prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Mina förslag i delföljande innebär atl anslaget prisomräknaspå det sätt som är normall för elt bidragsanslag och att de medel som frigörs genom del sista åretsverksamhelsminskning fär stanna under anslaget.Härigenom har det blivit möjligl alt vid sidan av generella bidragsuppräkningar göra vissa omprioriteringarsåsom en kraftig höjning av vissalilläggsbidrag och förbättrade bidrag till kulturverksamhet. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 559 Verksamheten medsvenskaför invandrare (SFI) har utretts av SFI-kommiltén (A1978:07) och förslaget har remissbehandlats. Ärendet bereds f.n. inomregeringskansliet med statsrådet som närmast ansvarig för samordningenmellan de berörda departementen. Bidraget fill viss central kursverksamhet har under enföljd av är urholkats och de olika bidragen som avses med anslaget är nu på enorealistiskt låg nivå, varför del föreligger svårigheter alt utnyttja dem. Jag är avkostnadsskälinle beredd att föreslå ell återställande av den ursprungligen avsedda bidragsnivån. I stället föreslårjag atl anslaget prisomräknas på sätt somallmänt gäller för denna typ av medel och all bidragen får användas pä ettfriare sätt. Härigenom bör medlen kunna komma fill effekfivare användning i överensstämmelse medorganisationernas behov. Som jag harnämnt bereds f. n. frägan om reformerad tolkutbildning varvid även kontakltolkuthildningen berörs. beslul(UbU 1981/82:28 och 38, rskr 1981/82:375) i anledning av prop.1981/82:123 om samordnad datapolifik m. m. innebar, att etl reservationsanslagom 10 milj. kr. beviljades för bred utbildning i datafrågor. Verksamheten ärav försökskaraklär och har tillkommit efter förslag från datadelegalionen, somockså beslutar om användningen av 4 milj. kr. Återstoden används förlilläggsbidrag till vissa studiecirklar som behandlar datafrågor.Datadelegalionen har fåll i uppdrag att redovisa hur denhar fördelat de medel som den beslutar om. Verksamheten medbred utbildning i datafrågor har och endast delvis kommit igång. Del finns därför f.n. inte någol underlag för alt bedömabehovel av ytterligare medel för eventuell fortsatt försöksverksamhet. Jag vill i sammanhanget erinra omriksdagens uttalande alt regeringenborde återkomma med förslag om medelstilldelning för verksamheten när erfarenheter av utbildningen vunnits. Jagräknar med all de anslagna medlen inte i sin helhet kommer attförbrukas under innevarande budgetär.Eftersom anslaget är reservationsvis betecknat kan medel som inte förbmkats vidutgången av budgetåret användas . Mot bakgrund av vad jag nu har sagt är jag inte f. n.beredd att föreslå atl ytterligare medel anslås för bred utbildning i dalafrågorulan jag avser att återkomma till regeringen i denna fräga vid etl senaretillfälle. Som underlag för etl ställningstagande fordras bl. a. den begärdaredovisningen av hur datadelegationen har fördelat de medel som slår tilldess förfogande. Det är enligl min mening lämpligl att delegationen i detsammanhanget ocksä redovisar sin bedömning av om något medelsbehov föryllerligare särskilda insatser på della område föreligger efter budgetåret1982/83. Jag har i denna fråga samrått med chefen för kommundepartementet. Mina förslaginnebär alt det sammanlagda anslaget till vuxenutbildning kommer alt uppgå fill . under /84 vilket innebär ungefär oförändrat belopp jämfört medinnevarande budgetår. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 560 Jag vill avslutningsvis framhålla, altden vuxenutbildning som ligger inomutbildningsdepartementets ansvarsområde kan spela en väsentlig roll som arbetsmarknadspolitiskl instmment. Jagföreslår därför i det följande att regeringen begär riksdagensbemyndigande att överskrida de ramar som kankomma alt gälla för komvux och för folkhögskolor om arbetsmarknadssituationenpäfordrar del. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag förordat beträffandeanslaget Lån tiU bygg nadsarbeten vid folkhögskolor, 2. godkännavad jag förordat beträffande anslaget Bred utbildning i dalafrågor. 1981/82 Ulgift 108288300 Reservafion 3431700 1982/83 Anslag 153558000 1983/84 Förslag 119000000 Frän anslagetbekostas utgifter för den verksamhel med produktion och sändning avutbildningsprogram m.m. för radio och television som sedan den 1 januari 1978handhas av (). Rikfiinjerna förUR:s verksamhet fastställdes av i samband med att förelaget bildades (prop.1975/76:110, UbU 1976/77:8, rskr 1976/77:46) och innebär bl. a. att UR har till uppgift atl producera ljud- och bildprogram för i första hand etersändning.Programmen bör i första hand inriktasmot områden och grupper som lider brist på läromedel. Förskolan ochvuxenutbildningen bör därvid prioriteras. () har lill regeringen inlämnat anslagsframställning för koncernenssamlade verksamhet. Denna framställning redovisas under titeln . Den del av anslagsframställningen som berör UR redovisas i det följande. SR hänvisar lill atlden avgiftsfinansierade verksamheten enligt statsmakternas beslutskall få elt årligt reformfillskott om och hävdar atl motsvarandeplaneringsförutsättningar bör gälla ocksä för UR. /81 harUR inle erhållit några medel för reformer som det 2-procentigarafionaliseringskravet nu gäller för verksamheten. Dessaomständigheter har enligl SR lett lill all UR redan under innevarande årtvingas lill inskränkningar i verksamheten. Sålunda kommer utbudet förgymnasieskolan atl begränsas till främmande språk, skol-TV-leaterproduklionenkommer all upphöra liksom högskoleulbudel Prop.1982/83:100 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 561 Enligl SR kommer en fortsaltfillämpning av rationaliseringskrav 1983/84 att medföra ytterligare neddragningar avverksamhetsnivån. SR förordar atl UR far elt anslag fördriftverksamheten med 89,75 milj. kr., enökning med 3,9milj. Det innebär, alt UR skulle kunna återställa verksamheter som fått skäras ned(beräknat 0,5 milj. ), ge ökat stöd till förlagsverksamheten (beräknat 0,5milj. ), utveckla den regionala verksamheten och hemspråks verksamheten(beräknat 1,5 milj. samt bedrivaförsöksverksamhet med distansundervisning (beräknat engångsbelopp om 1,5milj. För investeringar begär SR ett anslag om 2,5 milj. kr. beräknar kostnadema fördistribution av programmen till 22,3 milj. kr. i 1983/kostnadsnivå. SverigesUtbildningsradio aktiebolag (UR) avser alt flyttaljudradioproduktionen från riksradions lokaler till egna lokaler i kvarteretLubeck i . Därmed är en etapp i strävandena att åstadkommaändamålsenliga och rationeUa produktionsförhållanden för företaget avslutad.Fortfarande återstår problemet atl åstadkomma permanenta lösningar förproduktionen av TV-program, vilken f.n. bedrivs i provisoriskalokaler i . I 1982 ärs budgetproposifion redovisade dåvarande chefen förutbildningsdepartementet atl hade fått i uppdrag att bedriva lokalplaneringen med utgångspunkt i att TV-produktioneni huvudsak skulle förläggas lill . Mot bl.a. denna bakgmnd beviljade ett engångsanslag för investeringar iteknisk utmstning av 35 milj. kr. Del har emellertid visat sig att fömtsättningar saknas för en förläggning av företagetsTV-produktion till och nyalösningar övervägs därför f. n. Dessa har ett nära samband med lokalförsöijningen för ()övriga verksamhet i Slockholm. Denna fråga har anmälts av statsrådetGöransson under littera C. Jag fömtser atl UR:s TV-produktion under ytterligareett anlal år måste vara förlagd tilllokalema i . Under sådana förhållanden är det nödvändigt alt dessalokaler upprustas och att UR får möjligheter att modemisera delar av den tekniska utmstningen där. Regeringen bör därförbegära bemyndigande attför dessa ändamål använda en del av detnyssnämnda engångsanslagel av 35 milj. kr. Av delta återstår f. n. 26,5 milj. kr. sedan 8,5 milj, kr. har anvisats för bl.a. utmstning av lokalema i kvarteret . fill programverksamhet har i budgeten förinnevarande budgetär beräknats i genomsnittligt prisläge /81. UR har under /82 fått kompensafion förprisutvecklingen motsvarande av anslaget, dvs. 6943000 kr.Detta belopp bör 36 1982/83 I .saml. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 562 tillföras anslagsposten, som i budgeten för nästabudgetär bör beräknas i 1981/prisläge. UR bör få kompensation förprisutvecklingen /83 och 1983/84 från anslagsposten 4. Med hänsyn till ingående reservation på anslaget beräknarjag denna anslagspost lill 13 milj. kr. UR bör få kompensation för prisutvecklingenenligt samma regler som gäller för den avgiftsfinansierade verksamheten inom koncernen.Slatsrädet har tidigare, under avsnillet Radio och television,redogjort för gällande principer för beräkningen av denna kompensation och därvidaktualiserat vissa ändringar. Sålunda bör SR inte få kompensation för depriseffekter som kan uppslå på grund av den företagna devalveringen avden svenska valulan. Vidare kan nya regler för beräkning av del index somligger till grund för beräkningen av basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring skapa behov av atl man för SR:s del går över till en ny, med den nuvarande likvärdig,indexkonstruktion. Statsrådet har därför föreslagit regeringen attbegära bemyndigande all företade av nyssnämnda omständigheter påfordrade ändringarna i sättet alt beräkna priskompensalion för denavgiftsfinansierade verksamheten inom SR. Jag anser atl regeringen även börges bemyndigande av motsvarande innebörd dä del gäller medelstilldelningen tillUR för /84. SR framför fleraförslag lill reformer inom UR:s verksamhetsområde. Jag är inte beredd all förorda någol avdessa förslag. Utöver delbesparingskrav om som allmänt gäller, bör UR kunna åstadkommarationaliseringar av sin verksamhel som motsvarar kostnaderna för denya lokalerna för ljudradioproduktion. Jag beräknar således inte någradriftmedel för atl ersätta UR för hyreskostnaderna om . ikvarteret under /84. Däremot har regeringen utnyttjatsitt nyssnämnda bemyndigande för att täcka hyreskostnaden för innevarandebudgetär eftersom den är atl se som enetableringskostnad, jämförbar med en investering. Vidare har, somjag harnämnt, UR tilldelats 8,5 milj. kr. för investeringar huvudsakligen i utmstning av lokaler. Dennainvestering avser all göra del möjligt förUR alt bedriva sin verksamhel på ett effektivare och mera ändamålsenligt säll.Delta bör då också avspeglas i ett sänkt driflsanslag. Anslagsminskningenberäknar jag till . Till skillnad från SR räknar jag mednägot minskade sändningstider för UR:s program och räknar därför med en kostnadför distributionen under /84av 20,2 milj. kr., vilket jämfört med oförändrad sändningstid innebär en anslagsminskning med 2,1 milj. kr. Statsrådet har i det föregående under littera C vidsina beräkningar av televerkelsdriflmedel tagit hänsyn lill atl en slörre del av sändarkoslna-dema som en följd av mitt förslag måstefinansieras med avgiftsmedel. Till löpande investeringar räknar jag med elt belopp av2,0 milj. kr. Jag villavslutningsvis uttala min anslutning till vad min företrädare i förta budgetpropositionen anförde om attUR borde undersöka intresset Prop.1982/83:100 Bilaga 10 hoskommuner och andra av alt i ökad utsträckning kunna fä färdigban-dade programfrån UR. Jag vill understryka alt jag - i likhet med min företrädare - anserdet vara för tidigt att nu ta slällning lill frägan om hur utbildningsprogramav skilda slag på bör distribueras. Däremot anser jag det varavikfigl att UR erbjuder skilda distributionsformer för programmen. Jag vill förövrigt erinra om atl uttalanden av denna innebörd gjordes redan i samband medatt fattade beslut om bildandet av UR. Beräknad ändring 1983/84 78907000' 37000000" 19651000 + 13143 000' -34 500000 + 2649000 + 4893000' -35000000 + 549000 - 5000000 -34558000 ' Genomsnittligt prisläge1980/81. - Varav 6943000priskompensation /82 och 6200000 nya ändamål. ' Varav 6943000priskompensation /82 och 2050000 anslagsminskning. * Varav 35 000000 iprisläget den som engångsanvisning för utrustning av Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagenatt 1. bemyndigaregeringen att för angivet ändamål ta i anspräk fidigare beviljatengångsanslag för investeringar i teknisk utrustning, 2. bemyndiga regeringen altberäkna kompensation för kostnadsökningar för utbildningsradionsprogramverksamhet på del sätt somjag har förordat, 3. lillSveriges Radio för verksamheten vid för budgetåret1983/84 anvisa elt reservationsanslag av . Statliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Som elt komplement lillden kommunala vuxenutbildningen (komvux) finns riksrekryterande statliga skolorför vuxna (SSV) i och . Vid dessa ges utbildning sommotsvarar utbildning i och gymnasieskolan. På försök bedrivs även Prop.1982/83:100 Bilaga 10 viss yrkesinriktad utbildning. Enligl beslul(prop. 1980/81:203, UbU 1981/82; 1, rskr 1981/82:46) gäller ft. o. /83 en särskild läroplan för komvux (Lvux 82). Den skall i tillämpligadelar gälla även för SSV. Undervisningen vidSSV bygger på en kombination av muntlig undervisning under återkommandekurser vid skolorna och självstudier i formav brevstudier pä hemorten (s. k. varvad undervisning). I enlighet med beslutav ärs riksdag (prop. 1967:85, SU 1967:117, rskr 1967:277) anordnas vid skolan i även enbart brevundervisning. Beslämmelser om denstafiiga riksrekryterande vuxenutbildningen har meddelats i förordningen (1971:424) omkommunal och stallig vuxenutbildning (omtryckt 1980:530, ändrad 1981: 196, 452 och524 saml 1982:141, 612 och792). Beräknad ändring 1983/84 II 173 000 977700 + 707902 - 527500 + 681486' - 527500' Tekniska stödålgärder m. m. för handikappade elever skolutveckling ' Inkl. kostnader för lokalvård . ' Exkl. kostnaderför lokalvård . () beräknar /84 antalet elever och kursdeltagare i den varvade undervisningen till ca 5600resp. I den renabrevskoleundervisningen vid norrköpingsskolan har antalet deltagare fidigareökat, men kan /84 beräknas lill ca 15000 studerande motsvarandeca 27000 deltagare i olika kurser, om varje studerande beräknas läsa i genomsnitt 1,8kurser. SÖföreslär uppräkning av medlen för reseersättning med . på grund av planerad ökning av yrkesinriktade kurser. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 565 Den besparing somenligl budgetdirektiven skulle redovisas på della anslag (-.) måste helt fäbelasta anslaget Statliga skolor för vuxna: Undervisningsmateriel m.m. Del nya syslemelför resurser lill lokal skolutveckling omfaltar inte stafiigvuxenutbildning. Under delta anslag bör därför enligt SÖ:s mening beräknas enanslagspost för lokal skolutveckling. Denna bör utgöra samma procentuella andel av lärariönebidragetsom för m.fl., dvs. atl till Stafiigaskolor för vuxna: Utbildningskostnader anvisas elt förslagsanslag av . Vid min beräkning avanslaget har jag räknat med en lägre pris- och löneomräkning än vad har gjort. Jag harvidare utgält frän huvudförslaget.Besparingen bör dock inte belasta detta anslag ulan anslaget Statliga skolorför vuxna: Undervisningsmateriel m. m. Vid minmedelsberäkning har jag även för /84 utgått frän oförändradorganisation i förhållande till /81 vad gäller den varvade undervisningen. Jag hemställer att regeringen föreslär atl fill StatUgaskolor för vuxna: UlbUdningskostnader för /84 anvisa etl förslagsanslagav . Statliga skolor för vuxna: Undervisningsmateriel m. m. 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Ur anslaget betalas material försjälvstudier och kostnader i samband medgranskning av kursdeltagarnas svarslösningar samt övrig materiel, böcker,utmslningskomplettering m.m. vid de statliga vuxenskolorna och vid viss förlängd undervisning i gymnasieämnenutanför gymnasieskolan enligl bestämmelserna i ämbetsskrivelse lillskolöverstyrelsen . Anslagetfillgodoförs inkomster från avgifter enligt förordningen omavgifter för undervisningsmaterial i stafiig vuxenutbildning. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 566 Statens skolor förvuxna får fr. o. m. budgelårel 1982/83 la ut en avgift av eleverna förundervisnings- resp. studiematerial i både varvad undervisning och brevundervisning.Erfarenhet från della saknas, varför () för budgetåret1983/84 endast föreslår prisomräkning. Enligl SÖ:s förslagberäknas besparingsallernativen för Statliga skolor för vuxna:Utbildningskostnader resp. Undervisningsmateriel m. m. lill 246828 + 110007 = . att till Statligaskolor för vuxna: Undervisningsmateriel m. m. anvisa etl reservationsanslag om . Genom riksdagensbeslul (prop. 1981/82:100, UbU 1981/82:21, rskr 1981/82:257) får skolorna fr. o. m.den 1 juli 1982 ta ul en avgift av eleverna för undervisningsmaterial som dessa genom skolans försorgskaffar för eget bmk. Inkomsten avavgifterna beräknas under innevarande budgetår uppgå lill 1,5 milj. kr., vilket belopp ulgör av anslaget.Detta innebär i sin tur atl elevernasjälva svarar för nära 1/4 av de totala kostnaderna förundervisningsmaterial m. m. Jag föreslår atl anslaget för budgetåret1983/84 prisomräknas med . Jaghar vidare utgått från huvudförslaget och räknar dessutom med all besparingen enligt huvudförslaget föranslaget Statliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader, får las ut underdelta anslag. Sammantaget innebär detta en besparing av . Dennabesparing bör las ut genom att elevernasavgifter för undervisningsmaterial m. m. höjs. Härigenom kommer undervisningenvid de statliga skolorna för vuxna atl kunna bibehållas på oförändradkvalitetsnivå. Mitt förslag innebäratt elevavgifterna kommer att öka till drygt 1/4 av de totala kostnaderna förundervisningsmaterial m. m. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till StatUga skolor för vuxna:Undervisningsmateriel m.m. för budgetåret1983/84 anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 567 Bidrag till vuxenutbildning m. m. 1981/82 Ulgift 686406172 1982/83 Anslag 698139000 1983/84 Förslag 722149000 Kommunalvuxenutbildning (komvux) består av fristående ämneskurser (gmndskolkurser ochgymnasieskolkurser) som motsvarar utbildningen på högstadium (iämnet engelska samtliga stadier) och utbildningen igymnasieskolan. Dessutom finns särskild yrkesinriktad utbildning, somsaknar motsvarighet i gymnasieskolan. Dessa kurser räknas som gymnasieskolkurser inom komvux. Enliglriksdagens beslul (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 1981/82:46) gäller fr. o. m /83 ensärskild läroplan för komvux (Lvux82). Genom Lvux 82 har grunden lagts för ett s. k. etappsyslem i komvux.Riksdagen har beslutat att etappsystemet skall byggas ut (prop. 1982/83:2, UbU 1982/83:2, rskr 1982/83:61).Antalet etapper i varje ämne skallvara högsl fyra. Varje etapp skall leda till en bestämd nivå, som i princip motsvarar följande kompetens enligtläroplanerna för ungdomsskolan: etapp1 gmndskolans högstadium etapp 2 ell- ochtvååriga studiegångar i gymnasieskolan etapp3 treåriga studiegångar i gymnasieskolan etapp 4 avslutandeetapp i vissa myckel omfattande studiegångar i gymnasieskolan inkl. högre specialkurser Etapp 1 tillämpasfr. o. m. /83 och de återstående etapperna 2-4 skall införas fr. o. m. läsåret1983/84. Statsbidrag tillkomvux utgår enligt förordningen (1971:424) om och stafiig vuxenutbildning(omtryckt 1980:530, ändrad 1981:196, 452 och524 samt 1982:141, 612 och 792). Enligl förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till utbildning(ändrad 1982:610) skall bl. a. nämnda statsbidrag till komvux minskas av detbelopp som annars skulle ha utgetts. Ifråga om landsfingskommunal värdutbildning görs en minskning . Frän anslaget bestrids enligt beslut (prop.1976/77:100 bil. 12, UbU 1976/77:19, rskr 1976/77:176) också kostnaderna för gmndutbildning för vuxna(grundvux). Utbildningen är avsedd för vuxna som saknar grundläggandekunskaper i läsning, skrivning eller matematik. Varje kommun skall sörja för att gmndvux anordnasi kommunen för den som behöver den. Bestämmelser omstatsbidrag finns i förordningen (1977:537) om grundutbildning för vuxna(ändrad 1980: 356, 1981:455 samt 1982:140 och 613). Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Ur anslaget utgår också statsbidrag försärskilda behov inom komvux och gmndvux enligt en särskild förordning. beslutarvilket anlal undervisningstimmar som fär disponeras för komvux och gmndvux i riket. vuxenutbildning (komvux) var under /82 anordnad i 278 kommuner och i 13landstingskommuner. Särskilda skolenheterfanns enligt hos () tillgängliga uppgifter inrättade i 79 kommuner. Antaletsärskilda skolenheter i dessa uppgick då till 92. Antalet kursdeltagare(kd) och undervisningstimmar (utr) framgår av följande sammanställning. 60100' 769500' 321000' 2819800' 64700' 773150' 324700' 2779330' Härtill kommer i yrkesinriktade kurser för arbetslösa: 1979/80 1980/81 1981/82 SÖ räknar med attantalet kommuner med rätt alt anordna komvux skall uppgå filloförändrat 278 och antalet särskilda skolenheter till 95 under /84. Inom ramen för enjämfört med /80 oförändrad totah-esurs fördelade SÖ inför budgetåret1981/82 av det totala antalet undervisningsfimmar i riket enligtde riktlinjer som statsmaktema fastställt. I första hand prioriteradesgmndskolkurser. Härigenom har även kravet på en bättre geografisk spridning avresursema i viss mån kunnat fillgodoses. Den ökadetillströmningen av kursdeltagare i grundskolkurser skapar ett tryck även pägymnasieskolkursema. beslul atl avveckla vissa mUitära skolor ochöverföra verksamheten vid dessa till komvux skapar behov av ytterligareresurser. Med hänsyn till gällande budgetdirektiv ser sig SÖ dockförhindrad att föreslå en ökning av verksamheten. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 569 Elt differentieratkursutbud med yrkesinriktade kurser kräver etl relativt stortbefolkningsunderlag. En förhållandevis större andel av resursema för gymnasieskolkursemabör då tilldelas de medelstora och större kommunerna så att dekan anordna yrkesinriktade kurser lill viss del även för angränsande kommuners befolkning. Komvux har under desenasie åren genomgått en snabb geografisk spridning. Endasi en kommun i landetsaknar helt sådan utbildning. Små kommuner med nystartad kommunalvuxenutbildning har trots restrikfio-nema i den totala fimresursen, bl.a. genom omfördelning,kunnat expandera utan alltför påtagliga ölägenheter för de störtekommunerna. Ännu ärskillnaderna betydande mellan utbudet i olika typer av kommuner, även om det nu totalt selt är merändamålsenligt . En extraskolledartesurs för slöd ät vissa kommuner, där komvux är under uppbyggnad, motsvarande 174 veckofimmarbör därför beräknas även för /84. I det fortsattaarbetet med fördelningen av undervisningsresurser bör enligl SÖ:s meningliksom kurser för korttidsutbildade och arbetsmarknadsinriktade kurser prioriteras.Flera skäl talar emellertid för ell någolmera nyanserat synsätt. En någol vikande lolaleflerfrägan pä grundskolkurserliksom en ökad efterfrågan pä fortsatt utbildning från vuxna som erhållit slutbetyg från gmndskolkurser skapar behov av kurseri ämnen motsvarande i första handallmän behörighet för högskolstudier. Behovel avutbildning på olika nivåer (etapper) varierar från ell år till etl annatmöjligen med undanlag för de slörsla tälortskommunerna. För korttidsutbildade är detviktigt bl.a. ur rekryteringssynpunkt och ur pri valekonomisk synpunkt, altdels grundskolkurser och inledande gymnasieskolkurser i allmänna ämnen, delsflertalet yrkeskurser, kan anordnas på rimligt avstånd från bostadsorten. Däremot kan deavslutande etapperna i såväl allmänna ämnen som vissa påbyggnadsyrkeskurser ochhögre specialkurserkoncentreras mera lill tid och mm. SÖ föreslår motbakgrund härav, atl undervisningsvolymen i utbildningen motsvarandeetapp 1 (grundskolkurser) och etapp 2 (gymnasieskolkurser motsvarandetvåårig studiegång i gymnasieskolan) tilldelas en gemensam resurs, medan övriga kurser (etapp3-4 m.m.) tilldelas en särskild resurs.Del bör ankomma pä SÖ alt ange vilka allmänna ämnen och kurser i SÖ:skursförteckning som skall betraktas som etapp 1, 2 eller 3-4. Säväl gmndvux somkurser i etapp 1 och 2 - de senare åtminstone i de obligatoriska ämnenasvenska, engelska, matematik och samhällskunskap - bör enligt SÖ:s uppfattninganordnas på sä mänga platser som möjligl. Även yrkesinriktade kurser, somurarbelsmarknadssynpunkt är angelägna att anordna och som kan anknyta lill del lokalaarbetslivet, bör anordnas där efterfrågan finns.