prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Pånågra områden som av sociala och fördelningspolitiska skäl är särskiltangelägna begärs vissa begränsade anslagsökningar. De områden som berörs är bl.a. kampen mot den ekonomiska brottsligheten och mot narkotikamissbmket. Vidareförstärks åtgärderna för handikappade. Genomomprioriteringar möjliggörs insatser av särskilt angelägen art. Inomskolväsendet frigörs sålunda medel för riktade insatser på gmnd- 'skolans lågstadium och för att bereda 16- och17-åringar utbildning, praktik och arbete. Påvissa områden föreslås åtgärder av besparingskaraktär. Som exempel kan nämnasförsvaret vars ekonomiska utrymme minskar. Även etl prioriterat område somu-landsbiståndet fär lämna sitt bidrag, bl.a. genom alt det i biståndsrameninryms visst bistånd som tidigare legal utanför ramen. Vissainkomstförstärkningar föreslås, bl. a. atl postverket och skallåläggas extra avskrivningar och/eller extra inleveranser av överskottsmedel.Härigenom stärks statsbudgelen med sammanlagt 350 milj. kr. Jag övergår nu till attredovisa de allmänna riktlinjer som varit vägledande för regeringensbudgetprövning. Full kompensation fördevalveringen har endast medgivils för opåverkbara kostnader som t.ex. bidrag till inlernalionella organisationer som Prop.1982/83:100 Bilaga 1 37 utgår i utländska valutor, lokal- ochhyreskostnader utomlands samt lön till lokalanslälld personal utomlands. För i stort sett allamyndigheter har det s. k. huvudförslaget tillämpats. Undantag har gjorts endasii några få fall. Några medel för nyatjänster har som princip inte medgetts vid prövningen av myndigheternasanslag. Behovet av personalförstärkningar inom en myndighet har fåtttillgodoses genom omprioriteringar inom myndigheten eller mellan myndigheternainom aktuellt departements ansvarsområde. Endasi några få undantag har gjortsfrån denna princip. Även för s. k.bidragsanslag har budgelbehandlingen varit mycket restriktiv. Slafiiga bidragtill organisationer och andra organ som inle är statliga myndigheter har iprincip räknats upp med . En översyn av reglerna för utbetalning avstatliga bidrag inleddes /83. Översynen fortsätter nu med syftealt bidragen i princip skall betalas ut förskottsvis . Ivissa fall, t.ex. när det gäller frågan om större bidrag, tUlämpas striktareregler. För statlig långivninghar regelsystemen setts över. I ett antal fall görs en omläggning av statligalån som innebär alt ränla och amorteringar skall betalas kvartalsvis i ställetför årsvis eller halvårsvis. Vidare knyts räntorna till diskontot samlidigtsom aviseringsavgifter införs. Den tidigare påbörjade översynen av de statligakreditgarantierna har fortsatt. En kreditgaranti bör enligt min mening iprincip inte vara förknippad med någon subvention. För garantisyslem som ännuinte är avgiftsbelagda kommer en garantiavgift om normalt I % påutestående garanlibelopp alt las ut för de garantier som fortsättningsvis beviljas. Mol bakgmnd av delsiatsfinansiella läget är del viktigt atl se över såväl statensinbelalningsströmmar som dess utbelalningsströmmar för alt uppnå godkassahållning. kommer att avrapporteraförsta etappen i sin översyn av den statliga kreditgivningen vid skatteuppbördm. Utredningen föreslår en förkortning av redovisnings-ochbetalningsperioden vid uppbörd av mervärdeskatt, tobaksskatt samt skatt päsprit, vin, malt- och läskedrycker. Min avsikt är att efter remissbehandlingav betänkandet återkomma till regeringen med förslag i dessafrågor. En närliggande fråga är statens fordringar ochskulder gentemot privatpersoner, organisationer och företag. Även här är detangeläget atl se över gällande regelsystem i syfte atl förbättra siatenskassahällning. 1 årets budgetförslag redovisas ell förslag som innebär elterbjudande om frivillig tidigare inbetalning av ålerbetalningsplikligastudiemedel mot viss rabatt. Taxor och avgifter förstatliga tjänster utanför den direkta affärsverksamheten ochuppdragsverksamheten har hittiUs höjts med tämligen långa mellanrum.Fortsättningsvis kommer normall en justering att ske varje är med hänsyn fillkostnadsutvecklingen. Möjlighelerna alt avgiftsbelägga avgiftsfriatjänster har också uppmärksammats. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 aviseras bl.a. förslag om avgtfter för prövning ochtillstånd enligt miljövårdslagen. Etl aktivtöversynsarhete av pågående verksamheter och gällande regel-syslem är enligl minmening en väsentlig fömtsättning för att uppnå framförhållning och därmedskapa ökad handlingsfrihet i budgetpolitiken. Regeringen kommer därför att initiera ett antal nyaöversynsprojekt. Etl exempel på översyn ärdet samlade program för neddragning av subven-fioner fill näringsUvet somjag tidigare redovisat. Flera andraöversynsprojekt har genomförts ochlegat till gmnd för ställningstagandei årets budgetarbete. Information omöversynsprojekt pade skilda huvudtitelsomrädena kommer att lämnas senareav berörda stalsråd. Jag återkommer iavsnittet SärskUda frågor mer i detalj till flera av de frågor jag nu behandlat. Jag övergår nu tillatt sammanfatta det aktuella budgetläget för budgetåren 1982/83 och1983/84. För del närmastförflutna budgetåret. 1981/82, uppgick budgetunderskottet till 68miljarder kr. Kalkylerna för innevarande budgetår pekar på en ökning avunderskottet till ca . För /84 innebärbudgetförslaget etl underskott om ca . Utgifterna exkl.statsskuldräntor ökar med , vilket innebär att utgifternasjunker i reala termer, inkomsterna stiger med . Budgelsaldol exkl.stalsskuldräntor förbättras således med ca . Tabell 9 Statsbudgetens utveckling budgetåren1981/82-1983/84 -1-16,8 -1-22,7 -40,3 -46,2 -33,7 -1-12,5 -1-10,9 -68,0 -91,8 -90,2 -23,8 Statsskuldräntornaskraftiga ökning på . innebär emellertid atlbudgetunderskottet uppgår lill , vilket motsvarar ca 12,av BNP atljämföra med för innevarande budgetår. Budgetunderskottet minskar med andraord utlrycki som andel av BNP. Somjag tidigareanfört, orsakas den kraftiga budgetförsvagningen mellan budgetåren1981/82 och 1982/83 fill stor del av fidigare uppdämda utgiftsbehov. Dessautgifter - som främst avser insatser inom den statliga företagssektorn ocharbetsmarknadspolitiken - är i allt väsentligt av en- Prop.1982/83:100 Bilaga 1 För /84 har en stramutgiftsprövning präglat budgetarbetet. Den strama budgetpohfiken 1983/84 samtde stora engångs-utgifterna under /83 har medfört att budgetunderskottetkunnat hållas i huvudsak oförändrat mellan de båda budgetåren trots de. kraftigt ökandeutgifterna för slatsskuldräntorna. Denna utveckling kvarstår även om hänsyntas till all vissa inkomstförstärkande åtgärder av engångskaraktärlagts in /84, eftersom belopp av motsvarande art och i sammastorleksordning finns upptagna i statsbudgeten för innevarande budgetår. Tabell 10 Statsinkomsternas utvecklingbudgetåren /82-1983/84 Inkomstskatt Socialavgifter Mervärdeskatt Övriga skatter på varor och tjänster m. m. + 4,2 + 4,8 + 3,3 + 11,2 + 4,0 - 0,2 + 1,9 För en närmaregenomgång av de faktorer som lett fram tUl nu beräknad inkomstökning hänvisarjag fill den sammanfattande inledningen i riksrevisionsverketsskrivelse som innehåller beräkningar av inkomsterna under budgetåren 1982/83och 1983/84. Jag återkommer dessutom vid min anmälan av avsnittetSärskilda frågor fill de justeringar av verkels beräkningar somjag vill göra. Jag har behandlatutvecklingen av statsfinanserna och vad budgetförslaget /84 innebär för statsbudgetens underskott. En viktig faktor idet sammanhanget är utvecklingen inom kommunsektorn, som svarar föromkring två tredjedelar av den offentliga sektorn och tUl vilken överförs över50 miljarder kr. per är via statsbudgeten och socialförsäkringssektorn. Delnära samband som råder mellan kommunsektorns ekonomi och den statUga budgetpolitikengör det nödvändigt atl statsmaktema vid utformningen av budgetpolitiken går ut från ensamlad syn på relationerna mellan stat och kommun. Budgetpolitiken måste sålunda i höggrad beakta och innehållacentrala överväganden som rör kommunsektornsekonomiska förhållanden. Jag kommer därför i det följande att la upp hurbudgetförslaget /84 förhåller sig fill kommunsektorns ekonomi för och vilka åtgärder som kommeralt aktualiseras . Prop.1982/83:100 Bilaga 1 40 4.3 Budgetförslaget för /84:kommunsektorn Kommunsektornsfinansiella situafion för syntes vara myckel god. Trots attdel nu kan konstateras alt bilden för har försämrats och alt denfinansiella situationen inte synes bli särskill stark har skaltesatshöjningarnagenomsnittligt sett blivit måttliga. Av allt att döma kommer sysselsättningsökningeni kommunsektorn, mätt i antal personer, alt bli lägre än lill följdav det snäva finansieUa utrymmet och en övergång från timanställning tilldelfid och från deltid till längre dellid eller . fattadesbeslut om omfallande åtgärder i syfte alt hålla nere arbetslösheten. Vissa avdessa bidrar till en ökad sysselsättning i kommunsektorn. Den särskilda arbetsgruppen om kommunernasekonomi (), vari ingår representanter för budget-, ekonomi- ochkommundepartemenlen. och , har iform av räkneexempel gjort kalkyler över volym och finansiell utveckling ikommunsektorn . KEA:s beräkningar indikerar även vid en lågvolymökning en generellt selt betydande försämring av den finansiellasituationen i kommunsektorn dessa år. KEA:s kalkyler utvisar också alt detfinansiella läget generellt sett är sämre för kommunerna än . är emellertid skillnaderna i finansiella förutsättningarmycket stora mellan de enskilda kommunerna resp. landstingskommunerna, vilketär av slor betydelse i sammanhanget. Regeringen har haftöverläggningar med kommunförbunden. Avsiklen är alt de kommunalekonomiskafrågorna efter ytterligare överläggningar med kommunförbunden ochberedning av olika delfrågor skall behandlas i en särskild proposition våren1983. Jag övergår nu till att redovisa de utgångspunkter som, enligt minmening, måste gälla för överväganden i dessa frågor. Den senasie långtidsutredningen (LU 80) ochavstämningen av denna är otillräckliga som underlag för att göra mer precisabedömningar av de reala och finansiella förutsättningarna för den offentligasektorn på medellång sikt. I avstämningen redovisas dock atl en offentligexpansion i främst den kommunala sektorn skulle leda till behov av kraftigthöjda kommunalskal-ler och statsbidrag. 1 avvaktan på nytt underlag som gerbällre gmnd för medelfristiga bedömningar måste den bedömningen göras att detytterst är möjligheterna atl finansiera en expansion som sätter gränserna förökningen i den kommunala verksamheten. Enligt regeringens mening bör barnomsorgoch äldreomsorg prioriteras. Däremot kan inle några nya uppgifter läggas påkommunsektorn . Minskad statlig detaljreglering är vidarenödvändig för atl öka förutsättningarna för ell rafionellt resursutnyttjande.Ett viktigt inslag är också de effektiviseringar som kan uppnås inom vissaverksamheter genom en förstärkt samverkan meUan kommuner ochlandstingskommuner. 1982/83:100 Bilaga 1 41 En väsentligutgångspunkt för bedömning av de kommunalekonomiska frågorna är atlkommunalskattehöjningar av påtaglig omfattning bör undvikas. Särskild hänsynmåste vidare tas till de kommuner och landstingskommuner som hamnar i eltfinansiellt utsatt läge. Fortsatt aktiv avgiftspolifik kan förutses. Vidaregäller atl låneutrymmet för kommunernapå kreditmarknaden kommer att bli begränsat. Del låneutrymme som kan tillskapas bör i första hand reserverasför investeringar som syftar lill attstärka bytesbalansen. Jag syftar då i första hand på kommunernas energiinvesteringar. Hämtöver bör vissastatsbidrag till kommunsektorn omformasså alt del undviks att dessa blir kostnadsdrivande för stat och kommun. Jag vill isammanhanget peka på den konflikt som i det korta tidsperspektivet finnsmellan det realekonomiska och det finansiella utrymmet för den offentligasektorn. Arbetsmarknadsläget är sådant att förutsättningar i fråga om tillgångpä arbetskraft finns för en expansion av den offentliga sektornskonsumtion. Samfidigt finns begränsningar på den finansiella sidan, vilket bl.a. är en följd av en låg tillväxt i ekonomin . Regeringensekonomisk-politiska program lägger nu grunden för en ökad tillväxt och gerförutsättningar för en ökad arbetskrafleflerfrågan i den konkurtensutsattasektorn. Även med en snabbare tillväxt torde dock den kommunalainkomslutvecklingen bli svag under . Avvägningen av de realaoch finansiella resurser som i detta läge kan tilldelas kommunsektorn är ett förstaten, kommuner och landstingskommuner gemensamt problem. Det stora statligabudgetunderskottet ger inte utrymmeför några betydande statliga insatser. Tvärtom måste aktiva åtgärder vidtas för all avsevärt dra ned dettaunderskott. Vid en samlad prövningav del siatsfinansiella och kommunalekonomiska läget finner jag att vissa åtgärder bör vidtas inom en begränsadekonomisk ram för allmöjliggöra särskUt angelägna insatser på de prioriterade områdena och för att motverka omfattandekommunalskattehöjningar. De samlade åtgärdersom kommer att bli aktuella i sammanhanget kommer, somjag har nämnt, attefter överiäggningar med kommunförbunden redovisas i en särskild proposilion under våren.Jag kan emellertid redan nu nämna huvuddragen i de kommande förslagen. Enligt min meningkan starka principiella invändningar riktas mot den indragning avskatteunderlag från fysiska personer som den tidigare riksdagsmajorilelenbeslutat om. Därför bör indragningen av skatteunderlag från fysiskapersoner som sker upphöra fr. o. m. . När det gällerjuridiska personer och de indragningar av skatteunderlag som där skett ärsituafionen delvis en annan. Jag anser all det finns starka skäl att närmareutreda fömlsällningarna för beskattningen av juridiska personer.Utredningen får ske i ljuset av andra förändringar på företags-beskallningsområdelsom har aktuaUserals. Jag viU i sammanhanget också Prop.1982/83:100 Bilaga 1 42 nämna alt jag avser att föreslå regeringen atten parlamentarisk utredning tillsätts för översyn av skatteutjämningssyslemet. I fräga om vissa av despecialdestinerade statsbidragen har initierats översyner i syfte all på eltbällre sätt tillgodose säväl vårdpolitiska mål som krav på minskaddetaljreglering och ökad effektivitet i bidragssystemen. Det gäller bidragentill social hemhjälp och psykiatrisk vård saml ersättningarna tillsjukvårdshuvudmännen frän sjukförsäkringen. För ett nytt statsbidragssystemlill barnomsorgen bör gälla atl del håller sig inom den ekonomiska totalramenför bidraget per plats enligt statsbidragssystemet , och all manäven där minskar detaljregleringen. Slutligen bör för år 1984särskild kompensation ges för att undvika kraftiga skattehöjningar i de sämstställda kommunerna och landstingskommunerna. Inriktningen av detta slöd böravgöras efter samråd med kommunförbunden. Den totala omfattningen av stödet fåravgöras bl.a. mot bakgrund av vad som kan åstadkommas i fråga om omformning avnämnda statsbidrag och ersättningar. Somjag nämnt måstebudgetpolitiken kommande år inriktas på att metodiskt och långsikfigt uppnå enstatsbudget i bättre balans med samhällsekonomin som helhet. I delta arbetekommer etl antal åtgärder att vara centrala. De är främst att minskaautomatiken i utgiftslillväxten och all öka statsinkomsterna. Andra aspektersom måste betonas är siatens kassahållning och sådan avgiftsbeläggning avoffentliga tjänster som kan genomföras utan att verksamheten äventyras ellerväsentliga fördelningspolitiska mål åsidosätts. För de reformer som iundanlagsfall kan bli aktuella måste utrymme skapas genom omprioriteringar. Somunderlag för budgetarbetet kommer att krävas väl genomarbetade översyner av denoffentliga verksamheten och Iransfereringssyslemen. Vidare är det angelägetatt även fortsättningsvis stimulera den industriella expansionen genomproduktiva statliga investeringar i samhällels infrastmktur. Jag kommer i del följandeatt kort redovisa vissa allmänna utgångspunkter för budgetarbetet /85 och åren framöver. En mer detaljerad redovisning av deriktlinjer som bör gälla för detta arbete kommer atl ges i kompletleringspropositionensenare i vår. Då föreligger även en långtidsbudget med nya beräkningar avbudgetutvecklingen samt kalkyler för densamhällsekonomiska utvecklingen . Därmed kan en avstämninggöras av kraven pä budgelpolifiken i etl mer långsiktigt samhällsekonomisktperspektiv. Den offentliga sektornutgör en betydande del av samhällsekonomin. Inom denna sektor producerastjänster av stor betydelse för säväl enskilda som näringslivet. Vidare baserasen betydande del av den sociala välfärden på olika inkomstöverföringar från denoffentliga sektorn. 1982/83:100 Bilaga 1 43 kommerbibehållandet av en stark offentlig sektor alt vara en central politisk uppgift. Med ett begränsat ekonomisktutrymme blir det då särskill angelägelatt se över finansieringsformer och inriktning. En stor del av den offentliga sektorn är i dagfinansierad genom skatter. Men även avgifter spelar en inte oväsentlig roll. Idagens samhällsekonomiska situation, och med stora underskott i de offentligabudgetarna, blir del nödvändigt atl överväga ökad avgiftsfinansiering av offentligatjänster. Av särskill intresse är avgifter som innebär att näringslivet fårbetala för de tjänster somden offentliga sektorn tiUhandahåller. En annan viktig princip i syfte att vidmakthålla en starkoffentlig sektor är reformer genom omprioriteringar. Med samhällsutvecklingen förändras människors behov ochönskemål. Verksamheter och inkomstöverföringar som var centrala förvälfärden blir successivt mindre betydelse-fuUa. Samlidigt ökar behoven pä andra områden. För att påbästa sätt utnyttja de knappa resurser somslår till buds är det därför särskiU angeläget att omprioriteringar från mindre väsentUga till mer angelägna områdensker. Samlidigt kan det då visa sigmöjligt att även förslärka statsbudgelen. I detta arbete är del nödvändigt alt utnyttja den expertkunskap som myndigheternabesitter. En polifik som inte lyckas genomföra sådanaomprioriteringar leder till en försvagning av den offentliga sektorn,eftersom det offentliga trygghetssystemetdå inte kommer att vara anpassat till de behov som upplevs som de mest centrala. Därmed stiger också riskerna för ökat genomslag för dem som argumenterar för kraftigaallmänna nedskärningar i denoffentliga sektorn, även sådana som är fördelningspoUfiskt oacceptabla. Sammanfattningsvis bör del, för all skapautrymme för nödvändiga utgiftsökningar, vara möjligt alt krympa verksamheteroch ompröva program, som vid en noggrann prioritering inte bedöms vara avbetydelse för att uppfylla centrala välfärds- och fördelningsmål. Den heltdominerande delen av statsutgifterna ökar med automatik. avstatsutgifterna bestäms sålunda genom olika former av automatiskt verkanderegler. För att uppnå utgiftskontroll är det nödvändigt att i störreutsträckning besluta om förändringar genom särskilda politiska beslut i StäUet föratt lita till ren regelstyrning. Genom en minskad automatik stärks också detpolitiska inflytandet över budgetprocessen. I fräga om statsinkomsterna kankonstateras att politikens inriktning moten ökad liUväxl breddar skatteunderlaget och ger därmed ökade statsinkomster. Regeringen avser vidare atllöpande ompröva skatter och avgifter som utgår på varor och tjänster.Delta är en del av en aktiv skallepolitikdär ell av syftena är att stärka den offentliga sektorns inkomster. Det fortsatta genomförandet avinkomslskaltereformen kommer alt finansieras fullt ul. Av väsentligbetydelse för statsinkomsterna är även olika åtgärder som förbättrar siatens kassahållning. Somjagredan nämnt är därvid en snab- 1982/83:100 Bilaga 1 44 bare indrivning av skatter av särskilt intresse, men ävenförändringar i hanteringen av statens fordringar och myndigheternas kassahanleringav stora sakanslag är betydelsefulla. Sådana åtgärder kan ge betydande ränte-vinsler. Jag anser att eltöversynsarhete som drivs med klar politisk viljeinriktning kan ge ettvärdefullt bidrag till det underlag som kommer att erfordras för ställningstaganden i de kommandeårens budgetarbeten. Översyner syftarnormalt till atl samlat studera ett område, varvid tidigare gjorda ställningstaganden kritiskt ifrågasätts i syfteatl ta fram beslutsunderiag för störrerationaliseringar, omprövningar och omprioriteringar eller åtgärder för allförbättra siatens kassahållning. Insatserna kan avse såväl budgetens inkomst-som utgiftssida, men kan även avse andra beslut av statsmakterna om exempelvis statlig reglering ochnormgivning. Med ett genomtänkt översynsarbeteökar förutsättningarna atl med en god framförhållning utarbeta beslutsunderlag för kommandebudgetpoliliska ställningstaganden. Utredningsväsendet arbetar f n. enligt direktiv sominnebär att framlagda förslag skall finansieras genom bl. a. omprioriteringar. Jag harför avsiktatt föreslå regeringen alt ytterligare betona vikten av att utredningar redovisar åtgärdersom ger möjlighet till omprioriteringar. Regeringen har dessutom gjort enöversyn av pågående utredningar. Genomgången har lett lill alt etthundratal kommittéer kommer att avsluta sitt arbete före den 1 juU 1983.Regeringens strävan är alt begränsa antalet nya kommittéer. Det bör t.ex.vara möjligt all uppnå en begränsning genom att låta ansvariga myndigheter och departement i ökad utsträckningutföra önskvärda utredningar.Vidare kan erinras om regeringens strävan att utnyttja de kvalificeradeutredningsresurser som finns på och statskontoret. Beträffande det traditionellautredningsväsendet är regeringens strävanatt utredningarna skall kunna arbeta snabbare och mer effektivt. I direktivenbör då anges en bortre fidsgräns för utredningsuppdraget. Längre utredningsfid än bör endastförekomma i undantagsfall. Jag vill ocksånågot beröra de årliga anvisningarna för myndigheternas anslagsframställningari de delar som rör den statliga förvaltningen. I anvisningarna, somjag avser föreslåregeringen all lägga fram , kommer fortsatta rikfiinjer fördet s.k. huvudförslaget att ges. har kravställts på myndigheternas produktivitet. Beträffande myndighetsanslag och motsvarande har fömtsätts att myndigheterna fortlöpande görsådana rationaliseringar ochomprioriteringar att verksamheten kan bedrivas med i huvudsak oförändrad ambitionsnivå, men lägre realaresurser än under närmast föregående budgetår. Enligt min mening ärkravet på produktivitetsökning inom den offentliga förvaltningen enväsentUg förulsällning i en situation när det siatsfinansiella lägel medför betydanderesursknapphet. 1982/83:100 Bilaga 1 45 också vara ett starkt incitament till hög ambitionsnivåinom planering, budgetering och resultatuppföljning. Jag är dock medveten om att det s.k. huvudförslagetmed en minskning av det pris- och löneomräknade anslaget inle ärmöjligl alt tillämpa fullt ul för aUa myndigheter och verksamheter. Iårets budgetarbete har också hänsyn tagits tUl detta. En annan aspekt som bör tillmätas stor betydelse vidbedömning av produktivitetskraven är myndigheternas fömtsättningar alt kunna se sin verksamhelsutveckUngi etl längre perspektiv än ett budgetår i sänder. Särskilt berörda ärdärvidlag de myndigheter som befinner sig i en situation där det löpandeeffekliviserings- och ralionaliseringsarbelet inte förslår för alt läcka inkravet på produktivitetsökning. Ju störte behovel av omprioriteringar är,desto mer lid för genomförande torde krävas om alltför kraftiga omställningarskall kunna undvikas. Fr. o. m. de årliga anvisningarna inför budgetåret1983/84 har möjligheter därför getts för myndigheterna att fördela 10%rationalisering men med inom tre år.Myndigheterna ges härmed möjlighet atl lämna förslag lill omfördelning i liden avproduktivitetskraven. Härigenom ges bättre möjligheter att anpassa genomförandettill de specifika fömtsättningar som gäller i det enskilda fallet. Avmyndigheterna har krävts alt det av anslagsframställning skall framgå vilkendel av myndigheternas verksamhel som skall upphöra eller minska samt vilka konkreta förändringar iorganisation/verksamhet som behöver vidtas. Underlaget bör ge möjlighetför statsmakterna alt fatta beslul avseende minsl en treårsperiod.