prop · G6031 · 1982-12-31 00:00:00 — Därför är frägan om statligt slöd till friståendeskola huvudsakligen en fråga om vad som är skäligt och inte en fråga om vad somär rätt eller fel. Prop.1982/83:1 93 Statensutgifter minskar i vissa avseenden om skolpliktiga barn börjar i friståendeskola godkänd enligt 34 § skoUagen. Närdet gäUer basresursbidraget uppgår minskningen enligt SEH-kommitténsberäkningar tUl hälften av den kostnad som staten skulle ha haft, om dessaelever gått i grandskolan. I reda pengar betyder detta atl statens utgifter ivad gäller basresurser minskar med genomsnittligt ca . per elev pålågstadiet, ca . per ele v på mellanstadiet och ca . per elevpå högstadiet. Vid beräkningen av de genomsnittliga basresursbidragen per elevhar hänsyn tagits till det för /81 gäUande genomsnittliga antaletelever per basresurs och stadium och till kostnadema för filläggsbidrag, arbetsgivaravgifteroch lönekostnadspålägg. Närdet gäller bidraget i form av förstärkningsresurs medför en elevs övergång tillfristående skola, alt statens utgifter minskar med hela det belopp som skulleha utgått, om eleven gått i den kommunala gmndskolan. Detta belopp uppgår tiUca 2600kr. Vid beräkningen av beloppet har hänsyn också tagits tillkostnaderna för tUläggsbidrag, arbetsgivaravgifter och lönekostnadspålägg. Förekomstav fristående skola kan också påverka statens kostnader pä annat sätt än ifråga om basresurser och förstärkningsresurs. Atten del elever går i fristående skolor kan inverka på dimensioneringen avskolledarorganisationen i grandskolan i vissa kommuner.SkoUedaror-ganisafionens dimensionering beräknas på det poängtal som gmndskolanomfattar enligt 1 kap. 7 § skolförordningen. I defem skolor i som bedriver sin undervisning på engelska, franska eUertyska är merparten elever skolpliktiga enligt svensk lag. Bland dessa finns ettinte obetydligt antal som, om de gick i gmndskolan, skuUe behöva särskill stödframför allt i svenska för alt kunna följa undervisningen. Det är inle möjligtatt exakt beräkna hur många elever det egentligen skuUe röra sig om. Del äremellertid uppenbart att statens kostnader i detta hänseende begränsats genomatt eleverna gått tiU nu berörda skolor. Statsbidragetper elev i grandskolan uppgår lUl i genomsnitt 11 000-12000kr. innevarandeläsår (1980/81). Bidraget per elev i årskurs 1 är givetvis betydligt lägre änbidraget per elev i årskurs 9. Medslöd av de kostnadsberäkningar som gjorts finner det skäligt attett begränsat statligt slöd efter särskild prövning ges till fristående skola.Ett sådant statligt stöd bör dock inte utgå generellt utan endast dll skola somfyUer vissa krav. 6.2Förutsättningar för ett statligt stöd SEH-kommitténhar uppfattningen att skola som bedriver försöksverksamhet eller som bedriversin undervisning enligt ett speciellt pedagogiskt system bör kunna komma ifråga för ett begränsat statligt stöd. 1982/83:1 94 därvidenligl kommitténs mening inte göras någon åtskillnad mellan skolor som bedrivermer genomgripande kursplanemässiga försök och skolor som genom en specielluppläggning av skolans arbete syftar till att utveckla och utpröva utvecklingsfrämjandeuppfoslrings- eller omvårdnadsidéer. Som gemensam gmndfömtsättning bör gällaatt skolans verksamhet bedöms vara av värde för det allmänna skolväsendetsutveckling. Ävenskolor som bedriver sin undervisning på annat språk än svenska och som avregeringen godkänts för skolpliktens fuUgörande bör kunna komma i fråga för ettbegränsat stadigt stöd. Flera skäl kan anföras härför. Del behov som dessaskolor fyUer kan svårligen tillgodoses inom grandskolans ram. Det är av värdeatl kunna erbjuda bam fill ufiändska medborgare, som kortvarigt vistas ilandet för studier eller uppdrag och vilkas barn är skolpliktiga enligt svensklag, en skolundervisning som motsvarar hemlandets. Det ligger ocksä etl värdei att sådana kortvarigt hemmavarande utlandssvenskar, som i vislelselandet haftsina barn i skola med undervisning på annat språk än svenska, kan låta sinabarn gå i skola som ger undervisning på samma språk. För bam tiU föräldrar, avvUka den ena eUer båda har anknytning tiU någol land inom exempelvis engelskt,franskt eller tyskt språkområde, kan del också i vissa fall vara lämpligt altfå fullgöra skolplikten i skola av nu aktuellt slag. Statligt stöd bör dockendast utgå för de enligt svensk lag skolpUktiga bamen vid dessa skolor. Debarn vilkas föräldrar är anstäUda vid ambassader eller konsulat och som inte ärskolpliktiga enligt svensk lag bör inte få inräknas i underlaget förstatsbidrag. Densvenska gmndskolan är i konfessionellt hänseende neutral och dess undervisningi religionskunskap skall vara saklig och allsidig. Denna undervisning är iprincip obligatorisk. Konfessionell undervisning däremot bör normalt anordnas iföräldrarnas eller det egna samfundets regi. I skola med arbetsmiljö medkonfessionell prägel eftersträvar man inte bara en religionsundervisning avkonfessionell art. Man söker också skapa arbetsformer och en arbetsmiljö somär genomsyrade av en bestämd livshållning. Enligt SEH-kommitléns mening är intedet förhållandet att skolan har en arbelsmUjö med konfessionell prägel i sigett skäl till atl statsbidrag skall kunna ulgå. Om en sådan skola önskar kommai åtnjutande av statligt stöd, bör den genom sin verksamhel visa alt den förpraktiskt skolbmk utvecklar uppfoslrings- eUer omvårdnadsidéer som kan bedömasvara av värde för skolväsendet i dess helhet. Som självklart krav bör gälla attskolan är öppen även för barn till föräldrar som inte bekänner sig fiU denreligiösa eller filosofiska övertygelse som karakteriserar skolan och att enallsidig undervisning i religionskunskap meddelas. Prövningom en fristående skola skall anses berättigad till statsbidrag bör göras avskolöverstyrelsen efter yttrande av den lokala skolstyrelsen och vederbörandelänsskolnämnd. 1982/83:1 95 6.3Utformning av ett begränsat statligt stöd till vissa fristående skolor Detslafiiga stödet till fristående skola bör enligt i nulägetutformas så att det ulgår bidrag per elev och år av 1/25-dels eller1/30-dels basresurs avseende lågstadiet resp. mellan- och högstadiet,filläggsbidrag enligl gällande normala procentsats och bidrag fillarbetsgivaravgffter med f n. Därmed kommer elevbidraget saml en vissbesparing alt rymmas inom ramen för den summa utgifter staten skuUe ha haft omeleverna gått i gmndskolan och inte börjat i årskurs 1 i fristående skola. mening bör skolan omfatta minst 25 elever när beslut omstatsbidrag första gången fattas. Regeringen bör kunna medge undantag fråndenna regel. Undervisningensom ges i de skolor som skall ifrågakomma för statligt stöd skall vara av godkvalitet. Därvid bör det mindre vara fråga om verksamhetens yttre utformningoch materiella resurser än om dess inne-håU och resultat. Då de avvägningar ochbedömningar som här avses endast kan göras under pågående verksamhet och kräveren , föreslår atl stadigt slöd fill frislående skolaskall kunna utgå först efter det att verksamheten pågått . Meddenna karenstid blir det möjligt att tillfredsställande bedöma skolans verksamhet,innan statligt stöd utgår. Det begränsade statsstödet föreslås alltså kunnautgä först för elever som tas in under det fjärde verksamhetsåret. Regeringenbör kunna medge undantag från denna regel, om särskilda skäl föreligger. SEH-kommitténvUl också föreslå att de elever som går i sädan fristående skola somförklarats berättigad till statUgt stöd inräknas i underiaget för beräkningenav den s. k. länsskolnämndsresursen under anslaget Särskilda åtgärder påskolområdet. Därigenom ges en viss möjlighet att eliminera kommunalekonomisklnegativa effekter som förekomsten av frislående skola kan ha medfört. Omväntbör statsbidragsberältigad fristående skola, som har elever med behov avsärskilda insatser, kunna ifrågakomma för bidrag ur länsskolnämndsresursen.Bedömningen av denna fråga bör -efter ansökan av huvudmannen - ingå ilänsskolnämndens årliga arbete med fördelning av resursen. 6.4Tekniska förändringar beträffande bidragsgivningen till de fristående skolorsom är statsunderstödda Detfinns f. n. sju fristående skolor som erhåller statsbidrag för undervisning pågrandskolenivå. Treav skoloma - Franska skolan i , högre samskola ochLundsbergs skola i - får nu statsbidrag enligl förordningen(1964:137) om statsbidrag till vissa privatskolor. Prop.1982/83:1 96 harsåväl gmndskola som gymnasieskola. De fyra övriga skolorna de estniskaskoloma i och , HUlelskolan i och Kristofferskolani - får bidrag enligl särskUda bestämmelser meddelade av regeringen.Av dessa fyra skolor har endast elever också på gymnasialnivå. Denuvarande bidragssystemen för dessa sju skolor är i princip uppbyggda efter desystem som gällde för före /79 resp. alltjämt gällerför gymnasieskolan. Den administrativa hanteringen av bidragsgivningen åvilarskolöverstyrelsen. Hanteringen är ganska kom-pUcerad. Enligl SEH-kommitténsmening bör de sju skolorna även i fortsättningen få statsbidrag för singmndskola. Reglerna för bidrag bör emellertid ändras, så alt de närmareansluter till det system som kommittén har föreslagit i det föregående.Kommittén anser att de sju skolorna i princip skall få statsbidrag i oförändradomfattning. Det föreslås ske genom nyssnämnda bidragsmodeU i modifierad form.Därvid skall i modellen även . ingå av förstärkningsresursen. När detgäller veckotimpriset för basresurser bör skolorna inplaceras i arvodesgrupp3. Vissa av de berörda skolorna har få elever. För att de likväl skall kunna fåstatsbidrag i oförändrad omfattning föreslår kommittén alt tilläggsbidragsdeleni modellen används som regulator. Särskild procentsats för tilläggsbidragelbör kunna fastslällas för varje skola. Kommitténanser att bidragsadministralionen övergångsvis under tre är bör ligga kvar hosskolöverstyrelsen. Därefter bör, sedan arbetsmlinerna fastlagts, denna uppgiftläggas på resp. länsskolnämnd. SEH-kommitténföreslår att det sätts en gräns för den totala omfattningen av denstatsunderstödda enskilda skolverksamheten. Elt begränsat statligt stöd förelever vid fristående skolor, i vilka skolplikt kan fullgöras, bör enligtkommitténs mening fr.o.m. /83 kunna utgå för uppemot 0,6-0,avdet totala antalet skolpliktiga barn i riket. Ett fastställande av den slutligastorleken på elevtalsramen måste föregås av politiska beslut av regering ochriksdag. Frågan om fastställande av annat procenttal bör kunna prövas, om denföreslagna ramen skulle bli ianspråktagen. 6.6 Bestämmelsersom rör statsbidrag till fristående skolor m. m. Skolöverstyrelsenbör vid sitt beslut om statsbidrag fastställa det högsta antal elever som vidfull utbyggnad av skolan får utgöra underlag för bidraget. Om en frislåendeskola önskar utöka sin organisation får framställning därom göras tillskolöverstyrelsen. 1982/83:1 97 Detär av praktiska skäl nödvändigt att en central instans fattarförsta-gångsbeslutet. Därigenom kan en likartad bedömning uppnås. De årligastatsbidragsbesluten inom för varje skola fastställd ram kan lämpligen fattasav länsskolnämnden i samband med dess övriga beslut om resurstilldelning.Eftersom det föreslagna stödet ges i elevrelaterad form blir beslutet på vårenföre läsårets början preliminärt. Det slutliga beslutet kan fallas först sedandet definitiva antalet elever per meddelats nämndema. Dettabör ske senast den . Vadgäller rekvisifion och utbetalning av statsbidrag bör i princip kunna tUlämpasde regler som gäller för statsbidraget för gmndskolan. Somstatsbidragsvillkor bör vidare gälla bl. a. följande. Skolansverksamhet bör ledas av en styrelse, som utses av huvudmannen. Nomialt ärhuvudmannen en sådan juridisk person som har egen styrelse. Denna bör då kunnavara styrelse även för skolan, om den uppfyller vissa krav i fråga om antalledamöter m. m. Styrelsen bör ha minst fem ledamöter. har inlefunnit skäl att föreslå att någon eUer några ledamöter i styrelsen skall utsesav slaten eller kommunen. Förundervisningen bör finnas lim- och kursplaner som fastställs av skolansstyrelse och som länsskolnämnden bör få del av. Detär enligt kommilténs mening rimligl att som villkor för stadigt stöd fill skolamed enskUd huvudman kräva atl elevavgiften är skälig. Somtidigare nämnts är elevavgifterna vid fristående skolor olika höga beroende päskolomas olika förutsättningar alt finansiera verksamheten. Då det emellertidinte gäma kan komma i fråga att bestämma en högsta fillåten elevavgtft förvarje skola för sig, föreslår att i samband medprövningen om fristående skola skall förklaras berättigad till statsbidrag fårbedöma om elevavgiften är skälig utifrån de ekonomiska föratsättningar somföreligger för skolans drift. Dennu föreslagna prövningen av elevavgiftens storlek bör kunna bidra fill atl en isocialt hänseende aUsidig rekrytering fill fristående skola uppnås. mening är det emellertid angeläget att ytterligare ökamöjligheten till en socialt allsidig rekrytering. Ett medel är att somstatsbidragsvillkor föreskriva att möjlighet till nedsättning av ellerbefrielse från elevavgift skall finnas. Föräldrarnasinkomst- och förmögenhetsförhållanden bör vara avgörande för om nedsättning aveller befrielse från elevavgift skall tfrågakomma. De inkomstgränser som gällerför inkomstprövat tillägg till studiebidraget enligt studiestödslagen(1973:349) och studiestödsförordningen (1973:418) bör därvid kunna tjäna somvägledning. Befrielse från elevavgift bör medges bam fill föräldrar vilkasekonomiska underlag inte överstiger det belopp som fastställs för attmaximalt inkomstprövat tillägg skaU kunna erhållas. Överstiger föräldramasekonomiska underlag den gräns 7 1982/83. Prop.1982/83:1 98 somgäller för befrielse bör nedsättning av elevavgiften kunna medges. Vidberäkningen av nedsättningens storlek bör centrala sludiestödsnämndens tabellerför beräkning av inkomstprövat tiUägg vara vägledande. 7 Kommunalt stöd till fristående skola Omfattningenav det kommunala stödet varierar från kommun till kommun. Del finns kommunersom inte ger någol stöd till fristående skola, under det att andra ger ettganska omfattande stöd. Det förekommer ocksä att bidragen tiU fristående skolori samma kommun har olika omfattning. Bidraget kan också vara olika utformat förskilda stadier i en och samma skola. Vad gäller lokaler, upplåter en delkommuner övertaliga skollokaler kostnadsfritt, under det att andra tar ul enmarknadsmässig eller symbolisk hyra. Omelev går i fristående skola i annan kommun än hemortskommunen, ger vissakommuner bidrag som svarar mol en reducerad interkommunal ersättning, andraåter ger inte något bidrag. Några kommuner betalar denna reducerade ersätlningi de fall då kommunen inte kan erbjuda motsvarande undervisning (t. ex. förskolgång i skola med annat undervisningsspråk än svenska) eUer om särskildaskäl föreligger för skolgång i fristående skola i annan kommun. Detförekommer alt elev i fristående skola får utnyttja kommunsskol-skjutsorganisalion, föratsatt att delta inte medför extra kostnader förkommunen. Resebidrag betalas av en del kommuner för elever som går ifristående skola i annan kommun. Deflesta kommuner ger bidrag lill läroböcker, skolmåltider och skolhälsovård.Det sker antingen genom kontantbidrag det är den vanliga formen för bidragtill läroböcker - eller på sä sätt atl elev i fristående skola får inta sinamåltider och besöka hälsovården i närmast belägna kommunala skola. Praxisi de berörda kommunerna är sålunda olika. Förklaringen härtiU är den storafrihet som en kommun har att själv bestämma i vilken utsträckning den vill gestöd till fristående skola. Det föreligger ingen skyldighet alt ge bidrag, mendet finns normall inle heller något hinder för att ge stöd. mening är det inte en tillfredsställande lösning att genomlagstiftning reglera frågan om kommunalt stöd till fristående skola. Kommunensrätt att själv bestämma över sina angelägenheter bör inte onödigtvis begränsas. Kommitténhar i sina överväganden om statligt slöd till fristående skola inte tagithänsyn tUl frågan om kommunalt stöd utgår till frislående skola eller inle.Lika litet bör en kommun enligt kommitténs mening vid sina ställningstagandentiU frågan om kommunalt stöd lill frislående skola ta hänsyn tiU om statligtstöd utgår eller inte. Prop.1982/83:1 99 bör ha tillsyn över undervisningen av alla skolpliktigaelever i fristående skolor; Härutöver bör skolstyrelsen i den kommun därfristående skola ligger ha tUlsyn över skolan (jfr 50a§ i förslagel till lag omändring i skollagen). Omen skolpliktig elev börjar eller slutar vid fristående skola, bör huvudmannenför skolan ha skyldighet atl lämna uppgtft om detta tUl skolstyrelsen iden kommun där eleven är kyrkobokförd (jfr 50b § i förslaget till lag omändring i skollagen). 9 Friståendeskola och det pedagogiska utvecklingsarbetet m. m. Iett inle obetydligt antal frislående skolor bedrivs en verksamhet som i olikahänseenden skulle kunna vara av intresse för den allmänna skolan att ta del av.Detta gäUer t. ex. skolor som arbetar efter eller Montes-sorispedagogiska idéer. Andra skolor som t.ex. de estniska med sin speciellainriktning torde också kunna förtjäna särskild uppmärksamhet. Inomramen för det pedagogiska utvecklingsarbetet pågår projektverksamhet. Detskulle enligt mening vara av värde om kontakter etableradesmellan skolmyndigheter och fristående skola i fråga om sådan projektverksamhet. Detstatliga utvecklingsarbetet pä skolans område bör enligt kunnaomfatta även fristående skola. Ensamverkan pä det lokala planet mellan lärare i gmndskolan och lärare ifristående skola bör enligt mening också eftersträvas. Ettutbyte av erfarenheter skulle kunna vara fill ömsesidigt gagn för det dagligaarbetet i skolan. Samverkan kan utformas på olika sätt allt efter de lokalaföratsättningarna. Studiebesök eller gemensamma studiedagar är tänkbara former.Den fortbildningsverksamhet som statlig myndighet anordnar bör stå öppen ävenför lärare som tjänstgör vid fristående skola. Detta bör i första hand gällaför lärare vid de statsunderstödda skoloma. 10 Fråganom särskild skolverksamhet inom ram Enligtdirektiven bör överväga möjligheterna att genom oUka åtgärderinom det allmänna skolväsendet tillgodose de krav som liggei" bakomönskemålen om ökat utrymme för enskilda skolor. Regeringenhar genom beslut fill för beaktandeöverlämnat en skrivelse av frän skolstyrelsen i Örebrokommun. I skrivelsen redovisar skolstyrelsen överläggningar som skolstyrelsenhar haft med i 1982/83:1 100 angående inrättande av s.k. waldorfklasser inomgmndskolans ram. I redovisningen ingår etl förslag till avtal som föreningen isamband med överläggningarna lämnade till skolstyrelsen. Mol denna bakgmnd har kommittén diskuterat idén attbedriva särskild skolverksamhet inom gmndskolans ram och därvid kommit framtill följande. Den första fråga som inställer sig är naturiigen vilkaönskemål och resonemang som i allmänhet - det aktuella fallet lämnas därhän -kan tänkas ligga bakom idén med särskild skolverksamhet i den angivna meningen.En del förespråkare ser kanske systemet som etl medel alt få till stånd närakontakter mellan och den "enskilda skolan" för all dessaskall kunna tillgodogöra sig varandras erfarenheter. För dem som anser attstaten och kommunen skall ha samma ekonomiska ansvar för en enskild skola somför kan systemet med en enskild skola inom ram kanskeframstå som ett sätt att motivera atl den enskilda skolan skall ges sammaekonomiska slöd. En del av dessa förespråkare kanske också ser systemet som etti administrativt hänseende enkelt sätt att tillföra den enskilda skolan sammaekonomiska stöd som gmndskolan. Till bilden hör kanske även att den som uppfattar inrättandetav en enskild skola som en generell kritik mot kan ha en annaninstäUning till det hela, om verksamheten ges formen av särskild skolverksamhetinom gmndskolan. Det är naturiigt att en skotförening i fråga om såvälpedagogik som organisation vUl driva skolverksamhet på sina egna villkor. Sålänge del rör sig om skolföreningens egen verksamhel, som bedrivs såsomfristående skola med föreningen som huvudman, är en sådan utgångspunkt helt isin ordning. Men om verksamheten görs till en del av gmndskolan, som kommunenhar ansvaret för och som helt bekostas med statliga och kommunala medel, ärdel inte rimligt ens om saken ses i första hand frän föreningens horisont atttänka sig alt föreningen skall ha samma inflytande som om verksamheten hadevarit föreningens skola. Än mindre rimligt med en sådan ordning är det om saken sesur kommunens - och statens - synvinkel. är baserad påoffentligrättslig reglering. Genom skollagen har kommunerna ålagts skyldighetatt driva grundskola under ledning av en skolstyrelse för vilken gäller bl.a.regler som ansluter fill kommunallagens system för kommunala nämnder. En kommunkan därför inte utan särskilt stöd i lag - och något sådant finns inte för fallav åsyftat slag' - genom avtal i praktiken överiämna en del av ' Jfr särskild undervisning enligl 24 § tredje stycketskollagen för bam som på grund av handikapp, långvarig sjukdom eller sjukdomsom tvingar till upprepad kortare frånvaro inte kan delta i vanligt skolarbete.Enligt 48 § andra stycket förordnar regeringen om rätt för kommun att genomannan anordna undervisning som avses i 24 § tredje stycket. Sådana föreskrifterfinns i 5 kap. 45 § skolförordningen. Där föreskrivs att huvudman försjukvårdsanstalt, barnhem eller liknande anstalt gentemot den kommun däranstalten ligger får åla sig att svara för särskild undervisning avgrundskolelever vid anstalten. Är landstingskommun eller annars annan än kommunhuvudman, fordras medgivande av länsskolnämnden. Jfr även 25 a § skollagen. Där föreskrivs att grundskolanomfattar skolhälsovård. Vidare föreskrivs bl. a. alt kommun får besluta attuppgifter som enligt paragrafen ankommer på kommunen i stället skall fullgörasav Jandstingskommun, om denna har åtagit sig att fullgöra uppgifterna. Prop.1982/83:1 101 gmndskolanatt drivas av annan. Så länge kommunen måste ha ansvaret för en verksamhet, kankommunen inte avhända sig de befogenheter som ansvaret fömlsälter. Detär i och för sig möjligt att genom ny lagsfiftning och åtföljande föreskrifteri förordning skapa utrymme för en anordning som rent faktiskt innebär enskildskola inom gmndskolans ram. Men det krävs en mer omfattande och kompliceradspecialreglering än idéns förespråkare torde ha föreställt sig. Vad gäller särskildafrågor i problemkomplexet kan nämnas lärartjäns-tema. Lärarna i gmndskolan harstatligt reglerad anställning, varmed avses att avlöningsförmånema fastställsunder medverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.Kollektivavtal om bl. a. löneförmåner för lärama träffas på arbetsgivarsidanav staten genom . Av bl.a. det förhållandet attanställningarna är statligt reglerade följer att de är underkastade en ganskaomfattande författningsreglering. ViU man för s.k. särskild skolverksamhet inomgmndskolan tillgodose önskemål av den art som det nämnda avlalsförslaget geruttryck åt, lär man såväl när det gäller författningsreglering som när detgäller koUektivavtal få låta dessa lärare bilda en kategori för sig. Detkan diskuteras om det verkligen finns skäl alt genom en kompliceradspecialreglering möjliggöra "enskild skola inom gmndskolans ram". Samarbetemed och ekonomiskt stöd till en frislående skola kan ju åstadkommas utan i någon mening behöver inordna skolan i . Pedagogiska metoderoch idéer, som har prövals i en frislående skola och som är av intresse ävenför den allmänna skolan, kan likaledes bekantgöras och tillföras läroplanenskommentarmaterial utan att man därför måste använda sig av den berördakonstraktionen. SEH-kommitténfinner på anförda gmnder inte anledning att lägga fram något förslag omsärskild skolverksamhet inom gmndskolans ram. 1982/83:1 102 Lagom ändring i skollagen (1962:319) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1962:319)' dels att 10, 33, 34, 36 och 39a§§skaU ha nedan angivna lydelse, dels atl i lagen skall införas tre nyaparagrafer, nämligen i 6 kap. 34 a § och i 9 kap. 50a och 50b §§, av nedanangivna lydelse.