prop · G6033 · 1982-12-31 00:00:00 — Förbundet anser nämligen alt i stället för lilläggsregeln börprövas om inle pensionerna kan göras lika för alla oberoende av civilstånd,eventuellt med undantag av bostadstillägg. Flera andra remissinstanser anslutersig uttryckUgen till en åtminstone pä sikt ökad individualisering av bidragen,t. ex. , försäkringsrätten för , /SR,samt de politiska kvinnoförbunden. Utredningens förslag vad gällerbarns familjetiUhörighel har inte kommenterats i samma utsträckning som vuxnasfamiljetUlhörighet, dvs. Synpunkterna varierar särskill vadgäller den bidragsmässiga samhörigheten; dvs. bestämmelser om i förhållandefill vilka föräldrar som rätten fill bidrag skall prövas. En majoritet blandremissinstanserna ansluter sig dock lill utredningens förslag. tillstyrker uttryckligen förslaget vad gällersamhörighetsreglerna. finner det särskilt angelägel alt manjämställer barn som tagits emot i adoptionssyfle med adopUvbarn.Socialstyrelsens nämnd för internationella adoptionsfrågor, statens invandrarverkoch tillstyrker också med eftertryck sistnämnda förslag.Adopfionscenlrum tiUägger atl man vid utformningen av förfatl- 9 1982/83. Prop.1982/83:3 130 ningstexien bör ägna uppmärksamhet både ål alt definierafidpunklen då barnel anländer fill familjen och begreppet adopfionssyfte. anser alt ävenstyvbarn bör få fäll till kompletterande barnbidrag efter sina styvföräldrar. Utredningen om barnens rätt ärav.samma uppfattning och diskuterar vidare möjligheten av att fosterbarn som har vislats i fosterhem och som belraktar delta som sill verkliga hem skulle kunna få räll till kompletterande barnbidrag. Utredningen säger sig dock vara medveten om atl frägan om fosterbarns rätt lill kompletterande barnbidrag är komplicerad och- är därför inle beredd alt ta definitiv ställning. påpe)iiar all samordningsulredningensförslag innebär en utvidgning i förhällande till gällande regler och menardärför atl de ekonomiska konsekvenserna av förslagen bör belysas innanbeslutkan fallas. ser i och för sig inte några skäl attförvägra det ringa antal barn som det här kan bli fråga om samma grundtrygghetsom andra barn men gör vissa påpekanden som i första hand avser den del av detkompletterande barnbidraget som motsvarar nuvarande bidragsföi-skott. Kommitténpåpekar atl om man väljer den föreslagna rättsliga regleringen ; måste manfillskapa en rättshandling i fiden före adoplionsbeslutet som uttryckligenfastslår del ansvar för barnel som föräldrarna pålar sig. Det förekommernämligen enligl kommittén fall dä bam kommil lill i adoptionssyfle därefter visat sig att ingen av de två föräldrarna velat ta hand om det.Vidare efterlyser kommittén en diskussion av de fall dä det föreligger enkonkurrens med inom landet boende biologiska underhällsskyldiga föräldrar. Bidragsrätt för barnet eller föräldrarna , juridiskafakullelsnämnden vid . , /SR,och elt par försäkringskassor ansluter siguttryckligen till utredningens förslag atl bidragsrälten skall tillkommabarnel. däremotpåpekar alt den rättsliga vårdnadshavaren i regel är den som företräder barnet..Förslaget att den formella bidragsrätten skall tillkomma barnet kommer därför knappast all lösa några problem. I stället kan förslaget i vissa hänseenden öka de handläggningsproblem - frågor om vem som skall göra ansökan, kommunicering, besvärsräll m. m. - som kan uppstå genom att den rättsliga och fakliska vårdnadshavaren är olika personer. Mot den bakgrunden anser verket atl frågan bör utredas närmare. anser all rätlen lill slöd bör fillkomma den som stadigvarande har den fakfiska vårdnaden om barnet, eftersom utredningens förslag, såvitt verket kunnat finna inte medför några fördelar i förhållandetill nuvarande ordning. 1982/83:3 131 Utbetalning av barnstöd m. in. Utredningens förslag att barnstödoch andra stöd som avser bam skall utbetalas lill den som har den faktiskavården av barnet har möttagits positivt av flera remissinslanser, t. ex.socialstyrelsen, , , /SR,Föreningen . och ett parförsäkringskassor. Pensioriskqmmittén anser däremot att det inte är givet skall bygga på den faktiska omvårdnaden, eflersorn detta kan vållabetydande svårigheter vid den praktiska tillämpningen av reglerna. 3.4 Inkomstbegreppet ' . Ett stort antal remissinslanser,bl. a. flertalet försäkringskassor, har yttrat sig över utredningens förslagtill ett enhetUgare inkomstbegrepp. Flertalet av dessa är i princip positivatill förslaget. Det gäller t. ex. , riksskatteverket.Försäkringskasseförbundet, LO och kommun (sociala centralnämnden).Behovet av ett enhetUgare inkomstbegrepp understryks starkt av bl. a.försäkringsöverdomstolen, kammarrätten i , juridiska fakultetsnämndenvid , kommunförbundet, , och åtskilliga försäkringskassor. Datainspektionen tror i likhet medutredningen att ett i huvudsak gemensamt inkomstbegrepp för inkomslrelateradeersättningar och inkomstprövade bidrag bör minska frestelsen alt lämna oriktigauppgifter i syfte atl få för höga bidrag. Liknande synpunker framförs avsocialstyrelsen, SAF och TCO. instämmer iutredningens principiella ställningstagande att utgångspunkt vid beräkning aversätlning bör vara ell enhetligt och i förväg registrerat inkomstunderlag. Ettgemensamt inkomstbegrepp får emellertid inle enligt kommittén bli eltsjälvändamål. I de fall en i förväg bestämd inkomst är för osäker som mätaremäste denna kompletteras genom någon särlösning. Det kan t. ex. vara fråga omalt använda en merindividuell periodisering än kalenderår eller att höja kravetpå utredning i samband med ersättningens utgivande. Kommittén omtalar vidareatl dess överväganden rörande SGI-begreppet ännu inte är avslutade och att detdärför inle är möjligl all säga i vad mån del förslag som kommittén slutligtkommer att stanna för blir i överensstämmelse med utredningens förslag tiU renodUng. Statskontoret påpekar atl del viden diskussion om alternafiva inkomstbegrepp är nödvändigt att även se lillförslagens ekonomiska konsekvenser. säger sigi princip vara för elt samlat inkomstbegrepp för samtliga inkomstprövadebidrag, om detta går atl förena 1982/83:3 132 med bostadsbidragels bostads- och fördelningspolitiskaintentioner. De resultat som kommittén om översyn av bostadsbidragen kommerfram tiU bör dock avvaktas innan slutlig ställning tas. SamhällsvetenskapUgafakultetshämnden vid ifrågasätter starkt utredningensförslag alt utvidga användningen av det inkomstbegrepp som används försjukpenningen. Den vid taxering fastställda inkomsten bör kunna användas vidflertalet inkomstbestämnirigar, förslagsvis med undanlag endast försjukjDenning, arbetsmarknadspenning och värnpUktspenning. Naiionalekonomiskainstilutioneh vid framför liknande synpunkter. 3.4.2 Synpunkter på vad som skall ingå i inkomstunderlaget De flesta remissinstanser har ingenerinran mot att huvudstommen i elt enhetligt inkomstunderlag bör utgöras av denberäknade bruttoinkomsten. Inga erinringar framförs mot alt man måste räkna medtvå huvudformer av inkomstunderlag, nämligen en för inkomslrelateradeersättningar och en för inkomstprövade bidrag. Som har nämntsframhåller dock flera remissinstanser viklen av att huvuddelen avinkomstunderlaget, nämligen förvärvsinkomsten, är gemensam för de bådahuvudformerna. Vissa remissinstanser betonar de svårigheter som finns när detgäller alt bestämma inkomstunderlag för egenföretagare och personer medoregelbundna inkomster. Viss kritik riktas också mot förslaget vad gäller dendel av underlaget för inkomstprövade bidrag som tillkommer vid sidan avförvärvsinkomsten. Dessa två frågor behandlas därför särskill nedan. Inkomslunderlaget för egenföretagare och personer medoregelbundna inkomster LRF anser del vara av största viklatl del faststäUs vilken inkomst som skaU vara sjukpenninggmndande för enegenföretagare. Trots en stor arbetsinsats och en hög nettoinläkl medpåföljande hög avgift blir inte alltid den sjukpenninggrundande inkomsten rättberäknad. Som exempel nämner förbundet atl vare sig en 2 500 timmarsarbetsinsats, som på grund av avskrivningar inle syns i nettointäkten, eller enrotpostförsäljning på , som däremot syns i nettointäkten och somavgift eriäggs för, ger någon SGI all tala om, eftersom rotpostförsäljningeninte är sjukpenninggrundande och den egna arbetsinsatsen inte syns ideklarationen. LRF påtalar också att egenföretagare i vissa fall måste betalaavgift som grundas på en högre inkomst än den som sjukpenningen beräknas på.När del gäller inkomstprövade förmåner anser LRF att den taxerade inkomstenbör ligga fill grund. SHIO-familjeföretagen framför liknande synpunkter ochhänvisar till LRF:s yttrande. läns allmänna föf säkringskassa anser detnödvändigt att man Prop.1982/83:3 133 föregenföretagarna knyter avgifterna fill det.socialförsäkringsskydd som man självvill ha. Värdet av del arbete man utför bör enligt kassan kunna utgöra grundför inkomstberäkningen oavsett att den taxerade inkomsten är lägre. Dennainkomst bör sedan även kunna användas för beräkning av rätten till bostadsstöd.Malmöhus läns allmänna försäkringskassa anser att för personer med oregelbundnainkomster bör en jämförelse göras med den pensionsgrundande inkomsten, vilketger ett bättre underlag än en jämförelse med tidigare taxerad inkomst somutredningen har föreslagit. läns allmänna försäkringskassa framförliknande, synpunkter. a. , och länsallmänna försäkringskassor pekar på svårigheten att bestämma inkomslunderlagför framför allt egenföretagare. Synpunkterpå inkomsturiderlagel för inkömslpfövade bidrag hör till de fä, remissinstansersom inte anser alt bruttoinkomsten med vissa tillägg skall utgöra underlag förinkomstprövade bidrag. Verket anser atl en bidragsprövning pä n e 11 o i n k om s t e n bättre skulle stämma överens med statsmakternas uttalade intentionermed de inkomstprövade bidragen. Dessutom skulle enligt verket sannolikt ennettoinkomslprövning leda till en effekfivisering.av bidragssystemet som ett.förddningsinslrument. Dessa effekter skulle i sin tur medföra kostnadsbesparingarför samhället. Verket anser emellerfid alt det inkomstunderlag som utredningenföreslagit har flera fördelar jämfört med nuvarande underlag. Hit hör främstatt kompletterande barnbidrag och underhållsbidrag föreslås ingå i underlagetsamt att underlaget skall baseras på en framtida inkomst. anser att inkomst av tillfälligförvärvsverksamhet bör ingå i inkomstunderlaget endast när det är fråga omvissa intäkter till företagsledare och närstående från fåmansföretag. har också synpunkter på hurförmögenheten, skall beaktas. Verkel anser alt den förmögenhet som skallbeaktas i inkomstunderlaget bör vara lika med den som utgör underlag förbeskattning av förmögenhet. Vidare anser verket att förmögenhetsgränsen börvara densamma för makar som för ensamstående, eftersom det är fråga om hushålletsoch inte den enskildes behov av inkomstprövat bidrag. a. ochVästernorrlands läns allmänna försäkringskassor anser att del bör finnas enfast gräns, över vilken viss del av förmögenheten skall läggas fill inkomsten.En anknytning till basbeloppet avstyrks, eftersom delta skulle leda fill ökadeadministrations kostnader genom att basbeloppet ändras så ofta. Vidare anserFörsäkrings-, kasseförbundet och bl. a. nämnda två försäkringskassor alt enschablonregel vad gäller avkastning av förmögenhet bör användas även i fall dåden verkliga avkastningen är känd. Bestämmelser av del slag som utredningenföreslår. 10 1982/83. 1 sami Nr 3 Prop.1982/83:3 134 fanns fidigare vid inkomstberäkningen för hustrutilläggoch kommunall bostadsfillägg, vilket medförde omräkningar vid varjeränteändring. Nuvarande regler på detta område - fast ränla - har medförtbetydande adminislrativa lättnader. 3.4.3 Synpunkter på hur och när inkomstunderlaget skallfastställas Utredningens förslag att ettframtida enhetligt inkomstunderlag skall registreras i förväg på ungefär sammasätt som nuvarande SGI tillstyrks uttryckligen av bl. a. ,försäkringsrätten för , , ,allmänna försäkringskassa och läns allmänna försäkringskassa.Försäkringskasseförbundet och vissa försäkringskassor uttrycker däremot visstveksamhet lill att etl enhetligt inkomstbegrepp skall bygga på en framtidaberäknad inkomst som registreras i förväg. Som skäl härför anges de problem somfinns när det gäller atl fastställa läll inkomslunderlag för vissa kategorier. , ochJämtlands läns allmänna försäkringskassor anser att nuvarande system medberäkning och registrering av SGI kräver så stora arbetsinsatser Och ledertillsa stora felaktigheter atl man bör övergå till alt fastställa SGI efterutredning i anslutning till sjukanmälan. Värmlandskassan tillägger atl man hargoda erfarenheter av ett sådant syslem från de kontor som gränsar fill Norge.Även /SR förordar direkt atl inkomsten fastställs när den försäkrade göranspråk pä ersätlning. Nägra remissinstanser är särskilttveksamma eller negafiva fill att inkomstunderlaget skall faststäUas i förvägnär det gäller inkomstprövade bidrag. Datainspektionen anser att' nackdelarnamed en sädan registrering väger tungt. Inkomstunderlaget kommer ofta alt varainaktuellt när det skall användas vilket kan leda till felaktiga beslut.Metoden att samla in uppgifter i förväg leder också till ett ökatuppgiftslämnande för personer som mycket sällan ansöker om ersätlning: Alt haunderlag på ADB-medium för en bidragsprövning som kanske inle kommer, fillstånd är betänkligt från inlegriletssynpunkt. Datainspekfionen anser emellertidatl del för vissa ersättningsformer finns ett uttalat behov av alt någon formav registrering i förväg sker. Det torde därför vara svårt att med nuvarandeersättningsregler och nuvarande ärendemängd helt lita lill ett system därinkomstunderlaget fastställs först när del blir aktuellt med ersättning. anser altprincipen all registrera inkomst av kapital m.m. skilt från ansökan om förmänär diskutabel. Bortsett frän att aUmänhelen skulle kunna reagera negafivt molen sädan åtgärd skapas en omfattande administrativ procedur som inte säkertuppvägs av den förenklade administrafionen-dä förmånen skall beviljas. Härtillkommer enligl att eventuella förslag från sjukpenningkommitténkan förändra förutsättningarna för behovet att registrera SGI. Om ett förslagom arbelsgivarinlrädeblir förverkligat kan behovet att registrera SGI Prop.1982/83:3 135 i förväg komma atl ifrågasättas. Statskontoret framhåller alt frågan om en eventuellregistrering i förväg av ett enhetligt inkomstbegrepp har alt göra med graden av servicenivå gentemot allmänheten. Möjlighet för de försäkrade atl välja periodicitet och: sätt för utbetalning bör kunna ifrågasättas. Huruvida det är lämpUgast alt fastställa inkomstunderlag för varje individ en gång per. år eller först i samband med att en bidragssituation uppstår måste därför enligt statskon torets mening bedömas på andra grunder än krav på snabb ärendehandlägg ning. Frågan måste också göras beroende av ett eventuellt införande av allmänt arbelsgivarinträde. 3.4.4 Uppgiftslämnande, kontroll och integritet Datainspektionen understrykerviklen av alt den som lämnaruppgif- l e r får kännedom om vad dessa skall användas lill. Det mäste klart framgå av den blankett som sökanden fyller i för vilka bidrag som de lämnade uppgifterna skall användas samt i vad mån kontroll kommer atl ske mot andra register. allmänna försäkringskassaanser att uppgifter lill en registrering av de försäkrades framtida inkomsterbör kunna lämnas isamband med atl självdeklarafionerna lämnas. framhåller alt bl.a. kommunernas behov av inkomst-uppgifter måste fillgodoses på ett enkeU sättdä enhetliga inkomstbegrepp införs. Möjlighet måste finnas att kunna kopplasamman det planerade dataregistret för inkomstuppgifier med kommunernasADB-syslem för avgiftsberäkning. Kommunernas behov av inkomstuppgifier ochannan information från försäkringskassornas ADB-syslem är nämligen stort.Information från försäkringskassorna behövs vid beräkning av avgift förhemhjälp till pensionärer, vid beräkning av ålderdomshemsavgifterna, inombarnomsorgen, vid beräkning av socialhjälpsbehov,; vid beräkning avunderhållsbidrag och inte minst i samband med administrafionen avbostadsbidragen. anser all det bör övervägas om-inkomsternaenligt det enhetliga inkomstbegrepp som utredningen föreslår kan lagras i SPAR. Försäkringsrätten för NorraSverige, kommunförbundet och allmänna försäkringskassa anseralt även inkomstuppgifter som överstiger 7,5 basbelopp bör registreras. påpekar alt ominkomstprövningen görs på underlag som utgörs av en framlida inkomst måstekontroll- och uppföljningsfrågan ägnas slor uppmärksamhet. I anslutning lillutbetalningarna bör elt automatiserat avstämningssystem prövas. Härigenom kaneventuell under-' eller överkompensation under bidragsärel korrigeras.Riksskatteverket påpekar att det dataregister med bl. a. inkomstuppgifter somutredningen föreslår skulle kunna vara av betydelse också förskattemyndigheterna. Prop.1982/83:3 136 Registretskulle vara till hjälp vid s. k. kontantberäkningar. Del ger ensamlad bild av de sociala förmåner som betalats ul till den skallskyldige.Enligt verkets uppfattning bör därför skattemyndigheterna ha tillgäng tilluppgifterna i registret. Datainspektionen erinrar om all den av inte gr ilelsskäl har uttryckt tveksamhet inför den koncentrafion avADB-tillämpningar och register som skett tiU . Skälen filltveksamheten har varit bl. a. de risker av olika slag som följer medkomplexiteten hos ett sä stort syslem: men också ansamlingen och djupet av deninformafion som efter hand kommit alt registreras i systemet. Kammarrätten i ansluler sig lillutredningens uppfattning all integriletshänsyn inle bör utgöra hinder för attanvända försäkringskassornas databank även för annat ändamål än bestämmandet aversättningar enligt AFL. och allmänna försäkringskassorframför liknande synpunkter. aUmänna försäkringskassa anslulersig allmänt lUl utredningens synpunkter rörande integriteten och betonar viklenav all behörighelskorl används för atl minska riskerna för obehöriga alt lafram uppgifter om enskilda personer. Utredningens diskussion angående-avlrappningsreglerna har föranlett mycket få kommentarer i remissvaren.SACO/SR anser dock att del varit önskvärt om utredningen sett över ochanalyserat avtrappningsregler och skatteeffekter inom olika bidragsformer.Riksrevisionsverket ansluter sig fill utredningens uttalande att det bör blipraxis för kommittéer inom socialförsäkringsområdet och skatteområdet attgenom räkneexempel klart redovisa förslagens marginaleffekter. Några remissinstanser har ullalat sig,beträffandeutredningens förslag vad gäller skatteplikt för olika bidrag. Ett mycket stortanlal remissinslanser har understrukit behovet av en samlad analys beträffandebidrags- och skattesystemet. Dessa två frågor behandlas nedan var för sig. Försäkringsrätten för anslutersiguttryckligen till förslaget alt barnstödel skall vara skattefritt.Riksskatteverket påpekar att förslaget i jämförelse med nuläget får fill följdatt det bidrag som motsvarar nuvarande barnpension och det som motsvarar dendel av nuvarande vårdbidrag som skall täcka merkostnaderna på grund avhandikappet blir skattefria. Verket har pä de skäl utredningen anfört-inget attinvända mot detta. påpekar att principen all stöd somutgör kostnadsersättning skall vara skattefri är rikfig. Pensionskommitténpekar pä att det finns skäl mot den lösning som 1982/83:3 137 Man kan enligt kommittén t. ex. peka pä alt man därigenombryter mot den eljest rådande principen att pension utgör skatleplikfiginkomst. Om barnpensionerna skulle komma att förstärkas inle bara påfolkpensionssidan ulan också vad gäller ATP kan man måhända få situationer därdet framstår som mindre motiverat att undanta barnpension från skattskyldighet.Socialstyrelsen anser att man borde ha närmare analyserat vinsten med alt slåihop barnbidrag och bostadsbidrag till ett gemensamt barnstöd och göra dettabeskattat. Liknande synpunkter framförs av samhällsvetenskapliga instilufionenvid och . Sociologiska instilufionenvid anser alt all ersätlning från den allmännasocialförsäkringen bör vara skattepliktig inkomst. anseralt man bör göra en grundlig analys och då överväga beskattning av samfiigabidragsformer. 3.5.2Analysbehov beträffande bidrags- och skattesystemen anser att det finns ettomfattande behov av atl analysera skalle-, avgifts- och bidragssystemenssamlade effekter. Verket menar dock alt det primärt är en uppgift för berördamyndigheter att ta fram underlag för en analys. Däremot ryms en sådan uppgiftf. n. inte inom verkets ordinarie äUgganden. Verket påpekar dock attförvallningsulred-ningen i sitt betänkande Förnyelse genom omprövning (SOU1979:61) föreslagit alt verket skall kunna medverka i omprövningsarbete genomsärskilda regeringsuppdrag utanför revisionens ram. I sitt remissyttrande överbelänkandet har verket ställt sig positivt fill detta förslag. Om den nuaktuella analysverksamheten kan ses i etl sådant perspektiv bör en medverkanfrån verkets sida få karaktären av. ett särskill uppdrag från regeringen på devillkor som allmänt kan komma att gälla en sådan uppdragsverksamhet, t. ex.beträffande direktiv och finansiering. framhåller vidare alt sedan ettunderlag som beskriver resultatet av nuvarande fördelningspolitik och demarginaleffekter som omfördelningen medför har tagits fram blir ett andra stegi analysen alt pröva alternativa konstrukfioner beträffande skatteregler,avtrappningsregler, inkomstunderlag etc. RRV anser atl det närmare bör övervägas om dennadel av analysen skall genomföras på samma sätt som den första delen avanalysen. EnUgt RRV:s mening kan detta ske om statsmakterna genom direktiv kanprecisera i första hand vilken fördelningsprofil som bör eftersträvas samtvilken kostnadsram som bör gälla för förslagen. Kan sädana preciseringar inleske anser RRV alt analysen bör utföras inom t. ex. det offentliga utredningsväsendet. vid Göteborgsuniversitet är ocksä positiv till att den typ av empirisk analys av bidrags-och skattesystemet som utredningen föreslår kommer fill stånd. Prop.1982/83:3 138 Vårt intryck är att fill skillnad från förändringarinom den personUga beskattningen, har förändringar i bidragssystemet sällanföregåtts av en kvalificerad ekonomisk analys. Vår uppfattning är alt detinternationella intresset för socialförsäkringsfrägor, mätt med antaletuppsatser i vetenskapliga tidskrifter och läroböcker, har ökat de senasteåren. Vi tror därför att kvalificerad ekonomisk analys med fördel ifortsättningen kan förekomma i slörre utsträckning i del fortsattautredningsarbetet. välkomnar den fördjupadeanalys äv marginaleffekter som samordningsulredningen föreslär samt tillägger: I sitt kommande betänkande redovisarsludiestödsutredningen beräkningar av marginaleffekter som fyller en del av dekrav som samordningsulredningen uppsläUer. Dessa beräkningar ger vid handenalt marginaleffekterna till följd av dagens system är orimligt höga också imyckel vanliga inkomstlägen. Utredningen har t. ex. visat alt enbartkombinationen skatt och bostadsbidrag i vissa fall kan ge marginaleffekter somöverstiger . har därför som nämnts i det föregåendeavstått från alt konstruera någol inkomstprövat studiestöd. Behovel av en samlad analys av bidrags- och skattesystemenseffekter underströks vidare av bl. a. försäkringsrätten för ,kammarrätten i , juridiska fakulteten, vid , , , , , , Moderata och Socialdemokratiskakvinnoförbunden samt etl flertal försäkringskassor. 3.6Provisoriska beslut och förskott 3,6.1Provisoriska beslut ser förslaget att vidgamöjligheterna till alt meddela provisoriska beslut som mycket positivt. Dét ärenligt också nödvändigt alt den person som söker dén aktuellaförrhånen är informerad om det provisoriska beslutels innebörd, dvs. all detslutliga beslulel även kan bli elt avslagsbeslut. Utredningensförslag tillstyrks vidare av bl. a. försäkringsrätten för ,kammarrätten i , statskontoret, , kommunförbundet, LO, /SR, Föreningen , kommun (sociala centralnämnden) samt , Moderata ochSocialdemokratiska kvinnoförbunden.