prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Om hänsyn tastill hushåUens beräknade kostnader för gmndläggande konsumtion kan konstaterasatt oförändrade regler för bostadsbidrag, barabidrag och flerbamstillägg medföratt ensamstående med barn, barnfamiljer med ensamförsörjare och flerbamshushållfår märkbara minskningar i det relativt sett begränsade utrymme som dessahushåll har utöver den gmndläggande konsumfionen. Även om både bostadsbidragoch barnbidrag skulle anpassas till pris-och löneutvecklingen skulle dessabamfamiljer emellertid få smärre reala minskningar av den disponibla inkomsten.Detta beror främst på att marginalskattereformen inte innebär någon eller enmycket begränsad skattesänkning för deltidsarbetande och heUidsarbetande medlägre inkomst. Den realinkomstminskning i inledningen av perioden, som ingårsom en generell fömtsättning för långtidsbudgetberäkningarna, slår därförigenom på den disponibla inkomsten för dessa grupper. Vidare har förvärvsavdragoch s. k. hemmamakereduktion beräknats vara nominellt oförändrade underperioden och får därför ett minskat värde över perioden. Den redovisadeutvecklingen av disponibel inkomst för oUka hushåll utgår från att den relativanominella löneökningen kommer att vara lika stor för samtliga inkomsttagareunder perioden. Antagandet ingår som en generell fömtsättning förlängtidsbudgetberäkningama. Det bör understrykas att om löneantagandetdifferentieras i enlighet med uttalande i samband med beslutet ominkomstskattereformen påverkas resultatet märkbart även av förhållandevis småjusteringar. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 95 realaökningar minskar eller uteblir, medan industriarbetare erhåller reala ökningarsamtidigt som utfallet för lägre inkomsttagare förbättras. Det bör avslutningsvisbetonas att den bild som framträder rörande utvecklingen för olika hushåll intebör tas som en fömtsägelse om hur den faktiska utvecklingen kommer att bli. Deantaganden som används i långtidsbudgeten är också mycket schemafiska. Dengjorda redovisningen belyser dock den vikt som politiska beslut spelar när detgäller fördelningen av nationalinkomsten. Resultaten visar också utifrånlångtidsbudgetens teknik förhållandet mellan automatikstyrda transfereringaroch de som är föremål för separata beslut. Vidare framgår vikten av att såvälbudgetens inkomstsida som dess utgiftssida beaktas samlat vid oIi|cabudgetpolitiska överväganden som kan fä fördelningsmässiga konsekvenser. 1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget I Internationellt utvecklingssamarbete och övrig internationell samverkan Ändamålsgruppenomfattar internationellt utvecklingssamarbete (bistånd och u-landsverksamhet)samt övrig internationell samverkan såsom utrikesförvaltningen och Sverigesdeltagande i intemationella organisationer. 1986/87 1987/88 Tabell 1.Internationellt utvecklingssamarbete och övrig internationell samverkan kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genom- 1983/84 Förändring till procen- 1984/85 1985/86 tuell förändring 1977/78-1981/82 1983/84- tuell för-1984/85 ändring 1983/84-1987/88 Totala utgifter -0,9 8137 -1-59 -1-90 -t-106 -t-101 -1-0,7 -H,l därav Internationellt utvecklings samarbete -0,3 6592 -1-96 -1-97 -1-115 -1-117 -t-1,5 -1-1,5 och övrig inter nationell sam verkan -1,7 1545 -37 -7 - 9 - 16 -2,4 -1,1 Ramenför internationellt utvecklingssamarbete för /84 har beräknatssom I % av den beräknade bmttonationalinkomsten (BNI) för kalenderåret 1983.Beräkningama i långtidsbudgeten utgår ifrån att biståndsramen skall motsvaraovanstående andel av BNI . Den faktiska belastningen på anslagenför internationellt utvecklingssamarbete uppgår totalt till 6,4 miljarder kr.för /84. Utgiftemaför deltagande i intemationella organisationer styrs genom särskildabeslut. Utgiftema för utrikesförvaltningen är fill stora delar direkt ellerindirekt utlandsberoende och påverkas starkt av t. ex. valutakursutvecklingen. Påsamma sätt som tidigare budgetår ingår i biståndsramen utgifter för bistånds-och u-landsverksamhet, som i statsbudgeten belastar andra huvudtitlar ochanslag. För /84 har föreslagits att totalt 145 milj. kr. försådana ändamål avräknas mot biståndsramen. I beräkningarna för långtidsbudgetenhar detta belopp fömtsatts vara realt oförändrat för vart och ett av åren underlångtidsbudgetperioden. 1982/83:150 BUaga1.3 Långtidsbudget 97 Enförändring av BNI:s tillväxt med en procentenhet medför att anslagen förinternationellt utvecklingssamarbete med eftersläpning förändras medca 65 milj. kr. Återflödeti biståndet, dvs. upphandling av varor och tjänster i fill följd avbiståndet, uppgår till betydande belopp. Totalt används avbiståndsmedlen för upphandling i . Beräknat på biståndsanslagen /84 innebär detta ca . Återflödet måste därförsägas vara industripolitiskt betydelsefullt utan att det direkt kan betecknassom näringslivsstöd. Medan den totalabiständsvolymen ökade i löpande priser från . budgetåret1975/76 till . /80, en ökning med , säökade svensk export till huvudmottagarna av svenskt bistånd under samma periodfrån . till , dvs. Återflödetkan indelas i tre kategorier: direkt känt äterflöde, indirekt, delvis okäntåterflöde (bl. a. upphandling av varor från svenska företags dotterbolag iutlandet) samt indirekt återflöde i form av good-will. Detbilaterala direkta återflödet uppgår till av anslaget. Återflö-detsstorlek varierar frän land till land. Den sektor som genererar minst återflödeär landsbygdsutveckling. Återflödetpä det multilaterala biståndet uppgår totalt fill . totalaupphandlingsvolym är ca . fick som medlem i Världsbankenupphandlingsförmedling för ca 550 milj. kr. De medel som går ut tillVärldsbanken och de regionala bankerna ger därmed ett återflöde ibytesbalanstermer som överstiger anslagna medel. del av utfästelserna pä det multilaterala anslagets livsmedelsdel görs iform av inhemska jordbmksprodukter. I SIDA:s regi upphandlas t. ex. svenskbrödsäd. Återflödet pä denna del uppgår till . Återflödetfrän krediter till utvecklingsländer, u-krediter, där medel anslås helt föruppköp i , är procentuellt störst. Beredningen för internationellttekniskt samarbete beräknar att u-krediterna genererar upphandling i Sverigetill ett värde av ca 3,5 gånger det bistånd som ges. Detta innebär, om anslagnamedel för /84 (500 milj. utnyttjades fullt ut, attupphandling om ca . 7 1982/83. Prop.1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget Il Totalförsvar I ändamålsgruppen totalförsvar ingår det militäraförsvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret och övrigt totalförsvar. kr., oförändrad pris- och lönenivå) -1-10,1 -H20,0 -15,3 ' Ändrade pris- och löneprognoser gör att det beräknadeutfallet för militärt försvar och civilförsvar är lägre än vad som bedömts i1983 ärs budgetproposition. Anm. 1 sammanställningen har vissa medel förtotalförsvarsändamäl inte tagils upp, beroende på att de utgör delposter underanslag som huvudsakligen är avsedda för andra ändamål. har tagit ställning till inriktningenav totalförsvaret för perioden /83-1986/87 (försvarsbeslut).Längtidsbudgetberäkningarna utgår i huvudsak frän dessa ställningstaganden.För /88 har i huvudsak förutsatts en prolongering av 1982 årsförsvarsbeslut. Försvarsbeslutet innebär sammantaget en sänkning avutgifterna för totalförsvaret. De förstärkningar som beslutats för de civilatotalförsvarsgrenarna möjliggörs genom omprioriteringar. Besparingar skallinom det militära försvaret uppnås genom rationaliseringar och en minskning avfredsorganisationen. Utvecklingen av totalförsvarets andel av statsutgifternaframgår av tabell 3. Totalförsvarets andel av statsutgifterna 8,0' 9,7' ' i'rogno.s 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 99 Utgiftsramarnaför det militära försvaret och civilförsvaret, utom skyddsmm, styrs mellanförsvarsbesluten av förändringen i försvarsprisindex (FPI). I samband med defemäriga försvarsbesluten prövas ambitionsnivån i de totala utgiftsramarna ochhänsyn tas då bl. a. till omfattningen av antalet värnpliktiga under perioden.FPI är en sammanvägning av tvä indexserier ett löneindex för de avutgiftsramarna som beräknas bestå av lönekostnader och nettoprisindex förresterande . Civilförsvarets anslag för skyddsmm priskompenseras mednettoprisindex (NPI). Åretsbudgetförslag innebär bl. a. att myndigheterna inte fullt ut kompenseras fördevalveringen. I budgetpropositionen föreslås mot denna bakgrund att denekonomiska ramen för det militära försvaret minskas med 200 milj. kr.Utgifterna för militärt försvar under /84 föreslås uppgå till ca20,, varav . utgör beräknad priskompensation. Storabesparingar är planerade inom fredsorganisationen. För perioden /83-1991/92är planeringsförutsättningen att . (prisläge )skall sparas och antalet anställda minskas med ca 6000 (13,). Detta innebäratt minskningstakten bibehålls även under 1980-talet.Möjlighetema fill ytterligare besparingar utreds.Minskningarna görs för att skaffa tillräckligt utrymme för utbildning och utrustningför krigsorganisationens behov. Iregeringsförklaringen anfördes att en omedelbar analys skullegöras av ekonomi. Regeringen har redovisat resultatet av dennaanalys i en särskild proposition till . På grundval avanalysen samt av vad som anfördes i den socialdemokratiska motionen tilltotalförsvarspropositionen förordar regeringen att planeringen avJAS-projektet fram till är 2000 inriktas mot en ram om högst . (prisläge ). Det innebär att den av den tidigare regeringenangivna JAS-ramen om . minskas med 800 milj. kr. är betalningsmedel om ca . (prisläge februari1982) inplanerade . För attbelysa utvecklingen av de militära försvarsutgifterna med hänsyn tillpriskompensationen i form av FPI har i diagram 1 beräkningar gjorts i löpandepriser. Beräkningarna grundas pä samma pris- och löneantaganden som tillämpasvid övriga beräkningar i långtidsbudgeten. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Militära försvaret (utgifter i löpande priser, miljarder kr.) -17 981 milj. 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Förcivilförsvaret innebär försvarsbeslut ökade insatser i fråga om bl. a.utbildning och övningsverksamhet samt befolkningsskydd. Med början budgetåret1984/85 skall ansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamheten i krig pälokal nivå föras över till kommunerna. Iårets budgetproposition föresläs utgifterna /84 för civilförsvar,utom skyddsmm, uppgå till 433 milj. kr., varav 53 milj. kr. för beräknadpriskompensafion enligt FPI. För skyddsrum föresläs utgifter om 421 milj. kr.,varav 57 milj. kr. för beräknad priskompensation enligt NPI. Detekonomiska försvaret skall trygga försörjningen med varor och tjänster i kriseroch krig. Olika alternativ till den alltmer kostnadskrävande lagringen prövas.I detta senare syfte pågår bl. a. en utredning om beredskaps- ochfredskrislagring i näringslivets regi. Styrandeför utgiftema inom det ekonomiska försvaret är investeringar ioljelagringsprogrammet, storleken på den s. k. särskilda medelsramen samt dedriftkostnader dessa investeringar föranleder. Driftkostnaderna utgörs tillstörsta delen av kapitalkostnader. Genom den statliga redovisningensuppbyggnad medför dessa kapitalkostnader motsvarande inkomster pästatsbudgetens inkomstsida. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget F.n. pågår en översyn av oljelagringsprogrammet, bl. a. i syfte att pröva om densjunkande oljekonsumtionen i samhället motiverar en neddragning av helalagringsprogrammet. Översynen skall vara slutförd före utgången av är 1983.Långtidsbudgetberäkningarna är emellertid baserade på det gällande programmet. /84 har föreslagits utgifter om sammanlagt ca 2,5 miljarder kr.för det ekonomiska försvaret. Av detta utgör 210 milj. kr. den särskildamedelsramen som beräknas vara oförändrad hela långtidsbudgetperioden - ochca 1 250 milj. kr. investeringar inom oljelagringsprogrammet. Medövrigt totalförsvar avses bl. a. psykologiskt försvar samt vissa delar avhälso- och sjukvärden och poHsväsendet. I princip omfattar övrigt totalförsvarall samhällelig verksamhet som skall fortgå i krig. I budgetsammanhang är dockavgränsningen mycket snäv och avser endast anslag eller delar av anslag somfinansierar verksamhet som är direkt inriktad mot beredskapsuppgifter. Förde anslag som hänförs till övrigt totalförsvar föreslås för /84utgifter om sammanlagt ca 455 milj. kr. Utgifterna styrs i huvudsak av pris-och löneutvecklingen inom den offenfliga sektorn. III Rätts- och polisväsende Tilländamälsgmppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet ochkriminal värden. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -0,2 -0,4 -0,4 -0,7 Deolika myndigheterna inom rätts- och polisväsendet har ett nära samarbete. Ihuvudsak börjar det rättsvärdande arbetet hos polisen och går via åklagare tilldomstol och därefter till kriminalvården. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 102 Brottslighetens utveckling beror på flera olika faktoreroch är därför svår att förutsäga. Utgiftsförändringar inom ändamålsgruppensammanhänger bl. a. med statsmakternas beslut om hur mycket resurser som -medhänsyn till bl. a. brottslighetens utveckling - skall anvisas till ändamålen.Brott mot har ökat i genomsnitt med 3,5 %per år till omkring 1981. I årets budgetproposition redovisasberäkningar som pekar pä en fortsatt ökning för huvuddelen avbrottsbalksbrotten . Långtidsbudgetberäkningarna haremellertid inte baserats på dessa antaganden. Antalet nyintagningar på kriminalvårdsanstalteråren 19731981 7 000-6 000 5000-4 000-3 000' 2 000 1000 ------ 1------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1-------- 1------- 1-------- T*"Ar 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Polisväsendet har förstärkts kraftigt under 1970-talet.Organisationen har däremot inte tillförts några reala resurser . Några förstärkningar har inte heller beräknats förlångtidsbudgetperioden. Åklagarväsendet föresläs i årets budgetproposition, genomomfördelningar inom rättsväsendet, tillföras ytterligare resurser inom vissaområ- 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 103 Åklagarväsendets organisation ses f. n. över i syfteatt åstadkomma rationaliseringsvinster. I enlighet med längtidsbudgetteknikenhar inte beräknats några resurstillskott . Domstolsväsendet har i fasta priser antagits få oförändradmedelstilldelning . Förstärkningsorganisationenför avarbetning av länsrätternas målbalanser, som infördes / 79.förutsätts avvecklad . Rättshjälp m. m. Kostnaderna för rättshjälp m. m. beräknas uppgå till 224milj. under /84. Därvid har beaktats de besparingar med enhelårseffekt om ca 25 milj. kr. som beslutat om våren 1983.Rättshjälpen är inkomstprövad. Förändringar i rättshjälpskostnaderna styrs iförsta hand av antalet personer som är berättigade till och använder sig avrättshjälp. Kriminalvärdens inriktning styrs av de principbeslut omkriminalvärdens framtida utformning som fattades av 1973 ärs riksdag. I prop.1980/ 81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. anfördes att de redovisadebehoven av nya lokalanstalter för kriminalvärden borde omprövas mot bakgrund avdet rådande ekonomiska läget. Beläggningen vid kriminalvårdens anstalter harunder senare fid varit mycket hög. Åtgärder för att minska antalet intagnaföreslås i budgetpropositionen 1983. I enlighet med långtidsbudgetteknikenbedöms i långtidsbudgeten den nuvarande beläggningssituationen i huvudsak kunnarymmas inom ramen för oförändrade resurser. Som exempel kan dock nämnas att enökning av beläggningstrycket skulle kräva ca 400 anstaltsplatser,vilket motsvarar tio nya lokalanstalter till en ungefärlig investeringskostnadav 250 milj. kr. och en total driftkostnad på ca 80 milj. kr./är. IV Folkpensioner, sjukförsäkring, m.m. Ändamålsgruppen domineras av utgifter förfolkpensionering, bidrag till sjukförsäkringen samt statens bidrag tilikommunala bostadstillägg till folkpension (KBT). Därutöver redovisas i dettaavsnitt utgiftsutvecklingen för den allmänna tilläggspensioneringen (ATP).Bland övriga förmåner inom socialförsäkringssystemet som finansieras viafonder, och inte redovisas över statsbudgeten, kan nämnas delpensionsförsäkringen. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Folkpensioner, sjukförsäkring, m. m. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Genom- 1983/84 Förändring till snittlig procentuell förändring 1977/78-1981/82 Procen- Genom-tuell för- snittlig ändring procen-1983/84- tuell för-1984/85 ändring 1983/84-1987/88 -0,9 -0,6 -1-2,6 -0,7 -0,6 -4,2 Utgifterna för sjukförsäkringen omfattar sjukpenning,ersättningar för sjukvärds-, tandvårds- och läkemedelskostnader m. /84 beräknas dessa utgifter till ca . Däravberäknas kostnaderna för sjukpenningen till . Utgifterna försjukförsäkringen (inkl. föräldraförsäkringen) finansieras till avsocialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare, medan återstående 15 %täcks med statsbidrag. ersattes i genomsnitt perförsäkrad. minskade antalet dagar till 18,5 vilket är det lägsta sedanår 1967. Om genomsnittet förändras med förändras kostnaderna förförsäkringen med 800-900 milj. kr. Administrationen av socialförsäkringssystemet /84 kosta ca . Folkpensionssystemet omfattar hela befolkningen. Förfolkpensionärer som har liten eller ingen ATP-pension kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknas mot utgåendeATP-pension. Folkpensioneringen beräknas kosta ca . budgetåret1983/84. F.n. täcks av utgiftema av folkpensionsavgiften (för år av lönesumman). Utgifterna styrs av befolkningens ålderssammansättningsamt den allmänna prisutvecklingen. Det totala antalet pensionärer beräknas underlångtidsbudgetperioden ärligen öka med i genomsnitt 14200, varav 12300ålderspensionärer (se kapitlet Befolkningsutvecklingen och den offentligasektorn). Antalet folkpensionärer beräknas är 1983 uppgå till drygt 2miljoner, varav nära ca 1,4 miljoner ålderspensionärer. Drygt 875000pensionärer erhåller under samma är ålderspension från ATP. Folkpensionärer vars huvudsakliga inkomst utgörs av allmänfolkpension medges vid inkomsttaxeringen eft särskilt avdrag för nedsattskatteförmåga. Den som endast har ålderspension och pensionstillskott får ettextra avdrag som är inkomstrelaterat med så stort belopp att någon skatt intekommer att påföras. Kostnaderna för skattebortfallet för avdraget kan beräknastill inemot . för /84. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 105 Utgifterna för statsbidrag till kommunalt bostadstilläggtill folkpension (KBT) styrs av antalet personer som med hänsyn till inkomstoch bostadskostnad är bidragsberättigade samt av hyresnivån. Statsbidrag utgårmed av kommunernas statsbidragsberättigade kostnader för bostadstill-lägg.Stigande ATP-nivå förväntas begränsa statsbidraget med i genomsnitt perbudgetär. Statsbidragskostnaderna beräknas för /84 att uppgåtill 780 milj. kr. Kommunernas andel av KBT-kostna-derna beräknas till2740 milj. kr. Inkomster och utgifter för ATP redovisas helt utanförstatsbudgeten. Reglering sker via AP-fonden. Det finansiella sparandet iAP-fonden beräknas /84 uppgå till . Dettasparande beräknas sjunka markant . Som beskrivs ikapitlet Utgifter och inkomster inom den offentliga sektorn beror detta pä attutbetalningarna ökar dels på gmnd av att antalet pensionärer som uppbär ATPökar, dels pä att storleken pä utgående pensioner för de nytillkommandepensionärerna ökar i takt med att systemet varit i kraft under en längre tid.Denna utveckling väntas fortgå fram . Av tabell 6 framgår de sammantagna utgifterna(stadsbudget- och socialavgiftsfinansiering) för pensionerna. Kostnaderna förfolkpensionerna beräknas minska till följd av att utgifternaför pensionstillskotten minskar. Att utgifterna för pensionstillskottenminskar hänger samman med att allt fler nytillkommande pensionärer får ATP.Utgiftsökningen, som uppstår på gmnd av ett ökat antal pensionärer, uppvägerinte utgiftsminskningen för pensionstillskotten. De totala pensionskostnadernasom, inkl. ATP, /84 beräknas uppgå till ca ,förväntas dock öka markant . Av tabell 6 framgår utgiftsutvecklingen för olika delar avpensionssystemet. kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Grundpension + 165 + 470 -l- 315 + 165 Pensionstillskott - 475 - 490 - 510 - 535 ATP +2600 -1-2700 -1-2600 -1-2300 Summa +2290 +2680 +2405 +1930 Förvärvsarbetande har möjlighet att minska arbetsinsatsenmellan 60 och genom att övergå fill deltidsarbete i kombinationmed delpension. Delpensionen fyller då ut en viss andel av det inkomstbortfallsom följer av arbetsfidsminskningen. För dem som har beviljats delpension föreår 1981 utgör pensionen av inkomstbortfallet vid minskningen avarbetsfiden och för dem som fått delpension efter är 1981 . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 106 Kostnaderna för delpensioneringen beror på antaletdelpensionärer och hur stort inkomstbortfall som ersätts av pensionen.Pensionsförmånen är knuten till basbeloppet. Antalet delpensionärer ochkostnaderna för dessa ökade sedan pensionsformen infördes.Fr.o.m. har dock en viss minskning skett av antalet delpensionärer.Kostnaden för /84 beräknas till . Delpensionsförsäkringen finansieras genom en avgift frånarbetsgivare och egenföretagare om av lönesumman. Avgiften förs till ensärskild fond. Den från till höjda socialavgiften fr. o .m. år1980 är avsedd att ge full kostnadstäckning för de löpande pensionsutbetalningarnaoch därutöver lämna successiv täckning av de underskott som uppstått idelpensionsfonden. Underskottet, som var 774 milj. kr. ,regleras genom ett avräkningsförfarande mot statsbudgetens inkomster. Arhetsskadeförsäkringen omfattar alla förvärvsarbetandesamt personer som genomgår utbildning i den mån utbildningen medför särskildrisk för arbetsskada. Den ger i princip full ersättning för inkomstbortfalltill den som drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringen ärsamordnad med den allmänna sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringenligger utanför statsbudgeten och finansieras helt genom avgifter fränarbetsgivare och egenföretagare. Avgiften utgör fr. o. m. avlöneunderlaget. Fondens behållning uppgick vid utgången av är 1982 till drygt 1miljard kr. Utbetalningarna från försäkringen var ca 720 milj. kr. under år1978 och har stigit till ca 1 350 milj. kr. Utgifterna styrs avantalet som skadas samt av den ersättning dessa beviljas. och1983 beräknas antalet skadefall till ungefär oförändrat antal. V Stöd till barnfamiljer Utgifterna under denna ändamälsgrupp består till något merän hälften av inkomstöverföringar till hushällen i form av allmänna barnbidragoch flerbarnstillägg, föräldrapenning, bidragsförskott och bostadsbidrag förbarnfamiljer. Vidare ingår statsbidraget till barnomsorgen och den del avstatens bidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. Densnabbaste utgiftsökningen inom ändamälsgruppen utgörs av statsbidraget tillkommunernas barnomsorg. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -17,4 Utgiftsstyrandefaktorer för de allmänna barnbidragen är antalet bidragsberättigade barn ochbidragets storlek, som fastställs av statsmakterna i enskilda beslut.Barnbidraget utgår fr. o. m. med . per är och barnunder 16 är. Bidragsberättigade är f. n. ca 1 miljon familjer med 1,7 miljonerbarn. Fr. o. m. den utgår ett förhöjt flerbarnstillägg tillfamiljer med tre eller flera barn. Fr. o. m. kommer ävenstuderande i åldern 16-19 är att medräknas vid bestämmandet avflerbarnstillägg (prop. 1982/83:88). Underperioden beräknas antalet bidragsberättigade barn minska, eftersom antaletbarn som passerar 16-årsgränsen beräknas överstiga antalet födda under resp. är(se kapitlet Befolkningsutvecklingen och den offentliga sektorn). Föräldraförsäkringenomfattar havandeskapspenning, föräldrapenning i samband med barns födelse,särskild föräldrapenning samt föräldrapenning för tillfällig vård av barn. 85%av föräldraförsäkringens kostnader täcks av socialavgifter tillsjukförsäkringen, medan täcks över statsbudgeten. Underlångtidsbudgetperioden förväntas ingen större utgiftsförändring. Utvecklingenav kostnaderna för föräldraförsäkringen är beroende av flera faktorer. Den delav kostnaden som havandeskapspenningen utgör påverkas av antalet graviditeter,de berörda kvinnornas förvärvsfrekvens och arbetets karaktär.