prop · G603126 · 1982-12-31 00:00:00 — omunderrätternas sammansättning m.m.; Regeringen förelägger vad som lagils upp ibifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag för den åtgärd och deländamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås vissa ändringar i fråga omtingsrätternas sammansättning som innebär att en tingsrätt vid huvudförhandlingi brottmål och familjerättsliga tvistemål skall vara domför med en lagfarendomare och tre nämndemän i stället för som en lagfaren domare och femnämndemän. Den större sammansättningen skall dock enligt förslaget bibehållasi mål om brott för vilket det inte är stadgat lindrigare straff än fängelse . Nämndemännen i tingsrätterna föreslås vidare fåindividuell rösträtt efter mönster från vad som gäller i bl.a. hovrätterna.Samma omröstningsregler föreslås gälla som f.n. tillämpas i hovrätterna. De nuvarande reglerna om möjlighet att förstärkatingsrätten med ytterligare en nämndeman och om rätlens domförhet vid förfallbland nämndemännen föreslås anpassade till de nya sammansättningsreglerna. Vidare föreslås för länsrätternas del att domförhetsreglernaanpassas lill vad som föreslås i fråga om tingsrätterna. Det innebär bl.a. atten länsrätt vid avgörande av ett mål normalt skall bestå av en lagfaren domareoch tre nämndemän. 1 propositionen tas vidare upp frågor om vem som skallbestämma antalet nämndemän i de olika domstolarna, om polismans behörighet somnämndeman i vissa fall samt om den övre åldersgränsen för nämndeman-nauppdrag. Åvenandra frågor om nämndemännens tjänstgöringsförhållanden berörs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 1982/83. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om ' dels att29 kap. 7 § skall upphöra att gälla, dels atl 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 4 a §,4 kap. 5 och 14 § och 6 §§ samt 49 kap. 7 § skall ha nedan angivna lydelse. i, 29 kap. 1,3,4 Tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå av en lagfaren domare och nämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas kräva minst , må dock två lagfarna domare och nämnd sitta i rätten. En tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarnadomare. Flera än fyra lagfarna domare får inle sitta i rätlen. I brottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domareoch tre nämndemän. I mål om åtal för brott, för vilket inte är stadgat lindrigarestraff än fängelse , skalt rätten dock bestå av en lagfaren domare ochfem nämndemän. Om del behövs med hänsyn till målets omfattning eller någonannan särskUd omständighet, får ytterligare en nämndeman utöver vad som följerav första eller andra meningen sitta i rätten. Kan huvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva ,/(år två lagfarna domare sitta i rätten förutom nämndemännen. Om det inträffar förfaU bland nämndemänilen sedan huvudförhandlingenhär påbörjats, ärrätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän etter,i mål som avses i andra stycket andra meningen, med en lagfaren domare och fyranämndemän. Tingsrält är domför med en lagfaren domare när mål avgörsutan huvudförhandling, vid annanhandläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vid syn på stället, vidsådan huvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form. ' Senaste lydelse av 29 kap. 7 § 1976:560. 1982/83:126 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vid huvudförhandling och syn på stället i mål om brott förvilket inte är stadgat svårare straff än böter eller fängelse i högsl sexmånader, under fömtsättning att det inte finns anledning alt döma annanpåföljd än böter. / domsaga skola finnas nämnde- Regeringen etter den myndighet män till det antal, som hovrätten som regeringen bestämmerskatt efter tingsrättens hörande bestäm- fastställa hur många nämndemän mer. som skall finnas i varje domsaga. I nämnd skola sitta fem nämndemän. Om det är påkaUat medhänsyn lill målets omfattning eller annan särskild omständighet, må dock sexsitta i nämnden. Inträffar förfall för nämndeman sedan huvudförhandlingpåbörjats, är rät len domför med fyra i nämnden. Tingsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännenefter samråd med dem. 2 kap. 4a§'' I hovrätts domkrets skola för Regeringen eller den myndighet hovrätten fmnas nämndemän tiU som regeringen bestämmerskatt det antal, som föreskrives av rege- fastställa hur många nämndemän ringen. som skalt finnas i hovrättens dom- krets för tjänstgöring i hovrälten. Hovrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännenefter samråd med dem. 4 kap. 5§- Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelar tingsrättenantalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till deras folkmängd, varvidiaktlages att varje kommun skall utse ett jämnt antal nämndemän. Regeringen fastställer för varje Regeringen etter den myndighet län inom hovrätts domkrets eller, som regeringen bestämmerskatt om del av län ingår i hovrätts dom- för varje län inom hovrätts dom krets, för sådan del det antal nämn- krets eller, om del av län ingår i demän i hovrätt som skall utses. hovrättsdomkrets, för sådan del fastställa det antal nämndemän i hovrätt som skall utses. väljes halva antalet nämndemän inomdomkretsen. Då nämndeman skall väljas, skall rätten göra anmälan därom till densom har att föranstalta om valet. ' Senaste lydelse 1975:1288. * Paragrafen införd genom 1976:560. ' Senaste lydelse 1976:560. Vet domare omständighet föreligga, som kan antagas utgörajäv mot honom, vare han skyldig atl självmant giva det till känna. Vill part göra jäv mol domare, skall han framställainvändning därom, då han första gången för talan i målet, sedan han erhöllkännedom om att domaren sitter i rätten eller eljest lager befattning med måleteller, om den omständighet, vara jävet grundas, då ej var känd för parten,sedan han erhöll sådan kännedom. Underiåter parten det, vare hans rätt attframställa invändningen förfallen. Frågaom jäv mot domare i lägre rätt må ej upptagas i högre rätt, med mindre jävet iden högre rätten göres av part, som enligt vad i andra stycket stadgats ärberättigad därtill, eller talan föres mol beslut, varigenom jävet ogillats. EJmå fråga om Jäv mot särskild ledamot av nämnd väckas i högre rätt. Fråga omjäv mot domare i lägre rätt får inte upptagas i högre rätt, med mindre jävet iden högre rätlen görs av part, som enligt vad i andra stycket stadgats ärberättigad därtill, eller överklagande sker av beslut, varigenom jävetogillats. 29 kap. 1§*> Om det vid överläggning till dom eller beslut/ra w/örj skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. Yppas vid överiäggning till dom eller beslul skiljaktigameningar, skall omröstning ske. / tingsrätt skaU, om nämnd har säte i rätlen förstordföranden och, om ytterligare en lagfaren domare sitter i rätten, sedan dennesäga sin mening. Ordföranden inhämte därefter nämndens mening. Vid omröstningen skall den yngste i rätten först yttra sig. Därefter skall ledamöterna yttra sig allt eftersom de har säte i rätten. Om målet har beretts av en viss ledamot, skaU denne först säga sin mening. Om nämndemän ingår i rätlen, skaU dessa säga sin mening 5(5/. Var och en skall ange de skäl han grundar sin mening på. Vid omröstning i annat fall skall den yngste i rättenförst yttra sig och sedan var efter annan, såsom de hava säte i rätten. Harmålet beretts av viss ledamot, säge han försl sin mening. / hovrätt skall dock,om nämndemän ingå i rätten, dessa sist säga sin mening. angive de skäl, vara han grundar sin mening. ' Senaste lydelse 1976:560. Yppas i tingsrätt, då rätten består av en lagfaren domareoch nämnd, annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra etter, då inämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gällenämndens mening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas,då tingsrätten beslår av två lagfarna domare och nämnd, annan mening än sådansom omfattas av de lagfarna domarna och förena sig, när sex sitta i nämnden,minst fem och eljest minst fyra nämndemän om skälen och slutet, gälle nämndensmening. I annat falt gälle den mening som omfattas av de lagfarna domarna.Förena sig dessa ej om en mening, gälle av deras meningar den som biträdes avde fiesta av nämndemännen eller, om Uka många biträda vardera meningen, densom är lindrigast; kan ej någon mening anses som lindrigare, gälleordförandens. Om det erfordras, sker i fall som avses fortsatt omröstninginom utröna hur många som biträda vardera meningen. Vid omröstning ;' annat fall gälle den mening, somomfattas av mer än hälften av ledamöterna. Har någon mening erhållit hälftenav rösterna och är denna den lindrigaste, gälle den meningen; vid särskildomröstning, huruvida villkorlig dom skall meddelas eller skyddstillsyn eller skyddsfillsynjämte fängelse enligt 28 kap. 3 § ådömas eller förordnande meddelasom överlämnande till särskild vård, så ock eljest, då ej någon mening kananses som lindrigare, gälle dock den mening, som erhållit hälften av rösternaoch bland dem ordförandens. Vid omröstning skaU den mening gäUa som omfattas av mer änhälften av ledamöterna. Om någon mening har erhållit hälften av rösterna ochdenna år den lindrigaste, skaU den meningen gälla. Vid särskild omröstning humvidarätten skaU meddela villkorlig dom eller döma tiU skyddstillsyn ellerskyddstillsyn jämte fängelse enligt 28 kap. 3 § eller meddelaförordnande om överlämnande till särskild vård skaU dock den mening gälla somhar erhållit hälften av rösterna, bland dem ordförandens. Detsamma gäller äveni andra fatt när inte någon mening kan anses som lindrigare. 'Senaste lydelse 1981:214. Yppas vidomröstning, som avses i 3 § tredje stycket, flera än två meningar, utan attnågon skall gälla, skola de röster, som äro ogynnsammast för den tilltalade,sammanläggas med de för honom därnäst minst förmånliga och, om det erfordras,sammanläggningen fortsättas efter samma grund, fill dess någon mening skallgälla; kan ej någon mening anses som ogynnsammare för den filltalade, gälle denmening, för vilken rösterna äro fiera än för annan, eller, omför flera meningarrösterna äro lika många, den som biträtts av den främste bland dem, som röstatför någon av dessa meningar. Om det vidomröstning enUgt 3 § framförs flera än två meningar utan att någon skall gälla,skaU de röster som är ogynnsammast för den tilltalade läggas samman med de röstersom är därnäst minst förmånliga för honom. Om det behövs skall sammanläggningenfortsättas efter samma grund till dess någon mening skall gälla. Om inte någonmening kan anses som ogynnsammare för den fiUtalade, skaU den mening gälla somhar fått fiest röster eller, om det ftnns flera meningar som har fått likamånga röster, den mening som biträtts av den främste bland dem som röstat förnågon av dessa meningar. Beträffandeomröstning i fråga, som hör fill rättegången och ej avser ansvar eller som rörenskilt anspråk, så ock i fråga enligt 5 § eller om rättegångskostnad, gällevad i 16 kap. är stadgat; angående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28kap., äge dock vad i detta kapitel/öre5/criv5 om omröstning i fråga om ansvarmotsvarande tillämpning. Föres i brottmål talan om enskilt anspråk, varerättens avgörande i ansvarsfrågan bindande vid prövningen av det enskilda anspråket.Har nämnd säte i rätten, skall även vid tillämpning av reglerna i 16 kap.gälla vad i 1 § andra stycket och 3 § första och andra styckena i delta kapUelår stadgat. Beträffandeomröstning i frågor som hör fill rättegången och inte avser ansvar eller somrör enskilt anspråk samt i frågor enligt 5 § eller om rättegångskostnad gällervad som föreskrivs i 16 kap. Beträffande häktning eller åtgärd som avses i25-28 kap. tillämpas dock bestämmelserna i detta kapitel om omröstning ifråga om ansvar. Om det i brottmål förs talan om enskilt anspråk, skallrättens avgörande i ansvarsfrågan vara bindande vid prövningen av det enskildaanspråket. * Senaste lydelse 1976:560. « Senaste lydelse 1975:1288. Harunderrätt förklarat domare jävig eUer ogillat Jäv mot särskild ledamot av nämndeller bifallit begäran om rättshjälp åt misstänkt i brottmål, skall w(Wunderrättens beslut/ör/j//va. Harunderrätt förklarat en domare jävig eller bifallit en begäran om rättshjälp ålmisstänkt i brottmål, skall underrättens beslut 5/å/«ir. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats föreikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar i anslutning tillsådana huvudförhandlingar. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 15 kap. 29, 30 och 30 a §§ ' skall ha nedanangivna lydelse. Iäktenskapsmål, boskillnadsmål, mål rörande bodelning och mål om underhåll somavses i denna balk skall underrätt vid handläggning, som enligt vad eljest ärföreskrivet skall ske med tre eller fyra lagfarna domare, bestå av en lagfarendomare och nämnd. Vad nu sagts gäller även annat mål som handlägges i sammarättegång. Iäktenskapsmål, boskillnadsmål, mål rörande bodelning och mål om underhåll somavses i denna balk skall underrätt vid handläggning, som enligt vad eljest ärföreskrivet skall ske med tre eller fyra lagfarna domare, bestå av en lagfarendomare och tre nämndemän. Vad nu sagts gäller även annat mål som handläggs isamma rättegång. Om detbehövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskild omständighet,får fyra nämndemän sitta i rätten. Om detinträffar förfall bland nämndemännen sedan hitvudför-handUng har påbörjats, ärrätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. '" Senaste lydelse 1979:242. ' När nämndemän skatt ingå i tingsrätten skall följande avvikelser gälla från vad som annars år föreskrivet om överläggning och omröstning! säte i underrätt skola i nämnden sitta nämndemäntiU det antal som föreskrives i 1 kap.'4 § andra stycket . Isådant fall skola vidare följande avvikelser gälla från vad som eljest ärföreskrivet om överläggning och omröstning i tvistemål. Ordförandenskall vid överläggningen framställa saken och vad lag stadgar därom. Vid omröstning skall ordföranden först säga sin meningoch därefter inhämta nämndens. Yppasannan mening än ordförandens och förena sig minst fyra etter, då i nämnden äroendasi fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gäUer nämndens mening.I annat falt gäller ordförandens mening. bestämt rätlens avgörande, svarar för delta envar nämndeman, som medsin röst bidragit därtill. Vidomröstning skall först ordföranden och därefter nämndemännen säga sin mening. Vidhuvudförhandling i mål som avses i 29 § är hovrätt domför med tre lagfarnadomare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän/oej sitta i rätten. Har målet i undertätten avgjorts utan nämnd, år dock hovrättendomför även med enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § förstastycket . Deltaganämndemän enligl första stycket i målels avgörande, skall vid överläggningenordföranden eller, om målet beretts av annan lagfaren domare, denneframställa saken och vad lag stadgar därom. Vid omröstning skall gälla vad somär föreskrivet angående omröstning i tvistemål. Nämndemännen skota dock sägasin mening sist. Vidhuvudförhandling i mål som avses i 29 § är hovrätt domför med tre lagfarnadomare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän /år(/?/e sitta i rätten. Om målet i underrätten har avgjorts utan nämndemän, årdock hovrätten domför även med enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2kap. 4 § första stycket . Omnämndemän deltar enligt första stycket i målets avgörande, skall vidöverläggningen ordföranden eller, om målet har beretts av en annan lagfarendomare, denne framställa saken och vad lag stadgar därom. Vid omröstning skallgälla vad som är föreskrivet om omröstning i tvistemål. Nämndemännen skaUdock säga sin mening sist. 1982/83:126 9 Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats föreikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar i anslutning tillsådana huvud-, förhandlingar. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenomföreskrivs att 13, 17 och 20 §§ lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar' skall ha nedan angivna lydelse. Ikammarrätts domkrets skall/ör kammarrätten finnas nämndemän /;// det antal, somföreskrives av regeringen. Regeringen fastställer för varje län inomdomkretsen det anlal nämndemän som skall utses. Kammarrätten fördelartjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Regeringenetter den myndighet som regeringen bestämmer skall faststäUa hur månganämndemän som skall finnas i kammarrättens domkrets för tjänstgöring i kammarrätten.Regeringen eller myndigheten skatt vidare för varje län inom domkretsen/(25r5fä//fldet antal nämndemän som skall utses. Kammarrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. Länsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän om inte annat följer av 18 §. Fler än fyra nämndemän får inte sitta i rätten. Länsrätt är domför med en lagfaren domare och trenämndemän, om inte annat följer av 18 §. Om det behövs med hänsyn till målels omfattning etternågon annan särskUd omständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan handläggningenhar påbörjats, är rätten domför med Ivå nämndemän. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxeringfinns, förutom i 18 §, bestämmelser i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringen bestämmer hur Regeririgen etter den myndighet månganämndemän som skall fin- som regeringen bestämmer skalt nas i varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Lagen omtryckt 1981:1323. fastställa hur många nämndemän som skall finnas i varjelän för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringen mellannämndemännen efter samråd med dem. Valbartill nämndeman i kammarrätt och länsrätt är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokfördi länet och inte har fyllt . Tjänstemanvid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelse eller under länsstyrelse lydandemyndighet, länstäkare, biträdande länsläkare, lagfaren domare, åklagare elleradvokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta fårinte vara nämndeman. Tjänstemanvid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelse eller under länsstyrelse lydandemyndighet, lagfaren domare, åklagare, polisman eller advokat eller annan somhar yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman. Nämndeman i länsräu får inte vara nämndeman i kammartätt. Den som har fyllt eller uppger annat giltigthinder är inte skyldig att mottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgåttsom nämndeman är inte skyldig att mottaga nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den valdes behörighet. Denna lag träder i kraft . Äldre beslämmelsergäller alltjämt när den handläggning i vilken nämndemän skall delta har påböijats. före ikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar i anslutningtill handläggningen. Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 8 § fastighetslaxeringslagen (1979:1152)skall ha nedan angivna lydelse. Vidprövning av mål om fastighetstaxering består länsrätten av en lagfaren domare,värderingstekniska ledamöter samt nämndemän som särskilt utsetts för attdeltaga vid behandlingen av sådana mål. Vid prövningav mål om fastighetstaxering består länsrätten av en lagfaren domare, envärderingsteknisk ledamot samt ?vå nämndemän som särskilt utsetts för attdetta vid behandlingen av sådana mål. Vad nu sagts gäller ej, om annat följerav 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Senaste lydelse 1981:280. Rätten är domför med en lagfaren domare och tre andraledamöter, varav minst en värderingsteknisk ledamot och minst två nämndemän,om inte annat följer av 18 § lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar. Fler än fyra ledamöter, utöver den lagfarne domaren,får inte tjänstgöra i rätten. Om det behövs med hänsyn tiU målets omfattning eller någonannan särskild omständighet, får ytterligare antingen en värderings- tekniskledamot eller en nämndeman ingå i rätten. Inträffarsedan handläggningen påbörjats förfall för en värderingsteknisk ledamot ellerför en eller två av nämndemännen, är rätten ändå domför, om minst en värderingstekniskledamot och minst en nämndeman fortfarande ingår i rätten. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt när den handläggning i vilken nämndemän skalldelta har påbörjats före ikraftträdandet samt vid överläggningar ochomröstningar i anslutning till handläggningen. Lag om ändring i vattenlagen (1918:523) Härigenomföreskrivs aU 11 kap. 12 § vaUenlagen (1918:523) skall ha nedan angivnalydelse. 11 kap. 12 §' Vid omröstning skatt försl vattenrättsdomaren säga sin mening, därefter de tekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Yppas vid överläggning i vattendomstol skiljaktigameningar, vare lag som i stadgas beträffande domstol, därallenast lagfarna ledamöter hava säte i rätten. Vid omröstning säge vattenrättsdomarensin mening/ör5f, därefter de tekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1971:531. Prop.1982/83:126 12 Lagom ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden Härigenomföreskrivs att i 6 § lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden' ordet"nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller alltjämt när denhandläggning i vilken nämndemän skall delta har påbörjats före ikraftträdandetsamt vid överläggningar och omröstningar i anslutning till handläggningen. Lagom ändring i miUtära rättegångslagen (1948:472) Härigenomföreskrivs att i 51 och 52 §§ militära rättegångslagen (1948:472)' ordet"nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Härigenomföreskrivs att i 38 kap. 6 § ' ordet "nämnd' skall bytas utmot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Härigenomföreskrivs att 10 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare skall ha nedan angivna lydelse. Förekommeri mål mot den som Om det i mål mot den som inte ej fyllt tjugoett åranledning att har fyllt tjugoett år finns anledning döma till annan påföljdän böter, att döma till annan påföljd än böter. 'Senaste lydelse 1981:459. ' Senaste lydelse av 51 §1973:19 och av 52 § 1969:262. 'Senaste lydelse 1981:211. böra för tjänstgöring i nämnd företrädesvis anlitasnämndemän med insikt och erfarenhet beträffande vård och fostran av ungdom. bör för tjänstgöring i tingsrätt företrädesvis anlitasnämndemän med insikt och erfarenhet beträffande vård och fostran av ungdom. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1969:246) omdomstolar i fastighetsmål' skall ha nedan angivna lydelse. Vid omröstning skall först ordföranden säga sin mening, därefter den andre lagfarne ledamoten, så den tekniske ledamoten och sist nämndemännen. Yppas vid överläggning skiljaktiga meningar, tUlämpasrättegångsbalkens regler om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter.Vid omröstning skall först ordföranden säga sin mening, därefter den andre lagfarneledamoten, så den tekniske ledamoten och sist nämndemännen. Denna lag träder i kraft , Lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189) Härigenom föreskrivs att i 17 § bötesverkställighetslagen(1979:189)' ordet "nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1974:1064. Lydelse enligt prop. 1982/83:93. Prop.1982/83:126 14 Lagom ändring i vattenlagen (1983:000) Härigenomföreskrivs att 13 kap. 10 § vattenlagen (1983:000) skall ha nedan angivnalydelse. Omdet vid överläggningar i vat- Vid omröstning skall först ordfö- tendomstolen förekommer skiljakti- randen säga sin mening, därefter de ga meningar, gäUer rättegångsbal- tekniska ledamöterna och sist kens bestämmelser om omröstning nämndemännen. / domstol med endast lagfarna ledamöter. Vid omröstningen skallförst ordföranden säga sin mening, därefter de tekniska ledamöterna och sistnämndemännen. 1982/83:126 15