är FN-systemets centrala källa för finansiering av tekniskt bistånd.Inflation, stigande doUarkurs och stagnerande bidrag har, som jag tidigareframhäilit, försatt organisationen i en allvarlig resurskris. Planeringsramarnaför mottagarländerna kan med nu- 1982/83:100 Bilaga 5 49 biståndet har dock sjunkit.Samtidigl har mänga andra länder ökat sina andelar. har t ex de andranordiska länderna större andelar mullUaterall bistånd än . EnmultUateral andel av det svenska biståndet, som väsentligt understiger deltradifionella riktmärket pä en tredjedel av bisländsanslagen, skulle försvagavärt stöd för de internationella organisationerna och deras arbete till stödför tredje väridens ulvecklingsansträngningar. Det måste dockunderstrykas alt som stor multUateral bidragsgivare har elt särskiltansvar för att medlen används effektivt och i överensstämmelse med mål sommottagarländerna delar. Det är ocksä viktigt att upprätthålla strikta krav päeffektivitet bäde inom organisafionerna och i deras biståndsinsatser. Jag föreslär art anslagetBidrag till internationella biståndsprogram för /84 ökar med 40milj kr till . Liksom under budgetåret1982/83 kommer vissa multilaterala bidrag att finansieras genom atl ointecknadereservafionsmedél las i anspräk. De sammanlagda bidragen fill internationellabiståndsprogram /84 uppgår därmed fill 1 , varav 1 807milj kr är anslag för /84 och tas i anspråk avointecknade reservationsmedel. Bidragen fördelas enligt följande: Multilateraltbistånd 1982/83 och 1983/84 fördelat på organisationer FNs utvecklingsprogram (UNDP) - UNDPs verksamhet i de minst FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) FNs befolkningsfond (UNFPA) FNs bamfond () () 537,2 499,1 -38,1 (IFC) 32,0 - -32,0 Afrikanska (AfDB) - - - -15,1 4-14,5 -32,5 -11,0 -49,2 Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiskautvecklingsfonden (AsDB) Intemationella jordbruksutvecklingsfonden () 4 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 5 48 fattiga stater ges möjlighet atl framföra sina synpunkteroch medverka i beslutsprocessen- om dock inte allfid i önskvärd utsträckning. I många fall har de internationella organisationerna lyckats bättre än mångabilaterala program med alt fä lillsländ en aktiv och givande dialog med motla-gariänderna om biståndets inriktning och genomförande. självafäster också stor vikt vid de intemationella organens bistånd. Derasbidrag fiU UNDP-stödda projekt är större än i-ländernas. Samlidigt engagerasu-länderna själva i arbetet genom alt UNDP, enligt principer som bl aSverige varit med om att driva fram, följer mottagarländernasutvecklingsplanering genom den sk landprogrammeringen. Därigenom avses landetfä ett bättre underlag för långsiktiga beslut och en garanti för alterforderliga resurser kommer att finnas tillgängliga. Härtill kommer all multilateralaorgan skaU beakta ekonomiska kriterier pch krav pä effekfivitet menskaU avhåUa sig från politiska bedömningar. FN-biståndet hardock splittrats genom ett ökat utnyttjande av direktbidrag till olikafackorgan. Effekten har bl a blivit att UNDPs och landprogrammeringens rolli samordning och finansiering försvagats, som tendenser tillkonkurrens och stridigheter inom FN-systemet ökat. Att koncentrerabidragen tiU UNDP kan därför ses som en motsvarighet fill den ökade tonviktensom landprogrammen ges i det bilaterala biståndet. I den månfackorganen via sina reguljära budgetar kan ge ett betydande tekniskt biståndbör detta givetvis uppmuntras. Däremot bör givariänderna undvika att slentrianmässigt kanaliseraresurser till olika specialfonder. Denminskning som i det följande föresläs för stödet till SIDAs ämnesinrikladeverksamhet skall ocksä ses i detta perspekfiv.