prop · G603103 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommittén bör också i övrigt överväga vad som kan görasför att stärka det samiska språkets ställning, varvid kommittén bör samråda medinvandrarpolitiska kommittén (A 1980:04). Utredningsarbetet bör bedrivas i nära samarbete med desamiska intresseorganisationerna. Kommittén bör vidare uppmärksamma vad man iFinland och har gjort eller planerar att göra för att stärka samernasställning. Kommittén bör också, som jag har påpekat samråda medrennäringskommittén och med invandrarpolitiska kommittén. Kommittén bör beaktadirektiven (Dir. 1980:20) till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare angående finansiering av reformer. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tUIkalla en kommitté med högst tre ledamöter meduppdrag att utreda vissa frågor om samernas ställning i , att utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna för kommittén skall belasta andrahuvudtitelns komrriit-téanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganderioch bifaller hans hemställan. 21 1982/83. Skr.1982/83:103 Översyn av forskning och forskarutbildning m. m. inom Del II jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Beslut vid regeringssammanträde . Chefen förjordbruksdepartementet, statsrådet , anför. I Bakgrund till utredningsuppdraget inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde har en långt driven och specialiserad FoU (forskning ochutveckling) -organisation, som omfattar ett universitet, Sverigeslantbruksuniversitet (SLU), ett forskningsråd, skogs- och jordbruketsforskningsråd (), samt andra statliga och halvstatliga forskningsorgan, somstöder forskningen inom området. Sektorns centrala förvaltningsmyndigheter harrelativt begränsade roller när det gäller forskningsfrågor. Dock harskogsstyrelsen erhållit vissa medel för att stödja i huvudsak tillämpadskogsproduktionsforskning. Vidare finns vid () ensärskild forskningsnämnd vilken stöder tillämpad forskning inom miljöområdet.Statens strålskyddsinstitut har ansvar för den målinriktade strålskyddsforskningen.Det åligger att bl. ä. svara för praktiska och vetenskapligaundersökningar och försök på fiskets område. finnsdessutom på lantbruksområdet som stöder främstupplysningsverksamhet och målinriktat utvecklingsarbete. Medel till fondenavsätts i samband med jordbruksprisöverläggningarna. stöd till forskning inom växtförädlingsområdet. har godkänt bl. a. vissa riktlinjerför planering och finansiering av forskningssamverkan mellan sektoriellaFoU-organ och högskolan (prop. 1981/82:106, UbU 1981/82:37, JoU 1981/82:40,rskr 1981/82:397 och 399). har därvid biträtt förslaget att ettcentralt underlag för regeringens nästa forskningsproposition, vilken i förstahand skall avse treårsperioden /85-1986/87, skall utgöras av långtidsbedömningaröver forskningsverksamhetens utveckling från såväl sektorsorganen somhögskolemyndigheterna. Universitets- och högskoleämbetet (UHÅ) samt SLU skallbeakta dem vid sina långtidsbedömningar av högskolans forskning och forskarutbildning. På grundval av långtidsbedömningarna från sektorsorgan,UHÄ och SLU gör regeringen i samband med beredningen av den till år 1984planerade forskningspropositionen en samlad bedömning av behov av forskning påskilda områden och en avvägning av erforderliga resurser härför. Vid min anmälan till prop. 1981/82:106 framhöll jag viktenav utvärderingar av tidigare och pågående verksamhet. Jag pekade på attbeslutsstrukturen när det gäller forskning och forskarutbildning är starktdecentraliserad och att det är vid dessa beslut som kraven på kvalitet iforskningsprocessen och i forskningsresultaten skall ställas. Ett viktigtunderlag för sådana beslut och för statsmakternas övergripande beslut omforskning måste vara utvärderingar av tidigare och pågående verksamhet. heten av en samlad utvärdering inför nästaforskningsproposition av den Skr. 1982/83:103 forskning som företagits inomjordbruksdepartementets verksamhetsområ- Dir. 1982:72 de. hade ingen erinran mot vad jag anförde omutvärdering av forskningsverksamheten inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Jag anhåller om att få ta upp bl. a. denna fråga. 2 Utförd, pågående och planerad utvärderingsverksamhet har långtidsplaner ochsärskilda studier av olika problemområden gjorts inom ramen för SLU:s internaplanering. startades mer regelrätta utvärderingar för hela områdeneller delar därav. har sex sådana utvärderingar genomförts. Samtidigthar olika forskningsråd utvärderat enskilda projekt. uppdrog regeringen åt SNV att bl. a. se ö\erforsknings- och utredningsverksamheten vid verket. I direktiven till uppdragetangavs bl. a. att en naturlig utgångspunkt borde vara att huvuddelen avmiljöforskningen liksom bör utföras vid universitet och andraforskningsinstitutioner. Behovet av att därutöver bedriva egenforskningsverksamhet inom SNV samt omfattningen och inriktningen av en sådanverksamhet skulle studeras. Med utgångspunkt i en redovisning av bl. a. nu berördafrågor uppdrogs åt SNV att översiktligt redovisa konsekvenserna av en minskningav verkets egen i projektform bedrivna forsknings-, undersöknings- ochutredningsverksamhet. Olika alternativ skulle därvid redovisas varav ettskulle ange konsekvenserna av en minskning av den inom den egna organisationenbedrivna verksamheten till högst hälften av den nuvarande nivån; Mål och inriktning samt organisation och verksamhetssättför ändrades (prop. 1980/81:129, JoU 1980/81:27, rskr1980/81:336). Rådets forskningsstödjande verksamhet skall i fortsättningeninriktas pä stöd lill mer grundläggande och långsiktig forskning. Vidare harrådet fått ett vidgat ansvar vad gäller energiforskning, livsmedelsforskningoch vattenbruk. I proposition 1981/82:106 (bil. B) diskuterades behovet avfiskeriforsk-ning. uppdrog regeringen åt att efter samråd medfiskeristyrelsen och andra berörda organ redovisa nuläget i fråga omfiskeriforskningen och dess finansiering. Vidare uppdrogs åt att utredabehovet av fiskeriforskning, lämna förslag till ansvarsfördelning mellan olikaorgan samt göra innehållsliga prioriteringar. I samband med att avtal träffats mellan staten ochStiftelsen om stöd till kollektiv skogsteknisk forskning samtmellan staten och Stiftelsen om forskning rörandeskogsträdsförädling och skogsgödsling m. m. har parterna vid sinaöverläggningar enats om att inom ramen för avtalet söka genomföra en särskildutvärdering av resp. verksamhet. Syftet härmed är bl. a. att undersöka hurverksamheten tillgodoser kravet på ny kunskap både i fråga om innehåll ochframförhållning. Avsikten är också att undersöka om verksamheten genom ettvidare samarbete än f. n. med inhemska och utländska forskningsorgan kan ge ett Skr.1982/83:103 större utbyte. Mot bakgrund avdessa undersökningar bör även verksamhe- Del II tens framtida inriktning behandlas. En uppgift för jakt- och viltvårdsberedningen (Jo 1977:04)är att pröva möjUgheterna att samordna insatserna på viltforskningens område.Jakt- och viltvårdsberedningens huvudbetänkande beräknas föreligga i början avår 1983. Stora belopp satsas över statsbudgeten på forskning,utvecklingsarbete och forskarutbildning inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Innevarande budgetår anvisas ca 580 milj. kr. Det är självfallet angeläget att forskningsresursernautnyttjas effektivt och att informationen om forskningsresultatet så snabbt sommöjligt sprids till näring, myndigheter och andra användare. Av vad jag nysshar anfört framgår att forskningsverksamheten inom verksamhetsområdeär uppdelad mellan en mängd organ och därför svåröverskådlig. En särskild utredare bör nu tillkallas för att utföra ensamlad utvärdering av forskningens och forskarutbildningens effektivitet,omfattning, inriktning, kvalitet, nytta, organisation och samverkan.Utvärderingen bör ge möjlighet att på ett systematiskt sätt bedöma om målen förforskningsverksamheten har blivit uppfyllda och om styrningen har bidragittill måluppfyllelsen. En sådan utvärdering bör underlätta för statsmakternaatt i fortsättningen planera FoU-verksamheten. Det finns dock skäl att något begränsa utredarens uppdrag.I den forskningspolitiska propositionen läggs vissa övergripande prioriteringarinom forskningsverksamheten fast. Som högprioriterade forskningsområden inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde anges grundläggande forskning ommarkekologi samt forskning på livsmedelsområdet vad avser produktion,konsumtion, kostvanor och livsmedelspolitik. Beträffande,livsmedelsforskningen vill jag i dettasammanhang framhålla följande. Forskning rörande råvaruproduktionen ligger tillstörsta delen inom SLU:s ansvarsområde. Huvuddelar av ansvaret förkunskapsutveckling inom livsmedelsområdet i övrigt - livsmedelsteknik,distribution och handel samt näringslära - Ugger emellertid vid institutionerutanför SLU och verksamhetsområde. Forskning rörandedessa delar av den s. k. livsmedelskedjan uppvisar en betydande splittring.Någon motsvarighet till den samordning och planering av forskningsinsatser somföreligger beträffande den till råvaruproduktionen knutna forskningen finnsinte inom livsmedelsområdet i övrigt. Med hänsyn härtill samt att livsmedelsforskningenangetts vara ett högt prioriterat forskningsområde finns det enligt min meningskäl att i särskild ordning se över forskningen inom de delar avlivsmedelskedjan som följer efter råvaruproduktionen. Denna uppgift böranförtros en särskild utredare. Jag återkommer härtill senare denna dag. Som jag tidigare nämnt pågår viss översyn avmiljövårdsforskningen, bl. a. inom SNV. Forskningsrådsnämndensnaturresursdelegation har presenterat ett långtidsprogram för naturresursforskning.Hithörande frågor behandlas också avnaturresurs- och miljökommittén (Jo 1978:01). redovisningav dessa utredningar bör de aspekter på naturresurs- och Skr. 1982/83:103miljöområdet, som behandlas av utredningarna, inte tas upp i förevarande Dir. 1982:72 sammanhang. Även strålskyddsforskningen bör undantas frånutredningsuppdraget. Jag har för avsikt att senare återkomma till regeringen idessa frågor. 4 FoU-verksamhetens relevans och inriktning Forskningsinsatser av olika slag har ansetts verksamtkunna påverka , Frågan om inflytande över ochstyrning av forskningen har därför alltmer kommit i blickpunkten. Detta ärnaturiigt, eftersom resursbehovet för forskning ökat så snabbt. De krav på effektivhushållning som kommer att ställas på olika forskningsorgan under 1980-taletinnebär att tillgängliga resurser måste utnyttjas rationellt. En prioriteringav angelägna forskningsområden måste därför i viss utsträckning göras. Utredaren bör bedöma den statligt stödda forskningen iförhållande till de riktUnjer statsmakterna dragit upp för jordbrukspolitikenoch skogsbrukspolitiken . Detta bör innefatta också en värdering av på vilketsätt och i vilken utsträckning forskningen har bidragit till dels ge kunskaperom de problem som ligger inom verksamhetsområde, delsökat möjligheterna att finna lösningar på dem. För att kunna bedöma behovet av förändringar krävs bl. a.förbättrade kunskaper om FoU-verksamhetens hittillsvarande omfattning ochinriktning. Härför krävs en kartläggning av såväl den statligt finansieradesom den privatfinansierade forskningen. Redovisningen bör utformas så attomfattningen och inriktningen av FoU-verksamhetén hos ,, centrala myndigheter, branschanknutna forskningsinstitut,olika typer av företag m. fl. Vidare bör det framgå hur stor delsom är statligt finansierad resp. privat finansierad. I fråga om FoU-verksamhetsom initierats av näringslivet är det även av intresse att få klarlagt hur stordel av verksamheten inom olika områden som läggs ut på universitet, högskoloroch andra forskningsorgan resp. bedrivs med företagens egen personal. Enindelning i olika sakområden bör göras och avvägas så att den tillgodoser bådekravet på översiktlighet och önskemålet att kunna dra preciserade slutsatser. Den dominerande ställning som den sektoriella forskningenf. n. intar i vårt land har utsatts för kritik. Det främsta problemet tordevara att forskning för att lösa praktiska problem i ett kortsiktigt perspektivhar tagit en större andel av forskningsresurserna i anspråk på bekostnad av denlångsiktiga kompetensuppbyggnaden. Den sektoriella forskningens kraftigautveckling kan därför ha orsakat en obalans i FoU-systemets uppbyggnad.Förutsättningen för att samhällets behov av målinriktad forskning skall kunnatillgodoses är att det inom sektorsforskningen bedrivs grundläggande forskningav hög kvalitet. Den externt initierade och finansierade forskning somefter eget medgivande förläggs dit kan bidra till envärdefull breddning av forskningens inriktning och därmed av den vetenskapligakompetensen. Därutöver medför den externt initierade och finansieradeforskningen att forskningens betydelse för samhället ökar somkunskaper om forskning och vetenskapliga arbetsmetoder får ökad spridning. Skr.1982/83:103 skapas förutsättningar för etteffektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. Del II Detta är särskilt viktigt eftersomtillgången på vetenskapligt tränad personal och tung utrustning är begränsad. Utredaren bör närmare studera balansen mellan resurser somsatsas på grundläggande forskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbeteinom verksamhetsområde och belysa konsekvenserna avförändringar i forskningsinriktningen. En analys bör göras över hur avvägningensker mellan högskolans fasta forskningsorganisation och den mera tillfälligaforskningsorganisation som bekostas av de medel som tillförs högskolan försärskilda forskningsprojekt och uppdrag. I den mån en annan avvägning än dennuvarande bedöms vara lämplig för att effektivt utnyttja personella, ekonomiskaoch materiella resurser för forskning och forskarutbildning bör utredarenlämna förslag till åtgärder. 5 Kvalitet och nytta av FoU-verksamheten Utredaren bör bedöma om värdet av de uppnåddaforskningsresultaten står i en rimlig proportion till kostnaderna för nedlagdaresurser i forskning under en viss given tidsperiod. Vidare bör enkvalitetsgranskning av forskningsprojekten göras. Offentligt understödd forskning bör således bedömas efterkraven på bl. a. kvalitet och nytta. Kvalitetsbegreppet är inte något för allaforskningsområden entydigt. Begreppet är i själva verket relaterat lill en radolika värderingar, som kan variera mellan olika forskningsområden. Forskning ären process som är styrd av vissa inomvetenskapUga kriterier. Med tillämpning avdessa och med hänsyn till kravet på hur de skall tillämpas inom resp. forskningsområdebör emellertid slutsatser om forskningskvaliteten kunna dras. En viktig indikationpå kvaUteten på forskningsprojekt är t. ex. om resultaten har kunnat publicerasi några nationellt eller internationellt ansedda facktidskrifter. All forskning, som resulterar i ny kunskap och nyainsikter, som kan få betydelse för samhället och samhällsutvecklingen, måsteuppfattas som nyttig. Kravet på forskningens nytta får emellertid inteundanskymma de forskningsinsatser, vars betydelse kan mätas först på längresikt. Utredaren bör därför i sin analys av forskningens nytta i relation tillde av statsmakterna uppställda riktlinjerna även ta hänsyn till behovet avforskning, som möjliggör en kunskapsberedskap inför morgondagens problem. Som en utgångspunkt vid utvärderingen av forskningenskvalitet och nytta bör hänsyn tas till forskningens relevans med avseende påbehov och uppgifter för den forskande institutionen. Vidare bör undersökas omforskarna valt bästa metod och arbetssätt för att genomföra forskningen-, omden genomförts samt om resultaten står i överensstämmelse meduppställda mål. Utredaren bör också undersöka om tillräckliga kontakteretablerats med andra forskare inom och utom landet. För den vetenskapligabedömningen bör internationell expertis kunna anlitas. 6 Kunskaps-och erfarenhetsåterföring Skr. Spridningen av forskningsresultat sker bl. a. genomutbildning, genom att forskare flyttar från högskola till verksamhet inäringslivet och genom information i olika former. Vägen från forskning tiUproduktion är emellertid komplex. Utredaren bör söka belysaspridningseffekterna av forsknings- och utvecklingsarbete och lämna förslag somsyftar till att ytterUgare utveckla dessa. För att möjliggöra statsmakternas ställningstaganden ifråga om inriktning, prioritering, planering, m. m. av forskning erfordras ettsamlat beslutsunderlag. I dessa hänseenden kan verksamhetsberättelser frånforskningsinstitutionerna inom verksamhetsområde varaett lämpligt beslutsunderlag. Utredaren bör därför lägga fram förslag rörandeformen på sådana verksamhetsberättelser samt närmare analysera vad de skallinnehålla för att på bästa sätt vara ett lämpligt beslutsunderlag. Härvid börsärskilt beaktas behovet av att löpande utvärdera forskningen. Statsmakterna har uttalat att ävenden forskning som finansieras av sektorsorgan bör förläggas till högskolan. 1981/82:106 framhålls att, en sådan samordning mellan forskning inom ochutom högskolan bidrar till ett effektivt utnyttjande av landets samladeresurser för forskning. Därigenom breddas också högskoleforskningen ochförutsättningar skapas för ett vidgat ämnes- och problemurval inomforskarutbildningen. Utredaren bör närmare undersöka hur samarbetet mellanolika forskningsintressenter kan breddas och fördjupas. Förslag bör lämnas omhur möjligheter till samverkan i forskningsfrågor medsamhället i övrigt skall utvecklas och hur olika hinder härför skallundanröjas. Därvid bör också förslag läggas fram om hur gemensamma,övergripande forskningsprogram bör utarbetas. Förslagen bör även innehålla enanalys av de problem som en ökad samverkan kan medföra. Vidare bör förslag lämnasom vilka åtgärder som bör vidtas för att myndigheter och företag i ökadutsträckning skall vända sig till för bistånd medforsknings- och utvecklingsarbete i sin strävan att utveckla nya produkter ochmetoder. Uppdelningen av FoU-verksamheten på ett stort antalinstitutioner och organisationer ställer vidare allt större krav på samordning.Det är angeläget att uppdelningen på olika forskningsorgan inte leder till attforskningsområden i gränsytorna mellan de olika organens huvudsakligaarbetsuppgifter ändringar i syfte att skapa bättre fördelning av statligaforskningsmedel. Vidare bör prövas i vilken utsträckning delprogram ärutformade så att de var för sig utgör ett bidrag till att lösa angelägnaproblem. I min anmälan till den forskningspolitiska propositionentog jag särskilt upp frågan om forskarutbildningen. 1982/83:103 mentetbehandlade ingående frågorna kring forskarrekrytering om forskar- Del II utbildning. Frågan har också ägnats stor uppmärksamhet ilantbruksuniver- Rekryteringentill forskarutbildningen utgör f. n: ett problem. Genomströmningen avdoktorander vid är låg. En förändring av denvetenskapliga verksamhetens inriktning mot mer grundläggande frågor leder tillett ökat behov av forskarutbildad personal inom flertalet ämnesområden. Mångaav de högre tjänsterna vid SLU finns inom ämnesområden som inte är företräddapå andra lärosäten i . SLU har därför ett stort ansvar för rekryteringenav kvalificerad personal inom sina ämnesområden. Utredaren bör mot bakgrund bl.a. härav lämna förslag till hur forskarrekryteringen och forskarutbildningeninom verksamhetsområde kan förbättras. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. En strävan i utredningsarbetet bör vara att redovisadeförslag skall kunna behandlas i arbetet med den forskningspolitiskaproposition, som avses föreläggas . Med hänsyn till utredningsuppdragetsomfattning bör övervägandena lämpligen kunna redovisas i etapper. Därvid börarbetet med frågor om forskningens inriktning samt organisation och samordningbehandlas med förtur. Hithörande frågor bör redovisas senast den 1 november1983. Utredarenbör vid arbetets påbörjande samt vidare under arbetets gång informera berördahuvudorganisationer och i förekommande fall annan berörd centralarbetstagarorganisation med vilken staten har eller brukar ha avtal om löneroch andra anställningsvillkor samt bereda dem tillfälle att framförasynpunkter. Detär viktigt att nära samarbete sker mellan utredaren och berörda myndigheter,kommittéer och organisationer. Regeringensdirektiv (Dir. 1980:20) till statliga kommittéer och särskilda utredareangående finansiering av reformer bör omfatta denna utredning. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen bemyndigarchefen för jordbruksdepärtemetet atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över forskningens och de. attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta tiondehuvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. översynav livsmedelsforskning m. m. Skr. Chefen för ,statsrådet , anför. I beslut har godkänt vissa riktlinjerför planering och finansiering av forskningssamverkan mellan sektoriella FoU(forskning och utveckling)-organ och högskola. har vidare biträttregeringens förslag rörande bl. a. vissa övergripande prioriteringar inomforskningen. Därvid har livsmedelsforskningen fastställts som ett högtprioriterat forskningsområde (prop. 1981/82:106, UbU 1981/82:37, JoU1981/82:40, rskr 1981/82:397 och 399). Regeringenhar tidigare denna dag bemyndigat mig att tiUkalla en särskild utredare meduppdrag att se över forskningens och forskarutbildningens effektivitet,FoU-verksamhetens organisation och formerna för dess samverkan inomjordbruksdepartementets ansvarsområde. I det sammanhanget anmälde jag att jagavsåg att återkomma till regeringen angående frågan om utredning avlivsmedelsforskningen. Jag vill nu ta upp denna fråga. På livsmedelsområdet har den s. k. livsmedelskedjan, dvs.råvaruproduktion-industriell, förädling-distribution ochlagring-tillredning-konsumtion under genomgått storaförändringar. Råvaruproduktionens värdemässiga andel av det totalaproduktionsvärdet för livsmedel har minskat under det att industriell produktionoch förädling av produkter ökat kraftigt. Storhushållen har övertagit enbetydande del av matlagningen. Konsumtionsvanorna har förändrats mol merafrukt, grönsaker och animalier men med inbördes förskjutningar i dessagrupper. Här spelar övergripande, medicinskt och hälsomässigt baseradenäringsrekommendationer en stor roll. Inom deolika leden från råvara till marknadsförd produkt har förändringar inträffat.Produktiviteten i råvaruledet har starkt förbättrats bl. a. genom mekanisering,storleksutbyggnad och tiUämpning av ny eller förbättrad teknik. Även insatsernaav handelsgödsel, kemiska bekämpningsmedel och koncentrerade fodermedel harökat, vilket lett till att avkastningen inom både växt- och djurproduktionenstigit. Trots nedläggning av åkerareal, övergång till kreaturslös drift ochstark minskning av arbetskraften hölls totalproduktionen länge på en oförändradnivå. Den har emellertid nu av olika skäl börjat ökat, somefterfrågan på livsmedel stagnerat eller något minskat. Förädlingsledethar genomgått en kraftig strukturrationalisering, mekanisering och automatisering. Tillverkningen har koncentrerats till stora Skr.1982/83:103 produktionsenheter.Produktivitetsförbättringar torde dock alltjämt vara Del II möjliga genom ytterligarerationalisering och utbyggnad av förädlingsgra- Den inhemska marknadens begränsning skapar emellertidsvårigheter att utnyttja storskalighetens fördelar utan ytterligarekoncentration, varvid Uvsmedelssystemet blir sårbart och de regionala problemenförstärks. Varudistributionen har i huvudsak koncentrerats till trestora block, vilka genom snabbköpsbutiker, paketering m. m. har ökatproduktiviteten. Genom utnyttjande av data synes möjlighet finnas attrationalisera hanterings- och betjäningsfunktionerna. Totalutrymmet är även härbegränsat och en viss överetablering har lett till att andra sortiment änlivsmedel byggts ut. Glesbygdsbutikernas möjlighet att existera har minskat.