prop · G60368 · 1982-12-31 00:00:00 — Svenska TobaksAB är elt exempel pä en sådan utveckling. GenomStatsförelagsgruppen har statsmakterna möjlighet atl trygga en inhemskproduktion av vikliga produkter som annars kanske skulle bli för liten ellerhelt upphöra på grund av lönsamhelsskäl. Genom Statsföretags-gruppen har statenockså möjlighel alt genomföra vissa önskvärda investeringar eller medverka i industripolitisktönskvärda strukturrationaliseringar. Via de statliga företagen har statenockså möjlighet alt göra industripolitiskt önskvärda satsningar där sådanaannars inte skulle ha kommil lill stånd på grund av t. ex. satsningens riskeller storlek. Del finns i sådana fall helt enkelt ingen privat ägare medtillräckligt intresse och tillräcklig kapacitet i fråga om risklagande,finansiering och förelagsledning som är beredd att ställa upp som ägare påvillkor som är rimliga för slaten. Slutsatsenär att slaten som ägare lill förelag kan driva en aktiv politik på olika områden.Det bör också tilläggas att det är värdefullt för staten att ha erfarenhel avförelagandels villkor och möjlighet atl närmare följa utvecklingen inäringslivet. Enligl min mening är det också väsenlligl alt staten somföretagsägare finns som ett alternativ till andra ägarkategorier och dessutomsom etl alternativ som kan påverka näringspolitikens inriktning. Detär enligt min mening uppenbart alt flera av de motiv för statligt företagandesom jag nu har berört gäller även för den del av Statsföretag, som kvarstårefter den förordade uppdelningen. 1969; 121 om Statsföretags bildande, vilken anlagils av ,formulerades den övergripande målsättningen för Slalsföretagsgruppen, vilkenännu gäller, all "under krav på lönsamhet uppnå största möjligaexpansion". Genom att uppnå detta mäl ansågs Statsföretagsgruppen bästkunna fylla en näringspolitisk roll. De statliga förelagen skulle vidare ha ellsärskilt, ansvar alt ta hänsyn till samhällsintresset vid val mellan olikaproduktions- och lokaliseringsalternativ. Därutöver skulle en strävan vara allnå allt slörre arbetstillfredsställelse för de anställda. Prop.1982/83:68 12 och villkoren för Statsförelagsgruppen skulle emellertidinte få innebära sådana inskränkningar i rörelsefriheten atl den kom iunderläge i förhållande till andra företag. Statens ägaransvar skulle beslå ialt uppställa mål för Statsföretag, följa verksamheten och därmed indirekt denstatliga koncernens långsiktiga utveckling samt all integrera den statligaföretagsgruppen i den allmänna näringspolitiken. Elt offertförfarande angavssom metod att lösa speciella näringspolitiska uppgifter. Målformuleringen i propositionen utgick från det förslagsom förelagsde-legalionen lagt fram i sitt betänkande. Samordning (stencil1969: I). Delegationen hade föreslagit attStatsförelag skulle drivas med krav på lönsamhet och med målsättningen alt ökaden statliga företagssektorns effektivitet, konkurrenskraft och därmed dessinneboende expansionsförmåga. Målsättningsproblemen diskuterades enbart iallmänna termer i betänkandet. Någon fördjupad analys gjordes inte. 1969: 121 betonades expansionsmålet och ipraktiken har expansionskravet kommit att framstå som det övergripande målet. Trots de relativt klara målangivelser som uttalals harsuccessivt växande oklarhet och diskussionerom Slatsförelagsgruppens måluppstått. Beroende på företag och yttre förhållanden har olika aspekterprioriterats av ägare, företagsledning, fackliga företrädare och politiker.Kraven har varierat men sammantaget har det inneburit att Statsföretag fåttutnyttja sina finansiella och personella resurser till mänga aktiviteter somett normalt lönsamhetsinriklat förelag aldrig skulle ha accepterat. Det ekonomiska läget präglas i liksom iövriga i-länder av en stagnerande industriproduktion. Flera avStatsföretagsgruppens företag är under rekonstruktion eller måsterekonstrueras. Därvid kommer ofrånkomligen sysselsättningen i företagen altminska, liksom omfattningen av verksamheten. har Statsföretaginte kunnat tillgodose kravet på lönsamhet och långt mindre kunnat expandera avegen kraft. Statsföretags nuvarande omfattning har finansiellt möjliggjorts delsgenom stora statliga kapitaltillskott, dels genom en kraftigt ökad upplåning.För såväl ägare som styrelse liksom för övriga intressenter måste Statsförelagskonsolidering framstå som ofrånkomlig. Som jag har nämnt bör de förändringar i förutsättningarnaför Statsföretags verksamhet som tidigare redovisats föranleda en omprövningav den målsättning som gäller för utövandet av den statliga ägarfunktionen iStatsföretag. Enligt min mening bör målformuleringen kopplas till del förslagsom företagsdelegaiionen ursprungligen förordade. Målsättningen för Statsförelagsgruppenbör således vara att under krav på lönsamhet öka den statliga jöretagssektornseffektivitet och konkurrenskraft och därmed dess expansionsförmåga. De statliga företagen bör även fortsältningsvis ha etlsärskilt ansvar all ta hänsyn lill samhällsintresset vid val mellan olikaproduktions- och lokaliseringsal ternati v. Prop.1982/83:68 13 Detbör slås fast att om slaten vill få till stånd åtgärder inom Statsförelagsgruppensom inle år förenliga med rent företagsekonomiska intressen, delta bör reglerasgenom särskilda avtal. Jag återkommer strax till vissa frågor som rör sådana s.k. offertavtal. Härutöverskall en strävan vara atl nå allt slörre arbetstillfredsställelse för deanställda. Iövrigt bör följande gälla. Föralt inle konkurrenssnedvridning skall uppstå skall Slalsföretagsgruppen på sällsom framhölls i prop. 1969: 121 verka under samma villkor som privata företag.Detta betyder bl. a. samma frihet och begränsning vid beslutsfattandet. Vidarebetyder delta all kapitalförsörjningen skall tillgodoses på likartal sätt somför näringslivet i övrigt. Nytt kapital skall tillskjutas av likartade skäl ochpå likartade villkor som i andra företag. Del innebär alt ägarkapital kantillföras Statsföretag i form av nyemissioner när bolaget behöver kapilaltillskonför atl genomföra t.ex. stora lönsamma investeringar. Deovan angivna målformuleringarna släller stora krav på Statsförelagsgruppen.Del förutsätter alt del kunnande, de ambitioner och resurser som finns samladeinom de olika förelagen tillvaratas och vidareutvecklas. måste defördelar som ligger i koncernkonstruktionen och den spridning på olikaverksamhetsområden som karaktäriserar gruppen kunna tillvaratas. Detövergripande målet med de preciseringar som redovisats bör avse koncernensammantagen. Del betyder atl viljan till förändringar i syfte all nå dekoncerngemensamma målen bör utvecklas ytterligare både inom och utom koncernen.Statsförelag skall självt ha huvudansvaret för atl förelagen i gruppen går enpositiv utveckling till mötes och bör också ha möjligheter all förändragruppens struktur. Jaganser alt Statsförelag sedan gruppen genomgått en rekonstruktion ochkonsoliderats bör sträva efter att uppnå en lönsamhet som medger tillfredsställandeavkastning på ägarkapitalel. Påsikt bör avkastningskravet i princip ges likartad utformning som för enskiltägda förelag. Statsföretag skall emellertid också kunna vara ett instrument iregeringens näringspolitiska planering. I den mån Statsföretag åläggs uppgiftersom kommer i konflikt med den företagsekonomiska målsättningen skall della,såsom , lösas genom elt offertförfarande. Jagförordar alt regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört i fråga om målsättningen för Slalsföretagsgruppen. Ipropositionen om Statsföretags bildande föreslogs att förvaltningsbola-getskulle åläggas skyldighet atl lämna offert för fullgörandet av sådana speciellauppgifter som ägaren begär atl bolaget skall fullgöra. Denna teknik skulleanvändas för atl förena det företagsekonomiska intresset med Prop.1982/83:68 14 Hur offerterna skulle utformas ipraktiken skulle lösas från fall lill fall. Offertförfarandet har tillämpats för all förlänga ennedläggningsperiod och upprätthålla sysselsättningen såsom t. ex. vid AB Eisersnorrlandsen-heler i och . Statsföretag har också lämnatofferter för atl genomföra investeringar som inte har varit företagsekonomisktmotiverade, t.ex. utbyggnaden av ASSI:s fabrik i och investeringen ien oxo-anläggning vid i . Bildandet av Regioninvest iNorr AB är yllerligare etl exempel på elt offertärende. Offerterna harinneburit att Statsföretag efter riksdagsbeslut i varje särskilt fall har fåtttillskoll för alt täcka kostnader i samband med offerterna. De lösningar som har tillämpats i offertfallen harutarbetats . Nägot enhetligt system för atl upprättaofferter har inte funnits. Erfarenheterna har snararevisat på atl varje offert-ärende måste lösas för sig. Jag anser att offertförfarandetbör tillämpas åven i framliden. Staten bör ha elt system för atl kunnaåstadkomma olika näringspolitiska lösningar ulan all dessa lösningar kommer ikonflikt med del berörda företagets egna företagsekonomiska mål ochrestriktioner. Del finns enligt min mening emellertid ett behov atl fastställaklara regler för offertförfarandet och alt ytteriigare utveckla offerttekniken. Offertförfarandet är inte begränsat enbart till destatligt ägda företagen ulan kan tillämpas för alla olika typer av förelag inäringslivet. I varje enskilt fall är det som fattar del avgörande beslulel,såvida del inle är fräga om de gängse industripoUtiska, regionalpoliliska. arbelsmarknadspolitiskaoch försörjningspoliliska stödformerna. Till skillnad frän övriga förelag börStatsförelag vara skyldigt all på begäran från regeringen lämna en offert i eltspeciellt fall. Avsiklen är alt det mellan staten och Statsföretag skallträffas ett avtal på grundval av den av Statsföretag lämnade offerten. Etlsådant avtal, här kallat offertavtal, bör utformas som etl civilrättsligt avtalenligl vilket Statsföretag å ena sidan gör vissa åtaganden, t.ex. i fråga omsysselsättning och staten å andra sidan gör vissa åtaganden, t.ex. i fråga omekonomisk ersätlning. Offertavtalen bör vara förenliga med Statsföretagsföretagsekonomiska målsättning. Vidare bör avtalen vara tidsbegränsade ochutvärderas i efterhand för att man skall kunna ta till vara erfarenheterna på eltmer systematiskt sätt. Jag vill framhålla att man så långt det är möjligt börförsöka precisera olika villkor när etl offertavtal upprättas. Avtalen måsteinnebära rimliga ekonomiska lösningar för Statsföretag. Några åtaganden utövervad som angetts i avtalet skall inte anses föreligga. Statsföretag måstesåledes anses ha frihet och skyldighet att vidta alla åtgärder för attåstadkomma en utveckling inom offerlförelagel i linje med Statsföretags allmännaföretagsekonomiska målsättning såvida inte Statsföretag genom offertavtalet gjortnågol annat åtagande. Det är också Statsföretag som bär den ekonomiska risken ihändelse fullföljandet av åtagandena i offertavtalet kräver större 1982/83:68 15 ekonomiskainsatser än vad som avsetts enligl avtalet. När offertavtalet väl är definieratbör ansvaret ligga på Statsföretag för att genomföra det. När offerlen harfullföljts bör den ordinarie målsättningen för Statsförelagsgruppen gälla,dvs. Jag förordar attregeringen bereder tillfälle all la del av vad jag nu har anfört omtillämpningen av offertförfarandet. 5 Ekonomiska effekter på Statsföretag av förändringar i gruppens sammansättning Jaghar i del föregående redovisat den antagna ekonomiska utvecklingen inom denhittillsvarande Statsförelagsgruppen. Jag har därvid också konstaterat allutvecklingen är oacceptabel både för gruppen och ägaren. Bl.a. av delta skälhar jag förordat vissa förändringar av Slatsförelagsgruppens sammansättning.Jag kommer all redovisa de ekonomiska effekterna på Statsföretag av dennaförändring. Utgångspunkten för milt resonemang är all staten övertar aktierna iLKAB, , , och . Avtalet mellan staten ochStatsföretag innebär alt staten lill Statsföretag skall utge etl kontant belopppå 2400 milj. kr., all Statsföretag lill staten överiåler en fordran på SvenskaPetroleum på 62,5 milj. kr. samt all staten efterger sina fordringar påStatsföretag på sammanlagt . på grund av lån som lämnals föraktieteckning m.m. i . Vidare skall slaten överta en skuld på450 milj. kr. som Statsföretag har lill NJA. Genomde föreslagna akiielransaklionerna får Statsförelagsgruppen en lämpligarestorlek och sammansättning. Företagsledningen måste emellertid fortsättaarbetet med att genomföra nödvändiga rekonslruklionsin-satser i dotterbolagen. Den kvarvarande Statsförelagsgruppenmåste genomgå en radikal rekonstruktion syftande till atl dotterbolagen inomgruppen blir vinstgivande. Det ankommer på Statsförelags ledning altutarbeta etl handlingsprogram för dotterbolagen med syflel alt genomföra olikaåtgärder så atl en rekonstruktion av gruppen åstadkoms. Jag anser att det ärsynnerligen viktigt att Statsföretag vidtar nödvändiga åtgärder för atl lösaproblemen i framför allt Beroxo, Eiser och Regioninvest. Jag kommer senare attredogöra för kapitalbehovet inom Regioninvest. Föratl Statsförelagsgruppen skall kunna utvecklas på ett positivit sätt sedanrekonstruktionen genomförts krävs en kraftsamling och koncentration lill deområden där kompelens kan byggas upp. Statsföretag måste då kunna förvärvaföretag inom områden för sin affärsidé och avyttra förelag som ligger utanför.Statsföretags styrelse har kommit till den uppfattningen att gruppen har godaförutsättningar alt återställa lönsamheten sedan nödvändiga åtgärder genomförtsoch arbeta vidare i en affärsmässig och effektiv anda. Prop.1982/83:68 16 Medutgångspunkt från den av Statsföretag uppgjorda långsiktsplanen jämte aktuellauppgifter väntas utvecklingen för den reducerade Statsföretagsgruppen bliföljande. Omsättning, milj. kr. Resultatefter finansiella poster. Avkastning på arbetande kapital. (före e.o. poster) % Avkastning på egel kapital. (före e.o. poster) % Balansomslutning, milj. kr. Soliditet % (ulan avdrag för Resultatet för den nya Statsförelagsgruppen väntas blipositiv fr. o. m. . bör förutsättningarna förytterligare resultatförbättringar vara goda. När det gäller de enskildadotterbolagen kan nämnas att gruppens stora vinstgenerator. väntasredovisa fortsatt ökade vinster och förutsätts lämna en betydande del avresultatet före bokslutsdispositioner och skatt i koncernbidrag tillmoderbolaget. visar en fortsalt positiv resultaluveckling underprognosperioden. Övriga bolag, vilka i varierande utsträckning har förutsattskunna visa en god vinstutveckling, är . m. fl. För Beroxo överväger Statsföretag att tillskjuta medel förtotal nedskrivning av bolagets anläggningar. Inkl. förlusttäckning förinnevarande år erfordras för detta ändamål ett tillskott på 570 milj. kr. Förkommande år torväntas Beroxo ha förutsättningar att generera ett positivt kassaflöde.Om dessa förutsättningar inle infiias eifordras ytterligare rekonstruktioneller nedläggning av verksamheten, vilket torde medföra tillkommande kostnader. Eiser kräver, om inle kraftfulla åtgärder vidtas, fortsattförlusttäckning. analyser har visat att bolaget behöver rekonsiiuerasfinansiellt. Övriga bolag inom , vilka cnligiföreliggande prognoser skulle behöva fortsatt stöd av moderbolaget, är . samt vissamindre bolag. 1 prognoserna över den framtida utvecklingen har medelavsatts för rekonstruktion av vissa av ovanstående bolag. Dessa medeltillsammans med de resultaiförbäilringar som dotterbolagen bör kunna åstadkommai samband med de finansiella rekonstruktionerna bör innebära att den osäkerhetsom kan finnas beträffande kostnaderna för exempelvis Beroxo och Eiserryms inom ramen för det föreslagna kapitallillskotlel lill Statsföretag. Dennya Statsföretagsgruppen skulle fä en soliditet av . Detta innebär enstarkare finansiell ställning jämfört med om gruppen bibehålls oförändrad. Detmåste dock poängleras alt en sådan soliditetsnivå ändå inte skapar någonöverdrivet stark finansiell ställning för gruppen all möta eventuellasvängningar i konjunkturen . 5.1Moderbolagets resultat och ställning åren 19821984 Denföreslagna ersätiningen för aktierna, , medför altStatsföretag får etl överskott lill följd av aktieförsäljningen. Det bokfördavärdet uppgår nämligen lill 2206 milj. kr. sedan avdrag gjorts för en befintligreserv för dessa aktier på 400 milj. kr. bokslut kommer även denbeskattade reserven på 300 milj. kr., motsvarande det statliga tillskottet frånvåren 1982, all lösas upp. Sammantaget innebär dessa transaktioner atlStatsföretag får ett extraordinärt överskott på 494 milj. kr. Statsföretagsresultaträkning väntas se ut pä följande sätt. Prognosen baseras på deanlaganden som gjordes . Statsföretag har senare gjortvissa nya antaganden om bl.a. ränleeffekterna. Viss osäkerhet finns alltså imaterialet som jag emellertid bedömer som ringa' med hänsyn lill den förstärktafinansiella ställningen som rekonstruktionen innebär för moderbolaget. Upplösning av beskattad reserv Förår 1982 väntas moderbolaget redovisa en förlust på 1271 milj. kr. Även för år1983 har en mindre förlust prognostiserats medan förväntas medföravinst. Som jag nämnt tidigare kommer flera av dotterbolagen att rekonstruerasunder perioden, vilket medför stora kostnader av engångskaraktär under åren1982 och 1983. Statsföretagsbalansräkning förväntas utvecklas enligt följande. 2 1982/83. (milj,kr.) Likvidamedel Fordringar Aktier och andelar Det egna kapitalet uppgick vid bokslutet till 3380 milj. kr., varav aktiekapitalet utgjorde 3 150 milj. kr. Som framgår avbalansräkningsprognosen skulle Statsföretags egna kapital successivt komma atlreduceras lill en nivå av ca 2 000 milj. kr. vid utgången av år 1984.Statsförelag har funnit en i förhållande lill hittillsvarande situation lägrenivå på egel kapital acceptabel efter det atl aktierna i , , ,och avyttrats och därigenom gruppens omfattningminskats. All moderbolaget således skulle redovisa förluster underåren 1982 och 1983 utgör en planerad del av den finansiella rekonstruktionenmed åtföljande minskning av gruppens omfattning och av dess egna kapital. Enföljd av della blir all aktiekapitalet får sättas ned vid 1983 årsbolagsstämma. Om exempelvis aktiekapitalet nedsätts lill I 800 milj. kr. skullesedan 1982 års förlust avräknats reservfonden uppgå lill ca 300 milj. kr. Föråren 1983 och 1984 förväntas en förlust på ca 100 milj. kr. resp. en vinst pådrygt 100 milj. kr., varför aktiekapitalet och reservfonden bör kunna hållasintakt. I prognoserna antas atl förtida amortering av långfristigaskulder inle sker. I stället skulle Statsföretag redovisa en betydandeöverlikviditet. Statsföretag anser alt man inom ramen för en aktielikvid på2400 milj. kr. bör kunna hantera de s. k. negalivklausulerna gentemotkreditgivarna då planerad likviditet möjliggör återbetalning av samtligalångfristiga skulder lill långivare utanför gruppen. Den nuvarande kortfristigaupplåningen förutsätts bli återbetald omgående efter del all kapitaltillskotterhållits. Del bokförda värdet på moderbolagets aktier och andelar idotterbolag, ca 2000 milj. kr., motsvaras helt av egel kapital, något som variten strävan vid rekonstruktionen av Statsföretag. Moderbolaget, ,skulle efter den planerade rekonstruktionen uppvisa en stark ställning såvälvad gäller likviditet som soliditet. Elt lillskon av 2400 milj. kr. skulle, som tidigarenämnts, innebära all moderbolaget bör kunna finansiera samtliga förväntadeförluster och rekonstruktionsåtgärder i dotterbolag, såsom Beroxo, Eiser, ,Nyckelhus, SMT, Pullmax, m. fl. Den nya Statsförelagsgruppen kommer sedan pågående rekonslruk- Prop.1982/83:68 19 tioner i dotterbolagen har genomförts all ha en betydligtgynnsammare sammansättning än tidigare och en starkare finansiell slällning.Genom de beskrivna aklieiransaklionerna kommer Statsföretag alt få etlbetydande tillskott. Jag anser detta tillskott vara tillräckligt för altStatsföretag tillsammans med egna åtgärder skall komma lill rätta medlönsamhetsproblemen inom gruppen. Det ankommer på Statsföretags ledning ochstyrelse all planera och genomföra ett handlingsprogram för gruppen i linjemed vad jag ovan har skisserat. Sedan rekonstruktionsperioden avslutats väntaskoncernbidrag och utdelningar från dotterbolagen betydligt överstiga. övrigadotterbolags krav på moderbolaget. Räntenettot i moderbolaget förväntasdessutom bli positivt och väntas moderbolaget redovisa vinst.Det bör enligt min mening också finnas utrymme för vissa egna satsningar ochutvecklingsprojekt från moderbolaget vid sidan av dotterbolagens egnasatsningar. Svetabs verksamhel beslår främst i medverkan iutvecklingsbara företag genom atl tillföra dessa riskkapital och kunnande. Delsker genom tidsbegränsat delägarskap i minorilelsslällning och med aktiv slyrelseinsalsi inlressebolagen. behandlade frågan om utökad verksamheloch spridning av ägandet i Svelab (prop. 1981/82: 118 bil. 4, NU 1981/ 82:51, rskr1981/82:417). Därvid uttalade atl en lämplig väg för andraintressenters medverkan i Svetab skulle kunna vara en riktad nyemission i bolaget.De närmare formerna för delta borde dock underställas regeringens prövning medhänsyn till del riskkapital som har satsals från samhällels sida i Svelab. Enligt vad jag har erfarit pågår diskussioner mellan Svetaboch finansiärer av typen förvaltare av kollektivt kapital om en riktadnyemission i Svetab. Eftersom del ankommer på regeringen alt godkänna villkorenför en sådan nyemission, ålerkommer jag lill regeringen i denna fråga om dessadiskussioner leder fram lill en formell framställning om sådant godkännande.Det kan därvid visa sig alt del efter en eventuell ägarbreddning inle längre ärändamålsenligt alt aktierna i innehas av Statsföretag ulan all aktiernabör överföras antingen till staten eller till något annat av staten ägt bolag.En eventuell överföring av aktierna direkt till staten -som bör ske vederlagsfritl- bör inle ske utan alt godkännande inhämtats. Jag förordar atlsådant godkännande inhämtas. Jag förordar också all regeringen inhämtar bemyndigandeatl, efter elt eventuellt statligt förvärv av dessa aktier, överlåta aktiernatill någol aktiebolag, som helt eller delvis ägs av staten. Prop.1982/83:68 20 Statsföretagfick 1978 etl kapilaltillskon på 300 milj. kr. för altgenomföra investeringen i en oxo-anläggning i (prop. 1977/78:125 bil.II, NU 1977/78:63, rskr 1977/78:331). Anlägg-ningsinvesleringenvar kostnadsberäknad till 450 milj. kr. i löpande priser. Det totalakapitalbehovet angavs lill 700 milj. kr. inkl. ränla ,ökning av rörelsekapital, igångkörningskosinader m.m. Statsföretag förklaradesig kunna finansiera investeringen om bolaget erhöll ell kapitaltillskott på300 milj. kr. Investeringen blev avsevärt mycket dyrare än vad somursprungligen angavs. Fördyringen har av Statsförelag angivits till 300 milj.kr. beror detta bl.a. på atl investeringskostnaderna underskattalsfrån början. Andra bidragande faktorer var förlängd byggtid ochväxelkursförändringar. Oxo-anläggningenöverfördes till ett nybildal bolag. , som ägdes av Statsföretag och . övertog Statsföretag samtliga aktier i bolaget.Statsföretag har sedan driftstarten svarat för finansieringen av verksamheteneftersom Beroxo vid nuvarande resultatutveckling inte har kunnat fåbankfinansiering. Det statliga ägartillskottet på 300 milj. kr. användes i 1980års bokslut för att göra en engångsned-skrivning av anläggningsvärdet. Beroxoarrenderar en anläggning i av MoDo t.o.m. för produktionav butanol och lösningsmedel från Beroxos huvudprodukt, butyraldehyd. InomBeroxo finns totalt ca 300 anställda, varav drygt 100 i . Denpetrokemiska industrin upplever f.n. sin djupaste lågkonjunkturvilket har drabbat Beroxo både kostnadsmässigl och marknadsmässigl. Förlustenför uppgick till 127 milj. kr. och för lill 180 milj. kr.Underskotten har täckts genom koncernbidrag och aklieägartillskott frånStatsföretag. Enligtden ekonomiska analys som genomförts av Beroxo finns det ingen möjlighel förbolaget all redovisa lönsamhet inom överskådlig lid. De löpande förlusterna föråren 1982-1984 har uppskattats lill ca 350 milj. kr. För bolagels framlida verksamhelförutsätts alt ägaren tillskjuter kapital för all läcka föriusterna och förall bibehålla aktiekapitalet på en lägsta tillåtna nivå.