prop · G60320 · 1982-12-31 00:00:00 — med 1982 årsredogörelse för de statliga företagen Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, 1982års redogörelse för de statliga företagen. 1 1982/83. Skr.1982/83:20 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Skrivelsemed redogörelse för de statliga företagen. Efterbeslut av i febmari 1981 (prop. 1980/81:22, NU 1980/ 81:29, rskr1980/81:147) lämnar regeringen en redogörelse till för destatliga företagens verksamhet. Inomindustridepartementet har upprättats en redogörelse för de statliga företagensverksamhet eller motsvarande verksamhetsår. Redogörelsenbygger främst på de olika verkens och företagens årsredovisningar för år 1981eller motsvarande verksamhetsår, men även på material som företagen överlämnatdirekt till departementet. Företagensvarar själva för innehållet i uppgifterna. Efteren inledande översikt följer en beskrivning av verk och företag med text ochvissa siffemppgifter. Dessutom finns ett register över styrelser m.m., ettorganisatoriskt register och ett alfabetiskt register. Redogörelsenbör fogas tUl protokollet i detta ärende som bilaga. Jag hemställer attregeringen överlämnar redogörelsen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. AB ASEA-ATOM (50) AB (73) AB () (60) tenAB (51) (33,3) AB Thörns Mekaniska Verkstad Förenadefabriksverken (FFV) Fastigh kv Skogen nr 1 AB (50) AB Kärnkraftutbildning (50) Svensk Energiverks- grupp AB (SEAB) Svensk Kärnbränsle- försöijning AB (50) AB (50) ASGAB (67,5) AB Dissousgas (50) tal AB (64) AB (50) (ABA) (50) kredit (61) kredit (50) Post- och (37,5) centralen (53) AB (30) Svensk Avfallskon vertering AB() (96) AB Svelab (52) SvalöfAB (50) AB (33) Svenska " AB. Den statliga företagssektorn . Siffror inom parentes anger statens, Statsföretag ABsresp. Svenska Varv ABs andel i procent av aktiekapitalet i debolag som inle är helägda. Företagens aktieinnehav redovisas i ett organisatorisktregister på sid 233. Organisationstablånpå sid. 4-7 omfattar 7 affärsverk, 7 kreditinstitut och 160 aktiebolag. Avdessa 174 företag har 109 fått ett eget textavsnitt. För att ett företag skaUredovisas med textavsnitt krävs att statens andel av aktiekapitalet uppgår tillminst samt att företaget bedriver verksamhet av viss omfattning eller ärav aUmänt intresse av särskilda skäl. De 7 affärsverken och de 167 bolagen ägerhelt, delvis eller innehar minoritetsandelar i 1049 bolag som tillsammansmed de 174 företagen i organisa-Uonstablån (totalt 1223 företag) - redovisas ide organisatoriska och alfabetiska registren. De174 olika företagen, som ingår bland de statliga företagen, varierar avsevärt istorlek och representerar en mångfald olika verksamhetsinriktningar. Här finnsaffärsverk, kreditinstitut, industriföretag och bolag som ålagts speciellauppgifter av staten, t. ex. och . Tabellennedan är en sammanställning över de företag som är representerade medföretagsbeskrivningar. Nedan presenteras de tio största företagen inom denstadiga sektorn sorterade efter oUka mått. Omsättningen/utlåningeni den statliga företagsgmppen uppgick (eller motsvarande) till208 miljarder kronor. Motsvarande siffra var 177 miljarderkronor. Resultatetföre dispositioner och skatt förbättrades med 590milj. Investeringarnaökade med 2399 milj. kr. eller och faUer påaffärsverken och övriga aktiebolag. Antaletanställda minskade med ca 2000 personer motsvarande . Resultat före disp. o. skatt milj. kr. 5602' 4465' -1600 -1461 2249' 883' Investeringar milj. kr. 347 306 + 13 Medelantal anställda Förändring i % 'Omfattar i flera fall annat redovisningsår 1982/83:20 9 Detnystartade helstatliga bolaget () har under sommaren1982 övertagit huvuddelen av den uppdragsverksamhet som tidigare utfördes avSveriges geologiska undersökning (SGU). Bolaget har ca 500 anställda ochbedriver konsultverksamhet inom geologiområdet och därmed förenlig verksamhet.Verksamhet bedrivs från lokaler i , och med huvudkontor iLuleå. Dominerande verksamhetsgrenar är malm- och mineralprospekteringsamt olika typer av berggrundsundersökningar. I proposition till riksdagenföreslår regeringen att statens andel () av aktierna i överlåtstill den andra aktieägaren . Undervåren 1982 beslutade att ett särskilt bolag skuUe bildas för statensvägverks utlandsverksamhet, SweRoad consulting Aktiebolag. Företaget skall påaffärsmässiga gmnder bedriva konsultverksamhet som också kan omfattaförsäljning av produkter och tjänster inom väghållningsområdet ävensom annandärmed förenlig verksamhet. Genom bildandet av ett fristående bolag kan enklarare avgränsning uppnås mellan verkets ordinarie verksamhet ochexportverksamheten. har sitt säte i . Verksamhetenstartade ijuli 1982. Riksdagenhar vidare beslutat att bilda ett aktiebolag med uppgift att bedriva utländskkonsultverksamhet och försäljning av tjänster inom den civila luftfartensområde. Bolaget förvaltas av luftfartsverket. Bolagets namn är Swedish AviationDevelopment (Swedavia) Aktiebolag. Skr.1982/83:20 10 De tio största företagen inom den statliga sektorn StatensJärnvägar (SJ) 6219,5 ABStatens Skogsindustrier () 3656,0 StatsföretagAB (koncernen) 15401,0 (koncernen) 7 320,4 StatensJärnvägar (SJ) 1 348,5 ABStatens Skogsindustrier () 924,0 Luossavaara-KiirunavaaraAB () 469,5 StatsföretagAB (koncernen) 1 844,0 (koncernen) 346,6 Resultatföredispositioner och skatt (milj. 1982/83:20 11 StatsföretagAB (koncernen) -1555,6 (koncernen) -1 600,0 AB () 9213 Luossavaara-KiirunavaaraAB () 7387 StatsföretagAB (koncernen) 46080 (koncernen) 24090 1982/83:20 12 Siffemppgifternai översiktstabellerna avser koncemuppgifter utom för affärsverken. Årsredovisningarkan rekvireras direkt från resp. företag eller verk. För de bolag och verk somhar bokslut per beräknas årsredovisningar fmnas tillgängUgaunder november månad. (milj.kr.) 607,2' 191,4' Antalanställda 6 343 6 363 ' Inkluderar inköp av fastigheter och fastighetsägandebolag. Domänverketshuvuduppgift är att bedriva skogsbmk och därmed sammanhängande verksamhet samtatt förvalta den fasta egendom och de tillgångar som hör tUl domänverkets fond. Domänverketförvaltar skogar fördelade över hela riket. De representerar därigenom vittskilda fömtsättningar för såväl ekonomisk hantering som biologiska tUlväxttalm. Av landets totala produktiva skogsmark innehar domänverket ca en femtedeleUer omkring 4 milj. ha. är i sinorganisation indelat i sex regioner och en nyttjan-derättsdivision medresultat- och utvecklingsansvar. IDomänkoncernen ingår ett 50-tal bolag. Alla ägs av holdingbolagetDomänföretagen AB. Dotterbolagens andel av koncernens totala omsättning ärungefär . Koncernen räknar med att andelen skall öka. flesta fall kan dotterbolagens verksamhet föras tillbaka till domänverketsuppgift att förvalta statens innehav av mark. Bolagen avser att ta tillvara ochvidareförädla även andra nyttigheter än den skog som växer på marken. Dotterbolagenhar grupperats i ett antal branscher: träförädling (sågverk m.m.), energi,skogstUlbehör, consulting, entreprenader, turism, tomtförsäljning,miljöentreprenader, materialtäkter och betong m.m. Den dominerande branschenär träförädling. 1982/83:20 13 Efterfråganpå sågtimmer från domänverket sjönk medan efterfrågan på massavedökade. Den totala sålda virkeskvantiteten blev i stort sett oförändrad.Prisökningen på timmer var större i norra än i . Igenomsnitt ökade timmerpriserna med . och massa-vedspriserna med 27 kr.per kubikmeter. Virkesförsäljningenår 1981 fördelade sig i stort på följande sätt, med tal inom parentes:Massaved och flis 3,4 (3,3) milj! Timmer 3,2 (3,3) milj. m3fub, Virke pårot 0,2 (0,2) milj. m3fub. Ijämförelse med minskade avverkningarna på domänverkets mark med 0,2milj. m3fub och blev totalt 6,4 milj. m3fub. Den bakomliggande orsaken tilldenna minskning är åldersstmkturen på domänverkets skogar som även undei-kommande år gör det nödvändigt att dra ner avverkningskvantiteterna. Dedirekta avverkningskostnaderna (drivning 1) ökade med meUanåren 1980 och1981. Underår 1981 kostade domänverkets skogsvård 205,3 milj. kr. (161,9). Det motsvarar13% av intäkterna. För att anlägga nya skogar användes 104,8 milj. kr. (90,8),för vård av växande skogar (huvudsakligen röjning och stamkvistning) användes39,1 milj. kr. (28,0) och för att höja produktionen genom gödsling och dikninganvändes 40,4 milj. kr. (33,0). Anläggningenav nya skogar lyckas allt bättre. Uppföljningen visar att planteringarna gårbra medan självföryngringarna (huvudsakligen i norra ) fortfarande visarmera ojämna resultat. Domänkoncernensomsättning ökade till 2270,7 milj. kr. från 2090,8 milj. kr.under år 1980, eller med 8,. Ökningen beror i huvudsak på höjda virkespriser.Rörelseresultatet före avskrivningar blev 345,2 milj. kr. (343,5). Efter avdragför avskrivningar, finansiella och extraordinära intäkter och kostnaderredovisas ett resultat före bokslutsdispositioner och skatt på 189,4 milj. kr.(206,9). Efter skatter kvarstod ett överskott på 142,8 milj. kr. (112,6).Enligt regeringsbeslut för perioden 19801984 skaU domänverket som avkastningpå domänfonden för vart och ett av till statsverket inlevereradels en fast del på 30 milj. kr., dels en rörlig del motsvarande av detredovisade överskottet. har dessutom regeringen vid två skildatillfällen beslutat om en höjning av utdelningen medtotalt 30 milj. kr. Av överskottet efter skatt på 180,2 milj. kr. betalardomänverket således för 104,1 milj. kr. (80,6) i inleverans tillstatsverket. Domänkoncernensinvesteringar uppgick tUl 565,9 milj. kr. (254,7). I ' maskiner och inventarierinvesterades 189,5 milj. kr. (128,4). Avde totala investeringarna användes 318 milj. kr. (64) till inköp av fastigheteroch fastighetsägande aktiebolag. Dessa finansierades till med detförlagslån på 500 milj. kr. som beviljade domänverket år 1979.Förlagslånet är nu fullt utnyttjat. RäntabUiteten före skatt på koncernens totala kapital blev9,(11,2). För domänverket var motsvarande räntabilitetsmått 11,(11,2).Domänverkets fastigheter är i balansräkningen lågt värderade. Om taxeringsvärdenanvänds i stället blir motsvarande förräntning för koncernen räknar med en god efterfrågan på sitt virkeunder . Med hänsyn till skogstillståndet planeras en fortsatt mindresänkning av avverkningarna, som gallringsandelen ökar. Förskogsbrukets del beräknas kostnaderna stiga snabbare än virkespriserna under år1982. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt beräknasbli betydligt lägre än . Minskningen hänför sig främst tillskogsbmket. De träförädlande dotterbolagen får ännu ett svagt år. Inkomsterna från försäljning av virke svarar för ungefär65 % av omsättningen. Det innebär att även små förändringar i virkesprisernager stora utslag i resultatet. Varje minskning av virkespriserna med en kronaper m innebär en minskning av resultatet före bokslutsdispositioner och skatt iverket med 6,8 milj. kr. De största kostnadsposterna är löner och socialakostnader. Varje procents förändring innebär en förändring av resultatet förebokslutsdispositioner och skatt med 8,2 milj. kr. Förenadefabriksverken (FFV) 1979/80* (milj. 1979/80 5950 * Förlängt räkenskapsår 18 mån. Verkets anor går tillbaka då kung i vilket är i.verksamhet påsamma plats. Namnet FFV förekom första gången då ett antal befintligamilitära verkstäder sammanfördes till en organisation. tog FFVäven hand om försvarsverkstäder för underhåll, som koncernenskunnande vidgades mot civila marknader. 1982/83:20 15 FFVär en industrikoncern med inriktning på utveckling och tillverkning avavancerade försvarssystem och civila högteknologiska verkstadsprodukter samtpå kvalificerat underhåll inom militära och civila produktområden, framförallt flyg. Verksamheten har fört upp koncernen till teknisk kompetens inomelektronik, teleteknik och datorteknik. Inom dessa och angränsande områdenbedriver FFV även en omfattande konsultverksamhet. Koncernenhar en speciell konstruktion genom att den består av dels ett affärsverk medtvå sektorer och huvudkontor i , dels en rad bolag vars aktieromhänderhas av förvaltningsbolaget , också med säte iEskilstuna. I bedriver koncernen verksamhet på ett tjugotal orter,vartill kommer mindre samt mobila enheter. SektorFörsvarsmateriel med ca 2200 anställda utvecklar och tillverkarförsvarsmateriel, främst pansarvärnssystem, torpeder och rökammunition.Sektorn har även verkstadsprodukter för civila ändamål samt jakt-ochskyttevapen på sitt program. Produktion och utveckling är föriagd till ,och (grovkalibrig ammunition), Karisborg (finkalibrigammunition), (finkalibriga vapen), (torpeder) och ÅkersStyckebruk (kmt). SektorUnderhåll med ca 3 500 anställda utför underhåll åt främst det svenskaflygvapnet, men bedriver också en omfattande konsultverksamhet och har enväxande andel civila tjänster. Kompetensen möjliggör underhåU av både flygplanoch helikoptrar med tillhörande motorer och övrig utrustning, markbaseradelektronisk utrustning, industriutrustningar samt aririé-, marin- ochflygvapenmateriel. Sektorledningenfinns i och verksamheten bedrivs där samt i , ochStockholm. FFV:saffärsverksdel är huvudsakligen dimensionerad och strukturerad för leveranserav materiel och underhållstjänster till det svenska försvaret. En successivtvikande orderingång har gjort att verket söker sig till andra verksamheter ände traditionella. Stora satsningar har gjorts för att bryta sig in på dencivila marknaden, bl.a. inom områdena energi, underhåll avindustrianläggningar, annat civilt underhåll samt legoproduktion. En ökandeexport av produkter och tjänster är också nödvändig för FFV:s utveckling moten livskraftig industri. Faktureringenuppgick till 1 520 milj. kr. Exporten av försvarsmaterielminskade jämfört med . Den största enskilda kunden är ävenfortsättningsvis det svenska försvaret, vilket visar koncernens beroende avinhemska politiska beslut. Ansträngningarna att minska bero- 1982/83:20 16 endetav försvarsbeställningar har intensifierats och bl.a. har ett långsiktigtavtal tecknats med Tetra om tillverkning av komponenter för samt monteringav förpackningsmaskiner. Styr-, regler- och övervakningssystemet förbyggnader, FFV 8000, som lanserades , har rönt framgång.Marknadsföringen har startat med systemet FFV 5870 som tUlvara-tar sjövärme föruppvärmning av byggnader. Somen av de fem delägarna i är FFV nu sedan regeringenbeställt det s.k. JAS-planet involverat i utvecklingen av detta nya svenskastridsflygplan. Underår 1981 har den verksamhet kring utveckling av motorer enligt Stirlingprincipensom FFV deltagit 1968 sammanslagits under en enda enhet, . Särskilt uppmärksammade resultat har nåtts vid användning avsvenska Stirlingmotorer i solkollektorer i verkningsgraden har överstigit25 % vilket är den överlägset största effektivitet som någonsin noterats föromvandling av solenergi. Detförbättrade resultatet och den förbättrade avkastningsgraden (på nettosysselsatt kapital) är närmast att hänföra till stmkturerings- ochrationaUseringsåtgärder. inlevererades 55,9 milj. kr. Allerfarenhet visar att det är mycket svårt att lönsamt bedriva civU verksamhettiUsammans med tiUverkning av försvarsmateriel. Enfömtsättning för en god och lönsam utveckUng av FFV är möjligheter att ta framhögt kvalificerade produkter för svenskt bruk - en utvecklingsverksamhet utanförankring i det svenska försvaret är inte möjlig. Med den svenskamarknaden som referens måste en acceptabel exportvolym upp-, rätthållas. Enexportandel är nödvändig för att styckekostnaderna inte skall bli oacceptabelthöga genom för korta serier. Delar av FFV:s verksamhet inomförsvarsmaterielområdet skulle inte kunna drivas vidare om drastiskanedskärningar och restriktioner skulle inträffa. En kompensation med civilproduktion är i regel orealistisk - de civila affärsområdena måste utvecklasmed utgångspunkt från egna och annorlunda förutsättningar. Långsiktigtsträvar FFV mot att nå en fördelning mellan mUitär och civil produktion på60%-40% av faktureringen mot för civUa verksamheter. 1981/82 (milj. 1980/81 (milj. 1981/82 2454 Verkets uppgift och omfattning Regelbunden civil luftfart (linjefart) bedrivs på f. n. På 13 av flygplatserna förekommer endast linjefart medlätta flygplan, bl.a. linjetaxitrafik. Av de 36 trafikflygplatserna drivs 14 avluftfartsverket, medan fem är militära flottiljflygplatser, där den civilaflygtrafiken administreras av luftfartsverket. Av övriga 17 flygplatser är sjumilitära övningsfält med huvudman och nio kommunala flygplatser. Entrafikflygplats är privatägd. trafikflygplatser är ,, , , , , , ,, , /, , samtÖrnsköldsvik. Verket förvaltar dessutom en allmänflygplats (). På nämnda 14 trafikflygplatser svarar verket förmarktjänst, dvs. drift och underhåll av fält och byggnader, försörjningstjänst,bevakningstjänst och flygplatsräddningstjänst. Ramp- och expeditionstjänstutförs i viss utsträckning av luftfartsverket. Vidare svarar verket förflygtrafiktjänst (flygtrafikledning) för civil och militär luftfart. Verkets driftkostnader täcks genom trafikavgifter, hyroroch arrenden, m.m. Den civila luftfartens kostnadsansvar innebär bl.a. attluftfartsverket skall bedriva sin verksamhet så att full kostnadstäckningerhålls och så att ett överskott uppnås, som motsvarar räntekravet på det avstat och kommun tillskjutna investeringskapitalet. Investeringarna finansieras dels av staten och dels, närdet gäller flygplatsanläggningar, av staten och berörda kommuner gemensamt. medverkar som myndighet till entillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga kostnad förkonsumenterna samt bidrar till utvecklingen av den civila luftfarten inom givnatrafikpolitiska och luftfartspolitiska ramar. Myndighetsfunktionen avser bl.a.överinseende av flygsäkerheten avseende civil luftfart, tillståndgivning,godkännande av flygbiljettpriser samt medverkan vid planering av flygplatsnäteti landet. 2 1982/83. Skr.1982/83:20 18 Verksamhetenunder /82 Flygtrafikutvecklingen . Påde StatUga flygplatserna expedierades 8,8 milj. passagerare /82, enökning jämfört med /81. Antalet landningar uppgick tiU 275000, enökning . Iutrikes linjefart minskade antalet landningar och passagerare med vardera nära1 %. Den negativa volymutvecklingen beror bl. a. på att SAS dragit in vissamindre lönsamma linjer och turer. Volymminskningen torde ha motverkats av enökning till följd av införande av Euroclass. Iinrikes linjefart avreste 3,8 milj. passagerare, en ökning . Flygföretagens lågprissatsning - bl.a. LIN:s införandeav pendeltrafikprogrammet, som ökat turtätheten - hade effekt även under1981/82. Envändning i positiv riktning för chartertrafiken inträffade under sommaren1981. Passagerarantalet under /82 ökade med l%till 2,1 milj. ochlandningsfrekvensen till ca 9000 landningar. Antaletlandningar i taxi- och allmänflyg minskade i omfattning. Antalet passagerare itaxiflyg minskade också /82 och utgjorde ca 25000. Dentotala flygfrakten /82 uppgick till , en minskning med 6%jämfört med föregående budgetår. befordrades post,en minskning . Luftfartsverketsintäkter uppgick /82 tiU 751,1 milj. kr., vilket är en ökning med122,4 milj. kr. eller jämfört med /81. Verkets intäkter är till störstadelen flygtrafikberoende och består främst av landnings- ochpassageraravgifter, undervägsavgifter samt stationstjänstav-gifter. Desistnämnda utgör avgifter för service i form av incheckning, bagagehantering m.m. på verkets flygplatser. Gynnsam utveckling har under verksamhetsåretkonstaterats vad gäller intäkter från den inrikes linjefarten samtchartertrafiken, medan däremot den utrikes linjefarten har minskat sinintäktsandel. Ovan nämnda trafikavgifter inklusive avgifter för hangarer ochflygplansparkering utgjorde /82 av de totala intäkterna. Blandövriga intäkter kan främst nämnas diverse hyres- och omsättningsintäkter samtersättning för utförd flygtrafiktjänst på de militära flygplatserna. Dessutomhar ökad internationell utbildning vid på Sturupinneburit omfattande intäkter . har i starkkonkurrens med andra länder tecknat två avtal om utbildning av flygtrafikledareåt . Detta har för /82 inneburit intäkter pådrygt 20 milj. kr. Kostnadernauppgick /82 tiU 678,2 milj. kr., en ökning med 90,8 milj. kr. Avde totala kostnaderna utgjorde löner (inkl. sociala avgifter) cirka hälften.Andra stora kostnadsposter är ersättningar till andra myndigheter för utnyttjade tjänster samtavskrivningar. skall också betala räntor till kommuner påtillskjutet investeringskapital. Dessa räntekostnader utgjorde /82 28,4milj. och motsvarade av det fulla förräntningskravet tillkommunerna. Överskottet för inleverans till staten utgör /8272,9 milj. kr. För att klara full förräntning av statskapitalet hade krävts142,4 milj. kr. De totala investeringsutgifterna uppgick /82 till103,6 milj. kr. Av dessa avser ca 55 milj. kr. investeringar i flygplatser, ca41 milj. kr. investeringar i anläggningar för flygtrafiktjänst en route och ca8 milj. kr. i fordon, maskiner och utrustning. GenomsnitUigt antal anställda (uttryckt som årsanställda)i luftfartsverket var 1981/82 2454 st. Enligt luftfartsverkets prognoser förutsätts för denärmaste åren en tämligen blygsam tillväxt av flygtrafikvolymen. Mot bakgrundav dessa prognoser samt ökade kostnader till följd av standard- ochkapacitetsutbyggnader på bl. a. bedömer verket detnödvändigt med avgiftshöjningar motsvarande de närmaste åren.Genom tillvaratagande av skilda rationaliseringsmöjligheter samt ett betydligtmer marknadsinriktat arbetssätt, bedömer verket det möjligt att även fortsättningsvisredovisa ett resultat som utslaget skall medge fullförräntning av investeringskapitalet. Ett exempel på den ökademarknadsinriktningen utgör bl.a. bildandet av ett särskilt exportbolag, ,fr. o. m. den Ijuli 1982. 1981/82 (milj. 1980/81 (milj. 1981/82 48100 1980/81 48070 Texten avser /81. Verkets uppgift och omfattning är ett affärsdrivande verk, med huvuduppgiftatt svara för poströrelsen och postgirorörelsen, dvs. att förmedla skriven,tryckt eller på annat sätt framställd information, mindre vamsändningar(lättgods) samt betalningar. Verket driver också annan verksamhet. Skr.1982/83:20 20 sålundauppdrag åt staten - t.ex. skatteuppbörd och utbetalningar av pensioner ochbarnbidrag - och åt PKbanken - främst insättningar och uttag på bankböcker, menockså vissa andra tjänster. utför även tjänster åt andra banker.Vidare driver verket busstrafik i , sköter upphandling avkontorsmateriel för statsverket och bedriver industriell verksamhet, i förstahand för att tillgodose postverkets eget behov: tryckeri, mekanisk verkstad,bil- och bussverkstäder. har fem dotterbolag. De är bland andra:Tidningstjänst AB som sköter samdistribution av dagstidningar. som distribuerar gods med budbilar samt Postens VärdeserviceAB som utvecklar och marknadsför rationella vär-detransportlösningar förPosten, bankväsendet och handeln. Posteninförde ett nytt taxesystem för brevförsändelser i den inrikestrafiken. Det nya taxeringssystemetinnebär att innehållstaxeringen helt har slopats och därmed den tidigareuppdelningen på brev, postkort, trycksaker, vamprov och varukorsband. Systemetbygger i stället på en normaltaxa för brev, som ger övernattbefordran.Normaltaxan har kompletterats med en ekonomitaxa för brev, som medför utdelningav försändelserna tredje vardagen efter inlämningen. För ekonomitaxan gällervidare att försändelserna skall lämnas in på postkontor och att minst 100sådana försändelser (oavsett vikt eller format) lämnas . För ideellaföreningar ges en friare tillämpning av ekonomitaxan genom s.k. föreningsbrev. Omläggningentill ett nytt taxesystem är en mycket genomgripande reform, både för kundernaoch postverket. avser därför att ingående följa utvecklingen ochanpassa reglerna ytterligare där så behövs. Postvolymenmätt i försändelseintäkter i fast pris beräknas under /81ha ökat med (5). /81 ökade masskorsbanden (7) medan gruppkorsbandenminskade (+7). Varubefordranper post sker i huvudsak genom postpaket. Konkurrensen på lättgodsmarknaden ärhård men Posten har hävdat sig väl och antalet postpaket har ökat (2)under /81.