prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — och med ca 170 milj.kr. Dengenomsnittliga arbetslöshetstiden är ca . De statsfinansiellakostnaderna för ökade arbetsmarknadspolitiska insatser bestäms av denätgärdsvolym resp. den ätgärdsarsenal som bedöms lämplig i relation till såvälden förväntade allmänna ekonomiska utvecklingen som utvecklingen påarbetsmarknaden. Kontinuerliga insatser av olika slag har ansetts varabehövliga för att understödja den strukturella anpassningen av vår ekonomi.Kompletterande åtgärder har därmed bedömts nödvändiga för att motverka en merkonjukturellt betingad arbetslöshet. Särskilda insatser har salts in för attskapa sysselsättningsmöjligheter åt svaga grtipper på arbetsmarknaden. Densamlade statsfinansiella effekten av en reducering av arbetslösheten kan delasupp i två delar. Nettoeffekten av minskade utbetalningar i form avarbetslöshetsersättning till kassaförsäkrade och KAS-berättigade är den enaeffekten och är allfid gynnsam ur statsfinansiell synpunkt. Nettoeffekten aven övergång från arbetslöshet till någon form av sysselsättning ellerutbildning är den andra. Nedan redovisas vad en minskning av arbetslöshetenmed en procentenhet eller drygt 40000 personer skulle medföra i form av direktastatsbudgeteffekter. 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 119 Ettmycket gynnsamt alternativ skulle vara att drygt 40000 nya arbetstillfällenuppnås inom den privata sektorn fill följd av t. ex. en allmänkonjunkturuppgång. Arbetskraftsutbudet och insatserna av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder antas vara oförändrat. Ett färte antal personer som erhållerarbetslöshetsersättning ger en positiv finansiell nettoeffekt för staten. Dockbör beaktas att av utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen belastararbetsmarknadsfonden utanför statsbudgeten. Inga statliga utgifter erfordrasför att uppnå den angivna reduktionen av arbetslösheten. Totaleffekten ärsåledes entydigt gynnsam, eftersom statens nettoutgifter förarbetslöshetsersättningar minskar som statens inkomster ökar. Detför staten mest ogynnsamma ahemafivet ur ren statsfinansiell synvinkel skulleinnebära att den angivna reduktionen av arbetslösheten tillskapas enbart viaen expansion av sysselsättningen i den statliga sektom antingen genom fastaanställningar eller genom beredskapsarbeten som finansieras över budgeten.Liksom i föregående exempel innebär neddragningen av utgiftema förarbetslöshetsersättning en posifiv effekt pä statens finanser. Denna effektelimineras dock av den kostnadsökning (inkl. skatteeffekter) somsysselsättning i statsbudgetfinansierad verksamhet medför. Totaleffekten ärsåledes negafiv och motsvarar värdet av ökningen av de disponibla inkomsternahos de tidigare arbetslösa. Genom att arbetslös-hetsersättningaraa är knutnafill tidigare inkomst och då beskattningen är progressiv blir den negativaeffekten i kronor räknat relativt begränsad. En sysselsättningsökninginom den kommunala sektorn i form av nya arbetstillfällen ellerutbildningsplatser ger självfallet samma effekt pä den totala offentligasektorns ekonomi som om sysselsättningsökningen fillska-pas enbart inom denstatliga sektorn. Ur ren statsfinansiell synpunkt är det däremot avgörande omsysselsättningsökningen i kommunsektorn kan åstadkommas inom verksamhetsområdensom helt finansieras via kommunalskattemedel eller med hjälp av stafligasubventioner i ohka former. Effekterna på statens finanser av det förstnämndaexpansionsalternativet kan i princip likställas med en sysselsättningsökninginom den privata sektom om inte höjningar av kommunalskatten resulterar i enminskad privat konsumtion och därmed exempelvis lägre indirekta skatteinkomsterför staten. Övriga altemativ innebär ett relativt sett sämre utslag på statsbudgeteni takt med ökningen av de statliga subventionsnivåerna. Effektenpå statens finanser är således direkt avhängig inom vilken sektorsysselsättning eller utbildning fillskapas resp. fill vilken statlig bmt-tokostnad.Inom den ram som de båda ovan redovisade extremaltemafiven skapar finns såledesett intervall av sysselsättningsaltemativ med varierande utslag pä statensutgifts- och inkomstsida. Ökad sysselsättning via statsbudgetfinansieradanställning inom den kommunala sektom, kommunala eller enskildaberedskapsarbeten, via utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet, i AMUeller i företag via statsbidrag innebär i samtU- Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 120 gafall en direkt bmttokostnad för staten. För att precisera nettoeffekterna avvarje enskilt alternativ som omnämnts ovan krävs preciseringar avfömtsättningama. En slutsats man ändå kan dra av ovanstående resonemang är attdet krävs en mycket kraftig draghjälp i form av arbetskraftsefterfrågan fränden öppna arbetsmarknaden för att nä målet utan en kraftig finansiellbelastning för staten. Det innebär bl. a. att en expansion i näringslivssektornkan finansiera en sysselsättningsökning i den statliga sektorn. Deredovisade scenarierna och resonemanget i övrigt har tagit fasta på enbart dedirekta statsbudgetära effekterna. En fullständig kalkyl av utslaget pästatens finanser av en procentenhets reducering av arbetslösheten skulle äveninkludera de direkta och indirekta finansiella effekterna av omedelbara ochframfida tillskott fill produktionsvärdet såväl inom som utom den statligasektorn. Vidare skulle en sådan totalkalkyl beakta de indirekta effekterna påbudgetsaldot av t. ex. ett ökat statligt upplåningsbehov och ett däravföranlett tryck uppåt på räntenivån med implikationer pä inflationstakten,investeringsbenägenheten etc. En kraftig sysselsättningsökning i kommunsektornsom leder till en ökad utdebitering resulterar i första hand iminskade disponibla inkomster och en lägre privat konsumtion med ett flertalstatsbudgeteffekter, indirekt eller direkt. Detta kan i sin tur medföra ökadelönekrav och ökade statliga lönekostnader. Analysen ovan avser destatsfinansiella effekterna och har ej beaktat samhällsekonomiska effekter somt. ex. de reala effektema av den ökade produkfion som uppnås vid en högresysselsättningsnivå. Föratt öka möjlighetema för främst arbetshandikappade att få arbete pä denreguljära arbetsmarknaden kan lönebidrag lämnas till arbetsgivare. Dessutomlämnas bidrag fill arbetshjälpmedel ät handikappade. För /84beräknas utgifterna för dessa båda ändamål att uppgå till 1 990 milj. kr. Utgifternaför lönebidrag styrs av arbetsförmedlingens möjligheter att placeraarbetshandikappade samt av regelsystemet. Dessa faktorer bestämmervolymutvecklingen. Nuvarande regler begränsar antalet lönebi-dragsplatser somfår finnas hos stafliga myndigheter. Förslag har lagts fram i 1983 ärsbudgetproposifion om en begränsning även av antalet platser hos allmännyttigaorganisationer. Möjlighetema för enskilda företag, kommuner, landsfing ochafTärsdrivande verk att anställa med lönebidrag begränsas dock inte pä dettasätt. Utvecklingen av löner och sociala utgifter får också effekt päkostnaderna för lönebidrag, eftersom bidraget lämnas med viss andel av löninkl. Utgifternaför lönebidrag och för arbetshjälpmedel åt handikappade kan väntas fortsättaatt öka med ca 60 milj. kr. , främst pågmnd av en fortsatt beräknad volymökning. Prop.1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget 12! enär i fråga om arbetshjälpmedel beroende av de regler om villkor för stöd somfinns i arbetsmarknadskungörelsen. Utgifternaför den yrkesinriktade rehabiliteringen väntas bli i stort sett oförändradunder längtidsbudgetperioden. De rörelseunderskott somuppstår vid driften av stiftelseorganisationen för skyddat arbete -Samhällsföretag - finansieras numera helt via statsbudgeten. Stiftelsenföresläs fä ett anslag'om ca . för /84, inkl.utgifter för vissa investeringar. Utgifterna beräknas bli i stort settoförändrade . Styrande för behovet av statsbidragär i första hand beslut om nya platser i den skyddade verksamheten,utnyttjandet av befintliga verkstäder och försäljningsintäkternas storlek. Idiagrammet nedan anges antalet personer i vissa sysselsättningsskapandeåtgärder för handikappade och yrkesinriktad rehabilitering underlångtidsbudgetperioden. Antal personer i vissa sysselsättningsskapande åtgärder för handikappade ochyrkesinriktad rehabilitering 1982-1988 (januari) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Arbetarskyddsfondenstotala bidragsgivning uppskattas för /88 fill ca 550 milj. kr.Verksamheten finansieras via en särskild arbetsgivaravgift och redovisas inteöver statsbudgeten. Via fonden kommer uppskattningsvis 530 milj. kr. attfördelas till arbetsmiljö och arbetslivsändamål under /84. 1982/83:150 BUaga1.3 Långtidsbudget 122 Fördet regionalpolifiska stödet fih näringslivet har lagt fast enbeslutsram för budgetåren 1979/80-1983/84. Denna uppgår f. n. till ca 8,1miljarder kr. och omfattar lokaliseringsbidrag/avskrivningslän, utbildningsstöd,sysselsättningsstöd, offertstöd och lokaliseringslån. För /84beräknas för bl.a. dessa ändamål ca 383 milj. kr. för bidragsverksamhet och 500milj. För längtidsbudgetperioden har i övrigt ienlighet med långtidsbudgetmetoden fömtsatts att anslagen hålls oförändrade. Dekortsiktiga variationerna i utnyttjandet av de medel som disponeras berorhuvudsakligen pä förändringar i företagens investeringsbenägenhet, vilken i sintur bl. a. är avhängig av den allmänna konjuktumtvecklingen. Utnyttjandet beroräven på den subvenfionsnivå som tillämpas. /84 beräknas vidare medel för regionala utvecklingsinsatser pälänsnivå att uppgå till ca 300 milj. kr. I enlighet med långtidsbudgetmetodenberäknas kostnadema vara oförändrade . Idet regionalpohtiska stödet ingår även nedsättning av socialavgifter.Regeringen har lämnat förslag om en utökning av denna stödform.Avgiften skall sänkas för gmv- och tillverkningsindustrisamt viss uppdragsverksamhet i . Kostnaden beräknas fill ca 330milj. Storleken pä stödet är beroendeav sysselsättningsutvecklingen inom de berörda näringarna. Inomjordbruksområdet utgår ett prisstöd till jordbmket i norta . Stödetuppgår för /84 till 273 milj. kr. Dessutom utgår regionaltrationaliseringsstöd till utvecklingsbara jordbmksföretag i norra fömtsatts vara oförändrade under hela långtidsbudgetperioden. Ändamålsgruppenomfattar huvudsakligen utgifter för vägväsendet inkl. trafiksäkerhet,affärsverk (postverket, , , luftfartsverket ochsjöfartsverket) och stöd till lokal och regional kollektivtrafik. Till dettakommer vissa investeringsutgifter för som dock intefinansieras över statsbudgeten. 1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -2,5 -2,4 -11,6 -3,0 -1-8,3 -1,8 -2,6 -12,2 -7,3 -0,2 Somunderlag i långtidsbudgetens beräkningar för vägväsendet ligger den inriktningsom statsmakterna utfärdat att driftverksamheten bör planeras utifrån i stortrealt oförändrade anslag och för vägbyggandet utifrån nominellt oförändradeanslag. Vidbedömningen av affärsverkens investeringsverksamhet har hänsyn bl. a. tagitstill förväntad efterfrågan och lönsamhet. Pågående arbeten samt beslutadeprogram och projekt har beaktats i enlighet med längtidsbudgettekniken. Förinvesteringar i posthus m.m. har beräkningen gjorts med utgångspunkt ipostverkets långtidsbedömning av byggnadsverksamheten. Statensjärnvägars (SJ) investeringar har beräknats utifrån en i reala termergenomsnittlig årlig ökning av den totala investeringsvolymen t. o. /86. För SJ har vidare inräknats den beslutade avvecklingen överen treårsperiod av den särskilda ersättningen för läg-prissystemet. Beräkningamaför investeringar i teleanläggningar innebär en i stort settoförändrad investeringsnivå . investeringarstyrs i huvudsak av reinvesteringsbehov och efterfråge-fillväxt. Längfidsbudgetenför sjöfartsverksamheten påverkas av att det tidsbegränsade stödet fillsvenska rederier successivt avvecklas . För anslag som påverkasav kapitalkostnader har hänsyn tagits till redan beslutade investeringar och enbedömning av investeringsutvecklingen för sjöfartsmateriel. Deinvesteringsbelopp som tagits upp avser ren äteran-skaffning av olika slagsmateriel. Stathgtstöd till icke lönsam landsbygdstrafik upphör i den takt som länshuvudmännentar över det lokala och regionala trafikansvaret. Transportstödet fillNortland m.m. samt ersättningen till lokal och regional kollektivtrafik är ilångtidsbudgeten beräknat utifrån en real tillväxt av begränsad omfattning. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 124 Destatliga investeringsinsatserna inom ändamälsgruppen Kommunikationer äromfattande. Totah beräknas ca . utgå enligt 1983 ärsbudgetproposition för /84. De ojämförligt största investeringsinsatsernaavser vägbyggande, järnvägsanläggningar och teleanläggningar. Dessa svarar förnärmare av anslagna investeringsmedel för /84. Diagram 5visar den procentuella fördelningen av investeringar på delområden. Fördelningen av större statliga investeringsinsatser inom ändamålsgruppenKommunikationer för /84 (Procent,oförändrad pris- och lönenivå) övrigt(3%l ' Härutöver tillkommer ca . som redovisas utanför statsbudgeten Underlängfidsbudgetperioden är förändringarna i investeringsvolym och fördelningmellan ändamålsgmppens olika områden marginella. investeringar somfinansieras utanför statsbudgeten har för /84 beräknats uppgåfill ca . För postverket gäller att byggnadsprojekt vars totalakostnad understiger 100 milj. kr. i sin helhet finansieras med rörelsemedel.Dessa beräknas för / 84 uppgå till närmare 500 milj. kr. Enmindre del av SJ:s investeringar (40 milj. kr. /84) finansierasutanför statsbudgeten genom det gemensamt ägda finansieringsbolaget medel har inte inräknats i diagram 5. ,Ändamälsgmppen Näringspolitik omfattar insatser inom handel och industri, jordbmk,skogsbmk, fiske samt hantverk. Utgifterna uppgår för /84 till ca7,. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1977/78-1981/82 1983/84 Förändring till 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Procentuell förändring 1983/84-1984/85 Genomsnittlig procentuell förändring 1983/84-1987/88 -13,5 -6,7 De industripolitiska insatser som redovisas överstatsbudgeten kan indelas i två huvudkategorier; mer permanenta program ochtillfälliga insatser. Kostnaderna för den förstnämnda Icategorin kan relafivtväl förutses. De fillfälliga insatserna har gjorts i enskilda företag eller smågmpper av företag med allvarliga strukturella problem. Dessa insatser harsvarat för merparten av industristödets kostnader. Belastningen över budgetårenkan variera kraftigt och är svär att förutsäga. Konjunkturutvecklingen ochenskilda företags ekonomiska ställning påverkar starkt utfallet. Industristödethar /78-1981/82 till bestäft av tiUfälliga insatser.Totalt har ca . i långfidsbudge-tens prislägeutgått för tillfälliga insatser. Bland mer permanenta program kan nämnas särskilda insatserför utvecklingen av rymd-, flyg- och energiteknologi. Programmen är vanligtvisfleråriga och utgiftsnivån fastställs av statsmakterna i separata beslut. a. tekoindustrin, den träbearbetande industrin och den glasindustrinfinns särskilda branschprogram. För främjande av de små och medelstoraföretagens utveckling finns bl. a. industrigarantilän och utveck-hngsfondernasproduktutvecklings- och rörelselån. Det beloppsmässigt mest omfattande programmet av permanentkaraktär är exportkreditgarantierna och de statsstödda exportkrediterna (dets.k. Statliga exportkreditgaranfier lämnas avexportkreditgarantinämnden (EKN). Garantigivningen skaU i princip täcka sinakostnader genom de som tas ut. Detta har dock inte visat sig möjligt,främst till följd av omfattande skadeutbetalningar på grund av bristandeåterbetalning från vissa länder. Även framöver kanbetydande skadeut-betalningår förutses i EKN:s verksamhet. Medel fränstatsbudgeten torde dä komma att behöva tas i anspråk. Kostnaderna för SEK-systemet beräknas, på basis av deantaganden som långtidsbudgeten bygger på, bli 1 370 milj. kr. /84för att sedan successivt minska till ca 880 milj. kr. Denfaktor som i första hand påverkar utgiftens storlek är omfattningen av denräntesubvention som ges i varje enskild exportaffär. Denna utgörs av skillnadenmeUan marknadsräntan, vilken bestämmer AB Svensk Ex- Prop.1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget 126 portkreditsupplåningskostnad, och utläningsräntan som i sin tur ansluter tiU deninternationellt överenskomna räntenivån för statsstödda exportkrediter (dens.k. En betydande del av exportkreditstödet avserfartygsexport. För denna gäller särskih förmänhga räntevillkor. Denberäknade utvecklingen av statens utgifter för de statsstödda exportkrediternaframgår av nedanstående diagram. Av denna kan beträffande SEK-systemet bl. a.utläsas att utgifterna i hög grad är beroende av den framtida räntenivån. Beräknad utveckling av statens utgifter för de statsstödda exportkrediterna Kostnader för SEK-systemet {nuvarande räntenivå! Kostnader för SEK-systemet (långtidsbudgetens räntenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Budgetår Detillfälliga insatsema har företrädesvis gjorts i statliga företag eller iföretag som genom kapitaltillskott övergått i statlig ägo. Under budgetåren1977/78-1981/82 uppgick kostnadema pä statsbudgeten för insatser fillkrisdrabbade företag och branscher till totalt . Detta motsvarar ett genomsnitt av ca 8,8 miljarderkr. För innevarande budgetår beräknas denna typ av insatser komma attuppgå fill ca . i samma prisnivå. Budgetåren därefter kommerstatsbudgeten att belastas med vissa utgifter för redan fattade beslut. Dessautgifter ingär i beräkningarna för långtidsbudgeten. Idiagram 7 redovisas omfattningen av sådana insatser i krisdrabbade företag ochbranscher, som har gjorts med hjälp av medel som tillskjutits genom särskildabeslut vid sidan av ordineune anslag. Vidare redovisas utgifterna till följd avredan fattade beslut avseende långtidsbudgetperioden. Den framtidakassamässiga belastningen avser främst insatser inom varvsindustrin. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Ilångtidsbudgeten har endast ett relafivt seft mindre belopp lagts in förtillkommande utgiftsbehov inom industripolifiken. Dessa utgifter redovisasunder ändamälsgmppen Övrigt. Omkonjunktur- och/eller stmkturproblem därutöver skulle åtföljas av beslut om nyainsatser för stöd till problembranscher och krisdrabbade företag i sammaomfattning som , skulle kostnaderna för industripolifiskainsatser bh väsenfligt störte än de som redovisas i nedanstående diagram. StaUiga Insatser i krisdrabbade företag och branscher (Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå) f: I = Utbetalat stöd I_ I = Beräknade utbetalningar till följd av redan fattade beslut Ärligt genomsnitt 1977/78-1981/82 77/78 79/80 81/82 83/84 85/86 87/88 78/79 80/81 82/83 84/85 86/87 Detotala kostnaderna för jordbmk, skogsbmk och fiske över statsbudgeten uppgårför /84 till ca 1650 milj. kr. Utgiftema inom dessa områdenstyrs i stor utsträckning av enskilda beslut som statsmakterna fattar årligen.Huvuddelen av utgifterna har, i enlighet med långtidsbudgettekniken, beräknatsvara oförändrade . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 128 Näringslivetfår även statligt stöd i former som inte redovisas pä statsbudgetensutgiftssida. Statenlämnar skilda slag av garantier för län som tas upp av bl. a. privata ochstatliga företag. Sädana kreditgarantier möjliggör en upplåning som annarskanske inte skulle ha kommit fill stånd. hade statenutestående garantiåtaganden om . avseende varvsindustrin, 8,0miljarder kr. avseende övrig industri och . avseende jordbruksnäringarna.För de statliga garantierna tas normalt ut avgifter för att täcka bl. a. förlustriskerna.I årets budgetproposition har lämnats en redovisning av verksamheten medstafliga kreditgarantier. En utförlig redovisning lämnas även ikompletteringsproposifionen. Inomramen för inkomstbeskattningen ges stöd till näringslivet i form av olikaavdrag m. m. Företag med energiintensiv produktion kan få nedsättning avenergiskatten. beräknas skattebortfallet för detta att uppgå till340 milj. kr. Investeringari vissa maskiner och andra inventarier stimuleras genom ett särskilt investeringsavdragvid redovisningen av mervärdeskatt. Avdraget gäller t. o. m. utgången av är1983 och innebär i praktiken ett skattefritt bidrag avanskaffningsvärdet. Investeringar i byggnader stimuleras t.o.m. den 31 mars1984 genom ett särskilt avdrag vid inkomsttaxeringen. Den ärliga minskningenav statsinkomsterna till följd av dessa investeringsavdrag kan uppskattas tillomkring . Företagenkan genom att utnyttja sina investeringsfonder få avdrag förinvesteringar i byggnader och inventarier. Eftersom sådana investeringar annarsskrivs av medför fondutnyttjandet att en skattekredit ges.Avsättningarna fill investeringsfonderna uppgick 1978till ca . Därefter har en väsentlig ökning skett.Avsättningen uppgick till preliminärt . Flertaletskattebestämmelser för egenföretagare gäller även jordbruksföretag. Blanddessa kan nämnas huvuddragen i inkomstberäkningen, beskattningen avrörelseförmögenheter och de avdrag som medges vid avsättning till s.k. allmäninvesteringsreserv. För skogsbrukare gäller särskilda avdragsregler vidinsättning på s. k. skogskonto. Enligtriksdagens beslut skall jordbruket varje halvår kompenseras förkostnadsutvecklingen i verksamheten. Dessa ersättningsbelopp beräknas medutgångspunkt från utvecklingen av produktionsmedelsprisindex och finansieras av konsumenterna genom höjdalivsmedelspriser. Även kostnadema i förädlingsledet m. m. kompenseras inomramen för jordbrukets prisregleringssystem. Detta in-flafionsskydd påkostnadssidan är kompletterat med ett system som är 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget avsettatt ge jordbrukarna en inkomstutveckhng som ligger i nivå med jämförbaragruppers. Varjeprocentenhets kostnadsökning inom jordbruket som inte kompenseras harberäknats resultera i en minskning av jordbrukarnas inkomster för eget arbeteoch kapital med i storleksordningen . Varje procentenhetskostnadskompensation till den jordbruksprisreglerande sektorn kan beräknas geen ökning av ca 0,pä konsumentprisindex (KPI) och ca 0,förpostenLivsmedel i KPI-beräkningarna. Automatikeninom jordbruksprisregleringen kommer att belysas av hvsmedelskommitté. Ändamålsgruppendomineras av utgifterna till (3,2 miljarder /84), ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer(375 milj. samt energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet (1,3miljard kr. Ienlighet med beslut skall den svenska oljekonsumfionen kraftigtminskas och förutsättningar skapas för en avveckling av kärnkraften.Huvuddelen av statsutgifterna inom energiområdet går till investeringar, oftaav långsiktig karaktär, för att uppnå dessa mål. Finansiering av utgifternainom ändamålsgruppen sker dels över statsbudgeten, dels med avgifter, främst påolja. Investeringarnainom ändamålsgruppen bestäms oftast för en period som påverkar utgiftsnivånflera är framåt. är vissa investeringar ielproduktionsanläggningar beslutade. Därutöver förväntas en ökad andel förvärmeproduktionsanläggningar, Qärtvärme-system och distributionsanläggningar.Dessa senast redovisade investeringar ingår dock i enhghet medlångtidsbudgettekniken inte i långtidsbudgetberäkningarna. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -0,2 -13,6 9 1982/83. 1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget Vidberäkning av utgifterna i fasta priser för harinvesteringsnivån /841985/86 bedömts minska från 3,2 till2,8 resp. . främst beroende pä att kärnkraftsverken i Ringhalsoch Forsmark samt huvuddelen av det s. k. storkraftsnätet är färdigställda.Hänsyn har i enlighet med långtidsbudgetmetoden inte tagits till nya störteinvesteringsobjekt som kan komma att filiföras vattenfallsverket. Investeringsutgiftcr för (oförändrad pris- och lönenivå) 78/79 79/80 80/81 81/82 82/8383/8484/85 85/86 86/87 87/88 Vidförsenad idrifttagning av kärnreaktorer utgår ersättning enligt särskildaavtal mellan reaktorinnehavarna och staten. Ersättning utgår för reaktorernaForsmark 1, 2 och 3 samt . Ersättningen kommer successivt attminska för att efter /88 upphöra. Under /86tillkommer ersättning för ökad anläggningskost- 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 131 nadför vissa investeringar i Forsmark.