prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För dyrare ålgärder lämnas slöd dels som ell bidrag på , dels som ett bostadslån (bosladsanpassningslån) för den överskjutandekostnaden. Räntebidrag lämnas för hela bostadsanpassningslånel. Beslutanderättendecentraliseras i flertalet ärenden från länsbostadsnämnderna till kommunerna. Ändringarna istödsystemet skall träda i krafl . Beslutanderätten skall decentraliseras denIjanuari 1984. Regeringen har tidigarebeviljat bosladsslyrelsen medel för informations- och utbildningsinsatser avseende del nyabidragssystemet. Enligt vad jag har erfarithar bosladsslyrelsen och länsbostadsnämnderna genomfört sådana insatserriktade lill handläggare och andra yrkeskategorier som kommer i kontakt med personer som kan behöva fåbostaden anpassad. Enligl uppgiftfrån bosladsslyrelsen planeras ännu en.informafions- och utbildningsomgångunder infördecentraliseringen av beslutanderätten i flertalet ärenden frånlänsbostadsnämnderna fill kommunerna. Sistnämndaomgång kommer även att omfalla nya administrativa mtiner som föranledsav den kommande decentraliseringen. Somjag nämnde underanslagen B 3. Län lill bostadsbyggande och B 4. Räntebidrag m. m. föreslär bosladsslyrelsen vissa ändringarför all göra bl. a. villkoren i fråga ombostadslån för ombyggnad mer enhetliga. Styrelsens förslag kommer alt behandlas inom ramen för den pågående översynen av bostadslänereglerna. Som en följd avförenklingsförslagen beträffandebosladslånereglerna föreslår styrelsen vissa ändringar i reglerna förbostadsanpassningsbidrag i syfte atl kompensera för de försämringar som bl. a. förslagen om ändrade ränlebidragsreglerför lån till standardhöjande handikappanpassning leder lill. Jag förordaremellertid all resultatet av den pågåendeöversynen av bostadslänereglerna avvaktas innan slutlig slällning las lillstyrelsens förslag om ändring av reglema om bostadsanpassningsbidrag. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 59 Medelsbehovel förnästa budgetär beräknar jag fill 270 milj. kr. Av della faller 10 milj. kr. påräntefria förbällringslån, 95 milj. kr. på bostadsanpassningsbidrag saml 165 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslär att 1. godkännade ändringar i fräga om inkomstgränserna för förbäll ringslån somjag har förordat, 2. medgeall räntefria förbällringslån beviljas inom en ram av högsl . underär 1983 och preliminärt inom en ram av högsl . under är 1984, 3. bemyndigaregeringen all besluta om ändringar av den under 2. upptagna ramen förlångivningen , om del behövs avsysselsältningsskäl, 4. till Vissbostadsförbältringsverksamhet m.m. för /84 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till förbättring av boendemiljön 1981/82 Utgift 74453 558 Reservation 36796703 1982/83 Anslag 13000000 1983/84 Förslag 60000000 Frän anslagelutbetalas bidrag lill förbättring av boendemiljön enligt förordningen (1975:129)om bidrag av statsmedel till förbättring av boendemiljöer (ändrad : 332). Bidrag kan lämnasför åtgärder som förbättrar boendemiljön i flerbosladshusomräden,som har färdigställts . Yllerligare förutsättningar för bidrag ärall åtgärderna behövs på gmnd av de sociala förhållandena i områdeteller avser ell bostadsområde där del finns betydande svårigheter all fåavsättning för lägenheterna. Bidrag lämnas med högst av den godkändakostnaden för åtgärden, dock högsl med . Bostadslån ochräntebidrag kan lämnas för de bidragsgrundandekostnader som inte läcks av bidraget. Bostadslån föråtgärder som förbättrar boendemiljön kan lämnas i vissa fall, omlånesökanden inle kan få bidrag för åtgärden. I sådana fall får låntagaren dock inget räntebidrag. Frän anslagel kanregeringen också anslå medel lill tävlingar och annat utvecklingsarbete. Ramen för beslut ombidrag är 60 milj. kr. för /83 och har preliminärtfastställts lill samma belopp för /84. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 60 Under budgetåret1981/82 lämnades bidrag fill förbättring av boendemiljön i 60 områden medsammanlagt 21000 lägenheter. Föregående.budgetär omfattades 72 områden med 35000lägenheter av bidragsgivningen. Bostadslån lill förbättring av boendemiljön iområden, som inle fick bidrag, lämnades lill 18 områden med sammanlagt 4600 lägenheter. Bidragen fördeladespå 35 kommuner, varav 25 hade oulhyrda lägenheter. I samtliga dessa senarekommuner har bidragsgivningen avsettområden med outhyrda lägenheter. av bidragsbesluten har gälh allmännyttiga bostadsförelag ellerkommuner. Miljöförbättrings-åtgärdernahar i första hand avsett utemiljön men också fritidslokaler, trafiksäkerhetoch tvättstugor. Det genomsnittligabidragsbeloppet var . per lägenhet, en ökning från . Sedan budgelårel1978/79 har det högsta bidragsbeloppet varit . per lägenhet.Bosladsslyrelsen föreslär alt beloppet höjs lill . för all bidragels reala värde skall återställas. Bosladsslyrelsenföreslår alt ramen för beslul om bidrag fastställs fill 60 milj. kr. för /84. Under budgelårel1983/84 skall styrelsen utbetala 56,4 milj. kr. i bidrag beviljade underbudgelårel 1981/82. Med hänsyn lill detta och fill utbetalningar av förskottoch av bidrag beviljade efter 1981/82 föreslår styrelsen alt 60 milj. kr.anvisas anslaget för /84. harnyligen beslutat (prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 1982/83:8, rskr 1982/83:112) omändrade regler för boendemiljöbidrag. Del högsta bidragsbeloppet per lägenhet har höjtsfrån . För hyreshusområden kan bidrag lämnas även för att hindra alt deluppstår sociala problem eller uthyrningssvårigheter, om bidragsansökan inlämnas föreden 1juli 1983. Vidare har ramen för beslul om bidrag vidgats frän 60 milj. kr. till 85 milj. kr. för budgelårel 1982/83. I samband medförslagen om dessa åtgärder anmälde jag all överväganden pågick om hurdel samlade stödet för förbättringar av boendemiljön borde utformas fr.o. m. /84. En utgångspunkt var därvid atl skapayllerligare garantier för all boendemiljöbidragen blir en del av elt långsiktigt programför social och fysisk förbäuring av bostadsområden. F. n. finns del tvåstödformer för förbäftring av boendemiljön. med bostadslån med räntebidrag lämnas i princip lill de områden som harde största förbätlringsbehoven. Bostadslån ulan räntebidrag lämnas i övriga fall. Enligl min mening bör boendemiljöbidragen även framdeleslämnas lill 1982/83:100 Bilaga 13 61 de förbättringar av boendemiljön som är mest angelägnaur samhällels synpunkt. Ålgärder som behövs pä grund av de socialaförhållandena och ulhyrningssituationen tillhör de mest angelägna. Även andra faktorer kandock behöva påverka prioriteringen av bidragen i fråga om hyreshus. Debidragssökandes fömtsättningar alt använda boendemiljöbidragen för atlåstadkomma en beslående social och fysisk förbättring av bostadsområdet är en sådan faktor. Enligl min mening kanhyresgäslinflylandet i det berörda området ha slorbetydelse för de långsiktiga effekterna av åtgärder för all förbättra boendemiljön. Jag avser då inle bara ettinflytande över åtgärderna som sådanaulan elt ekonomiskt inflytande över områdesförvallningen som helhet på grundval av etl särskill avtal sompreciserar parternas rättigheter ochskyldigheter i elt flerårigt perspektiv. På gmndval av ett sådant avtal har hyresgästerna möjligheter all göra rimligaavvägningar mellan förbättringsåtgärderoch ålgärder i den löpande förvaltningen. De blir ocksä delaktiga i områdesförvaltningen i etl långsiktigtperspektiv. En annan fräga avvikl för de långsiktiga effekterna av förbältringsälgär-der är hurfastighetsförvaltningen i området är organiserad, öm förvaltningen sker ibegränsade förvaltningsenheter kan den bidragssökande hålla en fortlöpande överblick överbostadsområdet och falla de beslul som krävsi den löpande förvaltningen i samverkan med hyresgästerna. Även bosladsförvallningens organisation har alltså slorbetydelse för möjlighelerna allgenomföra ålgärder med en lämplig inriktning och all få beslående effekter av dessa åtgärder. De organisatoriskakrav som bör ställas i dessa sammanhang är emellertid svära alt uttryckapå elt entydigt säll. Enligl min mening börde huvudsakliga kraven vara atl del finns ell geografiskt ansvar i förvaltningsorganisationen och all deltaansvar omfattar ekonomiska och tekniska frågor saml hyresgäslkonlakler. Jag förordar därföri fråga om hyreshus att bidrag till förbättring av boendemiljön skall kunna lämnas under förutsättning all hyresgästerna idel berörda området har etlekonomiski inflytande över förvaltningen och alt förvaltningen sker i begränsade förvaltningsenheter. I dessa fallbör del alltså inte ställas några krav på alt åtgärderna skall behövas på gmndav de sociala förhållandena ibostadsområdet eller på grund av alt andelen tomma lägenheter är hög. Däremot bör det ju självfallet finnas behov av förbättringsåtgärderna. Vad jag nu harförordat innebär en fortsatt vidgning av tillämpningsområdet förboendemiljöbidrag även efter /83. Samtidigl ställs dock nya krav pähyresgäslinflylande och begränsade förvaltningsenheter som villkor för delvidgade tillämpningsområdet. På finns del enligl min meninganledning att ställa samma villkor ocksä i de fall där boendemiljöbidrag lämnasför områden med sociala problem och uthyrningssvårigheter. Jag avser senare all återkomma filldessa frågor. Det vidgade tillämpningsområde somjag har förordat förboendemiljöbi- 1982/83:100 Bilaga 13 62 drag innebär att bidragsgivningen bör utökas.Jag förordar därför atl ramen för beslul om bidrag bestäms fill 85 milj. kr.för /84. För budgelårel 1984/85 kan ramen preliminärt bestämmaslill 60 milj. kr. Beslul om bostadslän föråtgärder som förbättrar boendemiljön men inte stöds med boendemiljöbidrag färunder innevarande budgetär meddelas intill ell belopp av 35 milj. kr. Underföregående budgetär utnyttjades endasi en mindre del av ramen. Jag förordar allramen fastställs lill oförändrat 35 milj. kr. också under /84. Anslagsbehovet förboendemiljöbidrag beräknar jag lill 60 milj. kr. för nästa budgetär. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna vad jag harförordat i fråga om tillämpningsområdet för boendemiljöbidrag, 2. medge atl beslul ombidrag lill förbättring av boendemiljön får meddelas intill etl belopp av . under /84 och preliminärt infill eft belopp av 60000000kr. under budgelårel 1984/85, 3. medge all beslut ombostadslån till förbättring av boendemiljön ulan samband med boendemiljöbidragfår meddelas intill ell belopp av . under /84, 4. fill Bidrag tiUförbättring av boendemiljön för budgelårel 1983/84 anvisa ellreservafionsanslag av . Anordningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler 1981/82 Utgift 28373 300 Reservalion 6975730 1982/83 Anslag 17000000 1983/84 Förslag 24000000 Från anslagel betalas uldels anordnings- och invenlariebidrag lill allmänna samlingslokaler enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligt slöd till allmännasamlingslokaler (omtryckt 1976:794, ändrad senast 1980:336), dels bidrag lillriksorganisationerna för samlingslokaler. För anordnande av allmännasamlingslokaler utbetalas även lån från anslagel Bil. Län till allmännasamlingslokaler. Bestämmelserna omanordningsbidrag och län för allmänna samlingslokaler innebär i korthet atlbidrag och lån beviljas kommuner, akfiebolag, föreningar eller stiftelser förnybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader i syfte atl tillgodose behovet avallmänna samlingslokaler. Anordningsbidrag beviljas med högst eller, närsärskilda skäl föreligger, med högst av låneunderlaget. Län beviljas medhögst det belopp som tillsammans med anordningsbidragel motsvarar avlåneunderlaget. 1982/83:100 Bilaga 13 63 Bestämmelserna ominventariebidrag innebär all sådant bidrag beviljas för all anskaffainventarier till allmänna samlingslokaler. Invenlariebidrag kan medges med högsl avlåneunderiaget lill den del detta inte överstiger500000 kr. och av överskjutande belopp. Bidraget får dock inteöverstiga . För beslul om bidragoch lån fastställer för varje budgetär en gemensam ram, av vilken enviss angiven del fär las i anspråk för bidrag. Ärenden om bidragoch lån handläggs inom bosladsslyrelsen av en samhngslokaldelegation. Ramen för beslul omlän och bidrag under /82 fastställdes,ursprungligen till 30 milj.kr., varav högsl 20 milj. kr. Genom beslul av regeringen vidgadesramen av sysselsältningsskäl med 15 milj. kr., varav högsl 10 milj. kr. förbidrag, för ålgärder i vissa län och med igångsättning . Ramarnaär helt utnyttjade. Ramen förbudgelårel 1982/83 har fastställts lill 30 milj. kr., varav högst 20 milj. kr. Bosladsslyrelsen har i särskild skrivelse hemställt all ramen vidgasmed 30 milj. kr. Samlingslokaldelegalionen hade i augusti månad 1982ansökningar om slöd pä sammanlagt ca 212 milj. kr. Av dessa har delegationenförhandsgranskal och lämnal positiva besked om stöd pä sammanlagt ca 61milj. Delegationen har med hänvisning lill del otillräckligaresursulrymmel lills vidare bordlagt ansökningar om förhandsgranskningar avvissa större projekt på sammanlagt ca 112 milj. kr. Med hänvisning tillefterfrågan på slöd föreslår bosladsslyrelsen atl ramen för /84fastställs lill 60 milj. kr., varav högst 40 milj. kr. Bostadsstyrelsenberäknar behovel av medel för utbetalningar av bidrag under budgetåret1982/83 till 24 milj. kr., vilket täcks av en reservalion på 7 milj. kr. och eltanslag på 17 milj. kr. Utbetalningarna av bidrag under budgelårel 1983/84 beräknas till 26 milj.kr. I fräga om bidragettill riksorganisafionerna understryker bosladsslyrelsen liksom tidigareär betydelsen av atl de samlingslokalägande riksorganisationerna tillförsnödvändiga medel för alt bedriva den rådgivnings- och konsultverksamhet som haranknytning till lån- och bidragsgivningen. Styrelsen föreslär i enlighet medförslag frän samlingslokaldelegalionen alt bidraget lill organisationerna räknasupp till 2,2 milj. kr. för alt kompensera sedvanliga kostnadsökningar. Av della bör 200000 kr.avse sådant tekniskt/ekonomisktutrednings- och projekteringsarbete som bedrivs inom riksorganisationerna. 1982/83:100 Bilaga 13 64 tillkallades enparlamentarisk kommitté med uppgift alt utreda principerna för det statligaslödel lill allmänna samlingslokaler. Kommittén, som antog namnetsamlingslokalkommillén, överlämnade sitt belänkande (SOU 1981:63)Samhället och samlingslokalerna. Betänkandet har remissbehandlats. Kommittén understryker deallmänna samlingslokalernas stora betydelse för föreningslivet och därigenomockså för en bred samverkan mellan människor bl. a. i fräga om kultur- ochfrilidsfrågor. Kommittén anser all slödel till allmänna samlingslokaler iprincip bör behållas oförändrat men föreslår, liksom bosladsslyrelsen i sinanslagsframställning och riksorganisationerna för samlingslokaler i enskrivelse, en kraftig uppräkning av ramarna för stödet. Kommittén föreslårvidare, all anordningsbidragen lill kommunerna skall upphöra och allamorteringsfrihel skall medges under del första året för lån till allmännasamlingslokaler. Kommitténs förslag om uppmstningsbidrag lillhandikappanpassning och energibesparande åtgärder har behandlats tidigare(prop. 1981/82:100 bil. 16, CU 1981/82:15, rskr 1981/82:171). Jag ansluler mig helttill samlingslokalkommilténs värdering av de allmänna samlingslokalernas rolli samhället och noterar att kommittén inte har förordat några principiellaförändringar av stödet lill de allmänna samlingslokalerna. När del gälleravvägningen av samhällels insatser för atl främja investeringarna inomsamlingslokalseklorh anser jag dock all 'den måste bli beroende av desamhällsekonomiska resurserna och sysselsättningsläget på byggarbelsmarknaden.Den långsikliga investeringsnivå i fråga om nybyggnad som dagens ramar geruttryck för bör enligt min mening kunna frångås när det behövs avsysselsältningsskäl. Sådana ställningstaganden bör göras i elt samlatsysselsällningspolitiskt perspektiv. Jag förordar därför alt ramen för beslulom anordningsbidrag m.m. och lån lill allmänna samlingslokaler under budgetåret1983/84 fastställs till 30 milj. kr. varav högst 20 milj. kr. för bidrag.Regeringen bör begära bemyndigande atl få överskrida ramen om detbehövs av sysselsältningsskäl. I likhet med bl. a.Svenska kommunförbundet anser jag atl anordningsbidrag även i fortsättningenbör kunna lämnas till kommunerna. Jag är inte heller beredd all tillstyrkakommitténs förslag om amorteringsfrihet. har hemställt bl.a. om alt folkparkernas lokaler skallbetraktas som allmänna samlingslokaler och att organisationen skall få bidragsom riksorganisation för samlingslokaler. För egen del vill jag i huvudsakansluta mig lill de bedömningar av frågan som har gjorts vid flera tidigaretillfällen. I de fall folkparkernas lokaler uppfyller de krav som ställs påallmänna samlingslokaler lämnas samlingslokalslöd även lill folkparkerna. Meden samhällsekonomisk resursknapphel och 1982/83:100 Bilaga 13 65 stora, dokumenterade investeringsbehov isamlingslokalseklorn är del enligl min mening inle lämpligl alt vidgatillämpningsområdet för stödet till allmännasamlingslokaler. Jag beräknarbehovet av medel för utbetalning av anordningsbidrag m. m. lill 24 milj. kr. under nästa budgetår. Jag har därvid beräknatmedel även för bidrag lill riksorganisationerna för samlingslokaler med sammanlagt 2060000kr. Av beloppet bör 200000 kr.användas för sädanl gemensamttekniskt/ekonomiskt utrednings- och projekteringsarbete som utförs avriksorganisationerna. Jag hemställer atl regeringen föreslär all i. medge all beslutom anordnings- och invenlariebidrag saml län för allmänna samlingslokaler under budgetåret1983/84 får meddelas inom en ram av , varav högsl . fårlas i anspräk för bidrag, 2. medgealt den under 1. angivna ramen fär överskridas om del behövs av sysselsältningsskäl, 3. lillAnordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler för budgelårel 1983/84anvisa ell reservationsanslag av . Lån till allmänna samlingslokaler 1981/82 Ulgift 14463900 Reservafion 404812 1982/83 Anslag 13000000 1983/84 Förslag 13000000 Från anslagetbetalas ut lån fill nybyggnad, ombyggnad eller köp av samlingslokalerenligt kungörelsen (1973:400) om statligt slöd till allmänna samlingslokaler(omtryckt 1976:794, ändrad : 336). En redogörelse förlånebestämmelserna har lämnats under anslaget B 10. Anordningsbidrag m. m. lill allmännasamlingslokaler. För varje budgetårfastställs en ram för långivningen. Denna ram omfattar ocksåbidragsgivningen som har redovisats under anslagel B 10. Ramfrågan har behandlats där. budgetåret1980/81 beviljades lån lill ett belopp av 11,2 milj. kr. medan 16,2 milj.kr. beviljades under /82. Med ledning av defta beräknarbosladsslyrelsen utbetalningarna under /83 lill ca 13milj. 5 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 66 Utbetalningarna /84 kan beräknas fill ca 13 milj. kr. Med hänsyn lilloregelbundenheler i utbetalningarna bör enligt styrelsens uppfattning anslagetge utrymme för utbetalning av etl slörre belopp, förslagsvis 15 milj. kr. Jag beräknar behovet av medel för utbetalningarav lån lill allmänna samlingslokaler fill 13 milj. kr. under nästa budgetär.Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Lån till aUmånnasamlingslokaler för budgelårel 1983/84 anvisa ell reservationsanslag av13000000 kr. Upprustningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler m.m. 1981/82 Ulgift 17794296 Reservafion 34884 1982/83 Anslag 35000000 1983/84 Förslag 33000000 Frän anslagel betalas utuppmstningsbidrag och medel för s. k. särskild eftergift lill allmännasamlingslokaler samt energisparbidrag för vissa lokaler m.m. Bestämmelserna omupprustningsbidrag och s. k. särskild eftergift finns i kungörelsen (1973:400)om slafiigl slöd lill allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794, ändradsenast 1980:336). Bestämmelserna innebär i korthet alt bidrag kan medges medhögst av kostnaderna för uppmst-ningar av allmänna samlingslokaler, inkl.utbyten eller kompletteringar av inventarier i sådana lokaler och betalning avskulder. För lokalanpassningar och inventarieanskaffningar som avserhandikappades särskilda behov beviljas uppmstningsbidrag med ell belopp sommotsvarar utgiften för åtgärderna intill i regel . För överskjutandeutgifter medges bidrag med högst . Enligl kungörelsen kan vidare statligtlån enligl äldre beslämmelser under vissa fömtsättningar efterges, s.k.särskild eftergift. Bestämmelsema omenergisparbidrag för vissa lokaler m.m. finns i förordningen (1982:264) omstatsbidrag fill energibesparande ålgärder i byggnader.m. m. som tillhör vissaorganisalioner och stiftelser. Bidrag kan medges med högst av kostnadernaför energibesparande åtgärder i byggnader m. m. som tillhör organisalionereller stiftelser som inte bedriver näringsverksamhet och som inte harlandstingskommun, kommun eller som huvudman. Bidrag lämnas inteorri åtgärderna avser Prop.1982/83:100 Bilaga 13 67 bostäder eller lokaler som kan ingå i låneunderlag förbostadslån eller om stöd kan lämnas enligl kungörelsen (1973:400) omstatligt slöd till allmänna samhngslokaler. För varje budgetårfastställer ramar för beslut om stöd. Ramen föruppmstningsbidrag och s.k. särskild eftergift har för /83 fastställts lill14 milj. kr. och ramen för energisparbidrag för vissa lokaler m. m. lill 4,2 milj. kr. Regeringenbeslöt med slödav bemyndigande all vidga ramen för uppmstningsbidrag med 10 milj. kr. Uppmstningsbidrag förhandikappanpassning lämnas ulan rambegränsning. Ärenden om bidragoch särskilda eftergifter handläggs inom av en samhngslokaldelegation. Ramen för beslul omupprustningsbidrag m.m. fastställdes urspmngligen lill 12 milj. kr. för budgetåret1981/82. Genom beslul av regeringen vidgades ramen av sysselsättningsskäl med 15milj. för ålgärder i vissa län och med igångsättning under viss lid.Ramarna har utnyttjats helt. Samlingslokaldelegationenhade ansökningar om sammanlagt ca 81 milj. kr. Det innebär alt väntetidenför bidrag f. n. är ca femår. Med hänvisning lillefterfrågan pä bidrag föreslår bosladsslyrelsen att ramen för /84 fastställslill 29 milj. kr. Bosladsslyrelsenberäknar behovet av medel för utbetalningar av bidrag under budgelårel 1982/83lill 35 milj. kr. vilket läcks av årels anslag. Reservationen är obetydlig. Omstyrelsens förslag lill vidgad ram för budgelårel 1982/83 bifalls, kan utbetalningarna förbudgelårel 1983/84 beräknas lill 35 milj. kr. och anslagel behöver därföranvisas detta belopp. Bosladsslyrelsenföreslår vidare all ramen för beslut om energisparbidrag lill vissa lokaler m.m. fastställs lill4,2 milj. kr. för /84. Enligl min meningär väntetiderna för upprustningsbidrag oroväckande långa. Samtidigl äruppmstningsverksamhelen särskilt angelägen, bl.a. därför atl den kan begränsa kostnaderna för lokalernasfortsalla drift. Jag förordar därförall ramen för beslul om uppmstningsbidrag m. m. lill allmännasamlingslokaler under /84 vidgas med 10 milj. kr. och såledesfastställs fill 24 milj. kr. Liksom innevarande budgetår bör bidrag tillhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler få medges utanrambegränsning. Regeringen bör begära bemyndigande all få överskrida ramenom det behövs av sysselsältningsskäl. 1982/83:100 Bilaga 13 68 Vidare förordarjag, ilikhet med bosladsslyrelsen, all ramen för beslul om energisparbidrag för vissalokaler m.m. under /84 fastställs till 4,2 milj. kr. Jag beräknar anslagsbehovet under nästa budgetårtill 33 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenalt 1. medgeatl beslul om uppmstningsbidrag m. m. lill allmänna samlingslokaler fårmeddelas inom en ram av . under /84, 2. medgeall den under 1 angivna ramen får överskridas om del behövs avsysselsältningsskäl, 3. medge att beslut omenergisparbidrag för vissa lokaler m. m. får meddelas inom en ram av 4200000kr. under /84, 4. lill Upprustningsbidragm.m. titt allmänna samlingslokaler m.m. för budgelårel 1983/84 anvisa ellreservationsanslag av . Lån till förvärv av bostadsrätt Nytt anslag (förslag) 25000000 beslutade vid1981/82 (prop. 1981/82:169, CU 1981/82:41, rskr 1981/82: 364) allunderlätta för hyresgäster atl genom en bostadsrättsförening förvärva hyresfastigheterför ombildning av hyresrätt till bostadsräll. Elt statligt behovsprövatläneslöd infördes för dem som av ekonomiska skäl annars kunde tvingas.alt avslåfrän att della i en övergång.