prop · G6031 · 1982-12-31 00:00:00 — om skolor med enskildhuvudman m. m.; Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag för de åtgärder och det ändamål som framgårav föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås vissa mindre ändringar i skollagen (1962:319).Ändringarna gäller huvudsakligen skolor med enskild huvudman. Sådana skolorkallas i den nya lagtexten fristående skolor. Ändringarna är resultatet av enöversyn av bl. a. de bestämmelser som handlar om förutsättningarna förgodkännande av sådana skolor för skolpliktens fullgörande. PropositioneninnehåUer också förslag om ett nytt statsbidragssystem för fristående skolorför skolplikliga elever. Vissa skolor som inte är statsunderstödda fårmöjlighet att erhålla bidrag. Förredan statsunderstödda fristående skolor föreslås vissa ändringar beträffandebidragskonstmktionen och i övrigt. Ändringarna innebär i huvudsak en anpassningtUl förslaget om nytt statsbidragssystem och fill redan beslutade ändringar förgmndskolan. Förde statliga skolformerna specialskolan och sameskolan föreslås vissa mindreändringar med hänsyn till vad som har beslutats för gmndskolan. Denya reglerna föreslås träda i kraft . 1 1982/83. 1982/83:1 2 Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1962:319)' dels att 6, 10, 21, 28 a, 33, 34, 36 och 39a§§ skall hanedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas sju nyaparagrafer, 3 a, 33 a, 34 a och 34b §§ samt,närmast efter rubriken tiU 9 kap., 50a-50c§§, av nedan angivna Med skola avses i denna lag grundskola, specialskola ellergymnasieskola, om inte annat anges. I lagenåsyftas med fristående skola en skola som har en enskild fysisk eller juridiskperson som huvudman. Med föräldrar avses barnets vårdnadshavare. Medskola avses i denna lag grundskola, specialskola eller gymnasieskola, om ejannat är särskilt angivet. Vad idenna lag sägs om föräldrar skall, om vårdnaden om barnet ej tillkommerföräldrarna eller en av dem, i stället avse den under vars vårdnad barnet står. Omundervisning av vissa psykiskt utvecklingsstörda gälla bestämmelser i lagenden (nr 940) angående omsorger om vissa psykiskt utveck-Ungsstörda. Om undervisning av vissa psykiskt utvecklingsstördagäller bestämmelser i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. På skolstyrelsen ankommer att besluta i frågor, som avses i 32, 34 och i5 - 37 §§. På skolstyrelsen ankommer att besluta i frågor, som avsesi 32 § ochi4-37§§. Fråga om att förvägra elev i gmndskolan eUer kommunensgymnasieskola befrielse enligt 27 § och fråga om att förvägra någon inträde isådan skola ' Lagen omtryckt 1970:1026. Senaste lydelse 1975:159. 1982/83:1 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse på gmnd av bestämmelserna i 44 och 45 §§ skall prövas avskolstyrelsen, i den mån regeringen ej annorlunda förordnar. Skolstyrelsen har ock att taga befattning med de ärenden,vilkas handläggning enligt särskilda författningar ankommer på styrelsen. 21 § skall ha inseende över skolorna ilänet och därtill hörande verksamhet. Därjämte har nämnden att öva tillsyn över undervisningenav skolplikliga barn i enskilda skolor och vid sjukvårdsanstalter och barnhem. 1981182:167, UbU32, rskr 438). 28 a § Specialskolan omfattar tio årskurser, betecknade 1-10 och fördelade på lågstadium, meUanstadium och högstadium enligt bestämmelsersom regeringen meddelar. Inom specialskolan anordnas oli- Bestämmelsema i 24 § andra och ka studievägar avpassade efter ele- tredje styckenagäller även för spe-vernas studieinriktning. Bestäm- cialskolan.melserna i 24 § andra stycket andra meningen och tredje stycket gäller även förspecialskolan. För elev i specialskolan som icke kan följa undervisningenligt första och andra styckena meddelas undervisning anpassad efter hansutveckling. för elev i specialskolan Bestämmelsema i25 och 26-väljs av föräldrarna efter samråd 28 §§ gäller även förspecialskolan. med eleven och sedan upplysningar Fråga om att förvägra elevbefrielse lämnats av skolan. Bestämmelser- enligt 27 § prövas av den lokalasty-na i 25 J andra stycket och 26- relsen. 28 §§ gäller även förspecialskolan. Fråga om att förvägra elev befrielse enligt 27 § prövas av denlokala styrelsen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 33 §' Skolplikt må fullgöras i annan of- SkolpUkt/årfullgöras i annan of fentlig skola än gmndskolan eller i fentligskola än gmndskolan enligt enskild statsunderstödd skola enWgt bestämmelser,som utfärdas av re- bestämmelser, som utfärdas av re- geringeneller den myndighet rege- geringen eUer den myndighet rege- ringen förordnar, ringen förordnar. ' Senaste lydelse 1979:212. Skola som avses i första stycket omfaltar skolhälsovårdför skolpliktig elev. I fråga om skolhälsövården äger 25 a § andra-sjätle styckenamotsvarande tillämpning. Regeringen kan medge undanlag från vad som gäller enligtandra stycket. Skolplikten får fuUgöras i en fristående skota, om skolanär godkänd enligt 34 §. I 34 a § finns bestämmelser om att skolplikten i vissafall får fuUgöras i annan fristående skola, om den har godkänts för ändamålet. I en godkänd skola får ett barn som inte har uppnåttskolpliktsåldern tas in i en årskurs som motsvarar årskurs i grundskotan, endastom skolstyrelsen med stöd av 32 § första stycket har tUlåtit att barnet börjarskolgång höstterminen det kalenderår, då barnet fyller . / annanenskild skola än i 33 § avses må skolplikt fuUgöras, om skolan godkänts förändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolans undervisning till art, omfattningoch allmän inriktning väsentligen motsvarar och skolan föreståsav person, vilken äger erforderlig skicklighet för undervisningen och är vällämpad att förestå skola. Uppfyller skolan ej längre angivna villkor eller finnes,att undervisningen ej handhaves av lärare med erforderlig skicklighet elleratt verksamheten eljest icke bedrives på tillfredsställande sätt, skall godkännandetåterkallas, om rättelse ej vinnes genom hänvändelse till skolans ledning. / godkänd skola må barn, som ej uppnått skolpliktsåldern,intagas i årskurs som motsvarar årskurs i , endast om förutsättningär för handen, varom sägs i 32 § första stycket. Enfristående skola skall godkännas för skolpliktens fullgörande, om skolans undervisningger kunskaper och färdigheter som tUl art och nivå väsentligen svarar mol dekunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigtväsentligen svarar mot aUmänna mål: Om skolan inte längre uppfyller dessa villkor ochbristerna inte avhjälps efter hänvändelse till huvudmannen, skallgodkännandet återkallas. Barn som är endast tillfälligt bosatta i landet eller somhar andra särskilda skäl att få en undervisning med internationell inriktningfår fullgöra sin skolplikt i en fristående skola med sådan undervisning(internationell skola), om skolan av regeringen har godkänts för ändamålet. För godkännande krävs att skolans undervisning som helhetbetraktad är likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper ochfärdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning isvenska språket och om svenska förhållanden skaU meddelas i den omfattning somde här tillfälligt bosatta eleverna behöver. Om skolan inte längre uppfyller kraven för godkännande ochbristerna inte avhjälps efter hänvändelse till huvudmannen, skall regeringenåterkalla godkännandet. En fristående skola omfattar skolhälsovård förskolplikliga elever, om huvudmannen såsom villkor för statsbidrag harskyldighet att svara för sådan skolhälsovård. I fråga om skolhälsövården till-lämpas 25 a § andrasjättestyck- Skolpliktenär fullgjord, då eleven tillfredsställande genomgått årskurs 9 i gmndskolaneller motsvarande årskurs i skola, som sägs i 33 och 34 §§, eller då elevenvid särskild prövning styrker sig äga motsvarande kunskaper. Äro med hänsyn till elevens bästa särskilda skäl därtill,må medgivas Skolpliktenär fullgjord, när eleven tillfredsställande har gått igenom årskurs 9 igrundskolan eUer motsvarande årskurs i annan skola där eleven får fullgöra sinskolplikt. Detsamma gäller om eleven vid särskild prövning visar sig ha motsvarandekunskaper. Om detfinns särskilda skäl med hänsyn till elevens bästa, får ' Senaste lydelse 1975:159. att hans skolgång utan hinder av vad i första stycket sägsavslutas med utgången av vårterminen det kalenderår, då han fyller femton år.Sådant medgivande får lämnas endast under villkor att eleven under återstodenav sin skolpliktstid fär lämplig UlbUdning eller har annan lämpligsysselsättning. Om villkoret ej uppfylles, skall medgivandet återkallas. Elevenstår under fillsyn av skolstyrelsen. medges att elevens skolgång avslutas med utgången avvårterminen det kalenderår eleven fyller . Sådant medgivande fårlämnas endast om eleven under återstoden av sin skolpliktsUd får lämplig utbildningeller har annan lämplig sysselsättning. Om detta villkor inte längre uppfylls,skall medgivandet återkaUas. Eleven står under tUlsyn av skolstyrelsen tillsskolplikten upphör. Bestämmelserna i 32-39 §§ äga motsvarande tUlämpning på barn som på gmnd av synskada eUer dövhet eUer hörsel- eller talskada icke kan följa undervisningen i gmndskolan. Bestämmelsema i 36 och 37 §§ om årskurs 9 i gmndskolan skola avse årskurs 10 i specialskolan eller i fråga om elev som anges i 28 a § tredje stycket där avsedd undervisning. Bestämmelsema [32,33 a, 34,34 b och 3539 §§ tillämpas påmotsvarande sätt på bam som på gmnd av synskada eller dövhet eller hörsel-eller talskada inte kan följa undervisningen i gmndskolan. Bestämmelsema i 36och 37 §§ om årskurs 9 i gmndskolan skaU därvid avse årskurs 10 i specialskolaneller, i fråga om elev som anges i 28 a § tredje stycket, där avsedd undervisning. Fråga huruvida skolplikt enligt 30 § tredje stycket gällerför barn efter utgången av vårterminen det kalenderår då bamet fyller sexton åroch fråga om bam enligt 31 § andra stycket skall deltaga i undervisningen ispecialskolan prövas av lokal styrelse för specialskolan. På lokal styrelse för specialsko- På lokal styrelse för specialsko- lanankommer att besluta i frågor lan ankommer att besluta i frågor som avses i 32 och 3431 §§. som avsesi 32, 34 och 35-31 §§. ' Senaste lydelse 1977: 108. Om en skolpliktig elev börjar eller slutar vid enfristående skola som avses i 34 eller 34 a § skaU huvudmannen för skolansnarast lämna uppgift om detta till skolstyrelsen i den kommun där eleven ärkyrkobokförd. Fristående skolor skall i fråga om sin undervisning förskolplikliga elever stå under och länsskolnämndens tillsyn.Dessa myndigheter skall även ha tiUsyn över undervisningen för skolplik-tigapå sjukhiis och andra institutioner. Skolstyrelsen skall ha den omedelbara tillsynen överundervisningen för skolplikliga i sådana fristående skolor i kommunen somavses i 34 och 34 a §§. Denna lag träder i kraft . I fall där detenligt såväl de äldre som de nya bestämmelserna ankommer på skolstyrelsen attpröva fråga om godkännande av en skola för skolpliktens fullgörande, skall ettgodkännande som har meddelats enligt äldre bestämmelser och som alltjämt gällervid utgången av fortsätta att gälla intill utgången av , omdet inte har lämnats eller återkallas med stöd av de nyabestämmelserna. En fömtsättning för sådan fortsatt gilfighet är attskolplikliga elever har börjat vid skolan före den 1 juh 1983. Fråga omgodkännande enligt 34 § i den nya lydelsen eller enligt 34 a § kan prövas förelagens ikraftträdande. Prop.1982/83:1 8 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , ,Elmstedl, Tilländer, Ahrland, . Lagrådsremissom skolor med enskild huvudman m. m. Kommittén(U 1979:13) angående skolor med enskild huvudman ()' avlämnade ijuni 1981 delbetänkandet (SOU 1981:34) Fristående skolor för skolplikligaelever. I betänkandet behandlas bl.a; fömtsättningarna för skolpliktensfullgörande i skola med enskild huvudman, med kommitténs term fristående skola.Kommittén föreslår i denna del vissa smärre ändringar i skollagen (1962:319).Betänkandet innehåller också förslag rörande statsbidrag till fristående skolorför skolplikliga elever. TUl protokollet i dettaärende bör fogas dels som bilaga 1 en sammanfattning av betänkandet, dels sombilaga 2 kommitténs lagförslag, dels som bilaga 3 kommitténs förslag fillförordning om statsbidrag till fristående skolor för skolplikliga elever. I remisskrivelsen angavs att ett genomförande av kommitténsförslag jämfört med nuvarande förhållanden under vissa fömtsättningar skullekunna medföra en merkostnad på statsbudgeten. Remissinstansernas granskning avkommitténs förslag borde därför innehålla en bedömning av dess ekonomiskakonsekvenser. Remissinstanserna anmodades att presentera förslag fillfinansiering, om de förordade lösningar som enligt deras bedömning medfördekostnadsökningar. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Jagvill erinra om att skoUagen har setts över av skolförfattningsutredningen(U 1979: 12). Översynen har huvudsakligen gällt språkliga och 'Ledamöter: kanslichefen , ordförande, riksdagsledamoten och landstingsrådet . 1982/83:1 9 Utredningen avlämnade delbetänkandet (Ds U 1981:4)Skollagen, Det innehåller förslag till en ny skollag. Skolförfattningsutredningensbetänkande har remissbehandlats. Jag avser att ta upp frågan om enny skollag, som kan träda i kraft tidigast . I det sammanhangetämnar jag också behandla vissa ytterligare förslag rörande skollagen som harlagts fram av andra utredningar, bl.a. förslag från i betänkandet(Ds U 1980:3) Enskild undervisning enligt 35 § skollagen. Delagbestämmelser rörande skolor med enskild huvudman som jag föreslår i detföljande bör enligt min mening träda i kraft den . I avvaktan påberedningen av skolförfattningsutredningens förslag får jag utgå från den lag somnu gäller. Mina förslag beträffande lagbestämmelser får eilltså formen avförslag tiU ändringar i den nuvarande skollagen. TUlde enskilda skolor som är statsunderstödda hör bl. a.riksinter-natskoloma, privatskolor som omfattas av privatskolförordningen(1967:270), , HiUelskolan, de estniska skolorna samtBergsskolan i . För flertalet av dessa skolor gäller ett omfattanderegelsystem, som delvis knyter an tiU gmndskolan och gymnasieskolan. Förgmndskolan och gymnasieskolan har beslutats en radförändringar. För gmndskolans del kan som exempel nämnas den nya läroplanen(Lgr80). Mot bakgmnd av dessa ändringar bör regelsystemen för de nämndaskolorna ses över. Jag avser att nu behandla även denna fråga. Debeslutade förändringarna för föranleder en översyn även av vissaregler för de statliga skolformerna sameskolan och specialskolan. Jag tar uppockså den frågan. Endasten del av mina förslag avser lagbestämmelser som lagrådet bör yttra sig över.För att ge en helhetsbild av de förslag som enligt min mening bör föreläggasriksdagen efter lagrådets granskning av lagbestämmelserna redovisar jag redan idelta sammanhang även övriga förslag. I nuvarande skede har regeringen alltsåendast att ta ställning till frågan om inhämtande av lagrådets yttrande överlagförslaget. Detallmänna skolväsendet omfattar främst gmndskolan och gymnasieskolan.Kommunerna är huvudmän för gmndskolan. Gymnasieskolan bedrivs med kommunalteller landsfingskommunall huvudmannaskap. Det finns två mot gmndskolan svarandeskolformer med statligt huvudmannaskap, nämligen sameskolan och specialskolan.Den senare är avsedd för bam som är synskadade eller döva eller hörsel- ellertalskadade. För psykiskt utvecklingsstörda finns särskolan, som bedrivs medlandstingskommunalt eUer i vissa fall kommunalt huvudmannaskap. Prop.1982/83:1 10 Vidsidan av det aUmänna skolväsendet finns skolor med enskilda huvudmän såväl pågrundskolnivå som på gymnasial nivå. En del av dessa skolor får statsbidrag. F.n. drivs i enskild regi - fömtom ett litet antal skolor för psykisktutvecklingsstörda ca 35 skolor som anordnar undervisning på gmndskolnivå. Avdessa får en s. k. riksinternatskola och sju andra skolor statsbidrag. Härtillkommer att statsbidrag av tillfällig karaktär lämnas tUl ytterligare ett antalskolor. Iskollagen (1962:319) finns bestämmelser om sådana skolor med enskild huvudmansom anordnar undervisning för skolplikliga elever. Enligt 33 § skoUagen fårskolpUkten fullgöras i enskild statsunderstödd skola enligl bestämmelser somutfärdas av regeringen eller den myndighet regeringen förordnar. För andraenskilda skolor gäller enligt 34 § samma lag att skolplikten får fullgörasdär, om skolan har godkänts för ändamålet. För godkännande krävs att skolansundervisning tiU art, omfattning och allmän inriktning väsentligen motsvarargmndskolans. Fråga om godkännande prövas av kommunens skolstyrelse. Bestämmelsemai skollagen bygger på överväganden i samband med den reformering av denobligatoriska skolan som genomfördes i början av 1960-talel. Övervägandenafinns redovisade i propositionen (1962:54) angående reformering av denobligatoriska skolan m. m. och i propositionen (1962:136) med förslag tiUskollag m. m. Som utgångspunkt för övervägandena i proposifionema tjänadebl.a. skolberednings belänkande (SOU 1%1:30) Gmndskolan. 1propositionen 1962:54 anförde departementschefen bl.a. följande (s. 365 f). JagvUl dock framhålla, att en privat skola inte bör få drivas så, att den kommer istrid med eller motverkar den målsättning som statsmakterna faslstäUer för denobligatoriska skolans verksamhet och utveckling. Jag förordar vidare, att manav privat skola, som mottar skolpliktiga elever, bör begära att denundervisning, som skolan meddelar, till art, omfattning och allmän inriktningväsentligen motsvarar den obligatoriska skolans samt att skolan förestås avperson, som äger erforderlig skicklighet för undervisning och är väl lämpad attförestå en skola. Det kan därför enligt min mening inte komma i fråga attenskild undervisning för skolpliktiga elever skuUe , sedan gmndskolanallmänt genomförts, fä meddelas efter normer och riktlinjer för skola, somstatsmakterna nu menar bör avlösas av gmndskolan. I de svåra avvägnings- ochprövningsproblem som härvid emeUanåt kan uppkomma bör man emellertid enligl minmening ändå alltid förfara med aktsamhet och erforderlig hänsyn. De krav manställer på arbetet i en enskild skola får inte i författningarna ges en såstafisk utformning eller tillämpas så snävt att det i realiteten blir omöjligtatt driva sådan verksamhet. Jag vill här därjämte understryka skolbered-ningensuttalande, att det med hänsyn tUl den pedagogiska utvecklingen är angeläget,att det aUmänna visar förståelse för och tillmötesgående mot dem som obundna aven konventionell pedagogisk uppfattning viU leta sig fram på andra vägar föratt nä det mål man ställer för en god skola, oavsett om arbetet bedrivs inomeller utom det allmänna skolväsendet. Beträffandeden principiella frågan om statsbidrag fill enskilda skolor ansåg 1957 årsskolberedning, som begränsade sin behandling tiU skolor för elever iskolpliktig ålder, att räUen att uppräfta resp. utnyttja en enskild skola inteutan vidare konstituerade motsvarande -ätt till ekonomiskt stöd från detaUmänna. Statsbidrag borde dock kunna u gä efter prövning i varje särskilt faU. Enligtdepartementschefens mening (prop. 366f) borde för enskildaextematskolor som allmän regel gälla alt statsbidrag inte borde utgä annat än ide faU, då det fanns en stark pedcgogisk motivering eller andra liknandesärskUda skäl för ett bidrag. Statsbidrag borde, enligt departementschefen,sålunda komma i fråga efter prövning i varje särskilt faU frän sidabeträffande sädana skolor, vilka syftade till aU förverkliga eUer utpröva meromfaUande eller ger omgripande kursplane-mässiga, metodiska eUer andrapedagogiska idéer och tankar eller där man genom en speciell uppläggning av skolanshela a bete ville för praktiskt skolbmk omsätta utvecklingsfrämjandeuppfoslrings- eller omvårdnads-idéer. Bland andra särskUda skäl som kundetänkas motivera statsbidrag till privat externatskola nämndes det förhållandetatt skolan var avsedd för en minoritet, exempelvis en s.k. nafionalitetsskola.För intematskolor borde bidrag efter prövning i varje säskUt fallkunna lämnas enligt de principer som skolberedningen angett, Ivs. för skolorsom tar emot bam tUl ufiandssvenskar, barn fill utländska medborgare som vistasi för uppdrag eUer studier, barn från splittrade hem och barn i behovav radikalt miljöbyte. Enligtriksdagens beslut (mot. 1975/76:1423 yrkandet 2, UbU 1975/76:21,rskr 1975/76:248; jfr mot. 1914: im yrkandet 7, UbU 1974:25, rskr 1974:211)borde det uppdras ät den då arbetande utredningen (U 1972:06) om skolan,staten och kommunen a (SSK) aU lägga fram förslag beträffande ettstatsbidragssystem för såc ana skolor utanför det kommunala skolväsendet somsyftar till att förverkliga eller utpröva mer omfattande eller genomgripandekursplanemässigj, melodiska eller andra pedagogiska idéer och tankar eUer därman genom en speciell uppläggning av skolans arbete viU för praktiskt skolbmkomsätta ulvecklingsfrämjande uppfoslrings- eller omvårdnadsidéer. Liksom det engäng var möjligt a« starta pionjärskolor borde det enligt riksdagsbeslutet äveni framtiden vara möjligt att med statsbidrag starta och driva en skola utanfördet kommunala skolväsendet. SedanSSK genomfört en kartläggning tillkallade regeringen en särskild expert som iaugusfi 1978 lade fram kartläggnings- och diskussionspromemorian (DsU 1978:6)De enskUda skolomas stäUnng inom utbildningsväsendet. I promemorian finns enredogörelse för dei folkrättsliga bakgmnden. Vidare förs i promemorian, medriksdagsut alanden och rättsläget som utgångspunkt, resonemang av meraprincipiell natur. En genomgripande teknisk överarbetning av de nuvarandebestämmelsema om statsbidrag fiU enskUda skolor föreslås komma tiU stånd. Prop.1982/83:1 12 Efterremissbehandling av departementspromemorian kunde konstateras attremissinstanserna var helt eniga rörande behovel av en överarbetning avstatsbidragsbestämmelserna. Beträffande den principiella synen på enskilda skolorredovisade remissinslanserna starkt delade meningar. Dåvarande statsrådetRodhe ansåg det nödvändigt att frågor rörande enskilda skolor blev föremål fören mer samlad behandling och tillkallade med stöd av regeringens bemyndigandeSEH-kommittén . Kommitténhar redovisat sitt uppdrag såvitt gäller skolor pä gmndskolnivå i betänkandet(SOU 1981:34) Fristående skolor för skolpliktiga elever. Av uppdraget återstårfrågor om skolor pä gymnasial nivå. 3 Samlingsbeteckning för skolor med enskild huvudman Innanjag redovisar mina överväganden och förslag rörande skolgång i och statsbidragtill skolor med enskild huvudman vill jag la upp en terminologisk fråga. Enligtmin mening är det lämpUgt att i skollagen och andra författningar ha en gemensambenämning för skolor med enskild huvudman, dvs. annan än statlig, kommunaleller landstingskommunal huvudman. För ändamålet bör väljas en beteckning sompassar att användas även i andra sammanhang. F.n.används i skollagen uttrycket enskild skola. Någon enhetlig term finns inte igällande förordningar. Ordet privatskola förekommer i förordningen (1964:137)om statsbidrag vissa privatskolor och i privatskolförordningen (1967:270),som gäller för de skolor som får bidrag enligl den förstnämnda förordningen.Privatskola används och uppfattas därför ofta som beteckning för endast dennasärskilda kategori av skolor med enskild huvudman. Iskollagen finns också uttrycket enskild undervisning. Del avser undervisningsom inte sker i skola. har behandlat frågor om sådan undervisningi delbetänkandet (DsU 1980:3) Enskild undervisning enligt 35 § skollagen. Ivanligt språkbmk används uttrycken enskild skola, enskild undervisning ochprivatskola ibland med en och samma innebörd, ibland med sinsemellan olika meninte alltid med författningarna överensstämmande innebörd. Uttrycket enskildskola avser i vanliga fall skola med enskild huvudman, men det förekommeribland synonymt med ordet skolanläggning. Av skäl som jag redan berört harinte heller privatskola en entydig innebörd. För åtskiUiga är ordet dessutomnegativt värdeladdat.