prop · G60397 · 1982-12-31 00:00:00 — Utöver detta föreslår kommittén att man ocksä bör ha någon form avarvode, lika för alla, som ersättning för den frilid man lägger ned och detansvar man lar på sig genoni att åta sig ett uppdrag. Den åsikten delar LO, medden självklara reservationen att ersättningen måste vara skälig, så att inteväljarna upplever politikerna som otillbörligt ekonomiskt gynnade. anför atl genomden kombination av ersättning för uppdraget och ersättning för förloradarbetsförtjänst som kommitténs lagförslag gör möjlig kompletteras rätlen tillledighet med sådana ersättningsregler att ingen av ekonomiska skäl enligtförbundet bör vara förhindrad alt åta sig uppdraget. Den konstruktion kommitténvall ger kommunerna stor frihet att själva utforma ersättningsreglerna idetaljer. Detta är bra. kommun tillstyrker det förslag om ersättning förförlorad arbetsförtjänst som kommittén redovisar i sitt betänkande.Ersättningen vid sammanträden kommer då att bestå av två delar - arvode samtersättning för förlorad arbetsförtjänst. Det kan då enligt kommunen varanaturligt att sänka arvodesdelen, vilken utgår med samma belopp föi" alla.Kommunens frihet att själv få besluta om ersättningsnivån måste, liksomkommittén föreslår, fortsätta att gälla. Några remissinstanser, som är positiva i principfrågan,uttrycker viss tvekan beträffande innebörden och räckvidden av kommilténsförslag. I nägra fall anförs att det vore rimligt att begränsa den grupp avförtroendevalda som erhåller ersättning för förlorad arbetsförtjänst, bl. a. deheltidsengagerade. konstaterar att kommitténs förslagi fråga om de förtroendevaldas ekonomiska fömåner innehåller åtskilliga nyheteroch innebär att kommunallagens ersättningsregler ges delvis annat innehåll ände nuvarande. Allmänt sett anser förbundet att en uppmjukning av olika nugällande begränsningar i ersältningsrätlen bör ske. Däremot finns anledning attdiskutera hur detta skall gå till. När det gäller ersättning för förloradarbetsförtjänst anser förbundet att lagen bör ge möjlighet till sådan ersätlning.Däremot är förbundet tveksam till innebörden och räckvidden av kommitténsförslag. Förbundet utgär från att avsikten inle varit att ersätta den nuvarandeprincipen om lika ersättning för samma uppdrag med en helt ny princip somskulle innebära att ersättning för förlorad arbetsförtjänst skulle kunnatillämpas fullt ut i alla lägen, om kommunerna önskade det. Förbundet ställersig av principiella skäl avvisande till en lösning söm skulle 7 1982/83. Prop, 1982/83:97 98 göra det möjligt att t. ex. arvodera två deltidsanställdakommunalråd med samma omfattning av uppdraget olika på grund av att deras inkomstförhållandenvid valtillfället är olika. Förbundet utgår från atl tanken varit att behållaprincipen om lika ersätlning för samma uppdrag som huvudregel, men alt dennaskulle få kompletteras med en rätt atl utge ersättning för förlorad arbetsförtjänstnär detta är motiverat för atl motverka olikslällighet mellan olika medborgargrupperi fråga om möjligheten all åla sig kommunala uppdrag. Förbundet åsyftar sådanafall som inkomstförluster för skiftarbetande eller förlust av semesterförmåner lillföljd av uppdraget. och kommuner instämmer i kommunförbundelsyttrande. kommun anför för sin del liknande synpunkter. Karlskogakommun anser att kommunerna måste ha möjligheten att begränsa gruppen som fårersättning för förlorad arbetsförtjänst genom, all uppdragstagare med årsarvodeundantas. anser atl heltidsuppdrag skall ersättasenbart med arvode. anför liknande synpunkter. kommuns principiella inställning är atl deförtroendevaldas ersättningsfrågor skall behandlas generöst, att det är bra meden uppmjukning av nu gällande begränsningar av ersältningsrätten samt att deavarter som kan förekomma skall angripas. Vidare skall principen vara likaersättning för samma uppdrag. Kommillén föreslår i sitt betänkande attersättning för förlorad arbetsförtjänst skall kunna tillämpas fullt ut, omkommunerna så vill. Etl sådant förslag kan komma atl innebära att samma uppdragges olika ersättning beroende på vilken inkomst den förtroendevalde har. Dennakonsekvens är helt oacceptabel och stär i strid med huvudprincipen. Kommunenvill därför bestämt motsätta sig detta förslag. I stället bör kommunerna gesstor frihet att utifrån lokala förutsättningar utforma ersättningsregler.Kommunallagen bör därvid klart uttala att lika ersättning skall utgå för sammauppdrag. Därutöver skall den enligt kommunen kompletteras med en rätt att utgeersättning för förlorad arbetsförtjänst eller annan förmän till följd avuppdraget. Enligt läns landstings uppfattning bör ersättningför förlorad arbetsförtjänst ulgå endast i den mån gällande sammanträdesarvoden-baserade på principen om lika ersättning för samma uppdrag- ej ger täckningför förlorad arbetsförtjänst i det enskilda fallet. förordarsålunda en form av "samordning" av sammanträdesarvode och ersättningför förlorad arbetsförtjänst upp till högst ett belopp som på objektiva grunderkan fastställas som aktuell förlorad arbetsförtjänst. Några kommuner menar atl frågan om hur reglerna förersättningen skall utformas i detalj är en fräga för den enskilda kommunen. kommun konstaterar att genom de föreslagnaändringarna i kommunallagen som innebär att fullmäktige får besluta atl lill förtroendevaldautge skälig ersättning för upprag, ges kommunerna vidgade möjligheter atlekonomiskt kompensera sina förtroendevalda. Prop, 1982/83:97 99 att kommitténs förslag till ett förändratersättningssystem och anvisade metoder för genomförande kan betraktas somenbart rekommendationer med möjlighet för kommunerna att själva på lokalplanetfå avgöra på vilket sätt ersättningsfrågorna skall lösas. Enligt kommunensmening finns del emellertid anledning att under rådande ekonomiska lägesärskilt uppmärksamma konsekvenserna av ett genomförande av kommitténsrekommendationer. Med beaktande av vad ovan anförts tillstyrker kommunenkommitténs förslag lill lagändring. a. , och Åselekommuner anför liknande synpunkter. I några fall lämnar remissinslanserna synpunkter på denlagtekniska delen av förslaget. säger i sitt yttrande bl. a. attden föreslagna skälighetsregeln i kommunallagen inte ger någon upplysning om degrunder varpå kommunallagens ersättningssystem vilar. Den som vill ta reda pådessa grunder hänvisas till lagens förarbeten. Detta är otillfredsställande.Förbundet föreslår därför att lagbestämmelsen ges en annan utformning änkommittén föreslagit. Grundsatsen om att lika ersätlning skall ulgå för sammauppdrag bör direkt skrivas in i lagbestämmelsen som huvudregel. Därtill börknytas en uttrycklig möjlighel att härutöver utge ersättning för inkomstförlusteller för förlust av annan förmån till följd av uppdraget, om det finns skälhärtill. Kommunerna bör därvid ges relativt fria händer atl bedöma när en sådanindividuell kompensation bör utgå inom ramen för en allmän skälighetsbedömning.Örebro och kommuner instämmer i Svenska kommunförbundets synpunkter vadgäller ersättningsfrågan. Utan direkt hänvisning lill förbundet anför Malmökommun liknande synpunkter. anser att det av lagtexten bör framgå altden nu gällande principen om lika ersättning för samma uppdrag gäller. Därjämtebör det enligt kommunen skapas etl uttryckligt lagstöd för möjligheten förkommunen att ersätta förlorad arbetsförtjänst och annat inkomstbortfall somdirekt föranleds av uppdraget liksom andra kostnader som är förenade medförtroendeuppdraget. anser att i lagstiftningen bör endasifastläggas rätten för kommunerna att utge ersättning för inkomstbortfall. Detbör få ankomma på kommunerna att närmare utforma erforderliga regler förfastställande av grunder och beräkning och storlek på belopp. Etl krav som dockenligt kommunen kan bibehållas atl de ekonomiska förmånerna skallvara skäliga. Ett parremissinstanser anser atl del förestagna syslemel är svårl att administrera.Länsstyrelsen i efterlyser därför enkla regler.Västernorrlands läns landsting menar all det kommer att uppstå mångagränsdragningsproblem och att del för många yrkesgrupper blir svårt alt beräknainkomstbortfallet. Det är därför enligt landstingels mening angelägel attgemensamma riktlinjer utfärdas. De båda kommunförbunden bör få i Pldp.1982/83:97 100 uppgift att mera i detalj utforma ersättningssystemet. kommun anser att förslagels införande förutsätteratt sjuk-penningkommiuéns förstag realiseras. 3.1.2 Remissinstanser med en negativ Insiåtlning tUt förslagel Två remissinstanser avslyrker i utlmännu ordalag kommilténsförslag, nämligeil i och kommun. Det ärvanligt bland derh som är motståndare till ersättning för förloradarbetsförtjänst att hänvisa till principen om tika ersättning föf sammauppdrag. I flera fall refererar man till sakkunnige särskUdayttrande, som bl. a. går ut på atl en uppräkning av arvodena vore en bättremetod än att direkt ersätta everitiiellt inkomstbortfall. i anser att det inte börförekomma både sammanttädesarvoden och ersättning för förlorad arbetsförtjänst.Nuvarande princip om lika ersätlning för lika arbete bör bibehållas. Flens ochNässjö kommuner anför liknande synpunkter. anser att kompensation till skift-och kvällsar-betande för oundvikliga förluster av arbetsinkomst på grund avförtroendeuppdrag åt kommunen kan på enkelt sätt åstadkommas genom kompletteringav kommunens ersättningsreglemente så att dagarvode utgär till skift-och kvällsarbetandeäven för kvällssammanträde under förutsättning att inkomstförlusten styrks pänöjaktigt sätt. Kommitténs förslag om ersättning för förlorad inkomst ochersättning till hemarbetande avvisas. Uppdrag som förtroendevald bör arvoderaspå skälig nivä varmed skall förstås ett belopp soifi täcker normaltinkomstbortfall. kommun anser att ekonomiska skäl inle torde vara ettavgörande hinder för huvuddelen av befolkningen att åta sig kommunala uppdrag.Kommunen anser inte att det i dagens ekonomiska läge är möjligt att införa nyaersättningsformer eller väsentligt höja nu utgående ersättningar förförtroendemän. Av de skäl som sakkunnige anför i sitt särskildayttrande avstyrker kommunen att man i dagens läge inför etl syslem medersättning för förlorad arbetsförtjänst. Som ett ytterligare skäl mot delta mååberopas att det medför ökad administration för kommunen. Man bör i dagensekonomiska läge enligt kommunen vara försiktig med atl ytterligare utöka denkommunala administrationen. Höörs kommun finner icke tillräckliga skäl att tillstyrkaförslaget att etsättrling för förlorad arbetsförtjänst skall kunna utgå ikombination med ersättliing för nedlagt arbete. Kommunen finner att överväganderättviseskäl talar för att huvarande grundmodell bibehålles. nämligen att lika uppragskall ersättas med samma belopp. Att sedan ersättningens nivå kan diskuteras åren annan sak och kommunen anser att det är rimligt att nivån liogerså högt attingen av ekonomiska skäl avstår från politiska uppdrag. Den nuvarande modellenhar enligt kommunens mening fungerat väl och fyller 1982/83:97 101 kravet på administrativ enkelhet. Kommunen anser ätt ersättningssystemelbör vara sådant att ingen av ekonomiska skäl avstår från politiska uppdrag.Systemet bör emellertid inte heller stimulera till rekrytering av förtroendemängenom att locka med överbud vad gäller arvoden, ersättningar och pensioner. Detmåste finnas, säger kommunen, en strävan att ersättningarna i olika former tillförtroendemännen skall vara privatekonomiskl neutrala. landstinganför liknande synpunkter. anser att del är svårt - för att inte sägaomöjligt - att finna elt helt rättvist ekonomiskt ersättningssystem till deförtroendevalda. Kommunen anser dock, att man bör avvisa utredningens förslagom ändringar i kommunallagen att ersättning generellt skall utgå för förloradarbetsförtjänst för alla typer av uppdrag. Nuvarande ersättningssystem färenligt kommunen anses ge tillräckliga möjligheter till ekonomisk gottgörelseför förtroendeupprag. kommun är starkt kritisk till föreslagetersättningssystem och vill i stället framhålla att kommuner och landsting börersätta förtroendevalda med arvoden relaterade till uppdragens tyngd ochbetydelse, samt i relafion till tidsåtgång. kommim avstyrker förslagel om ersättning förförlorad arbetsförtjänst. Däremot anser kommunen atl förtroendeman som för attfullgöra nägon enstaka sammanträdestimme måste avstå inkomsten från etl heltarbetspass skall få sammanträdesersättning såsom för heldagssammanträde. ifrågasätter starkt rättvisan ikommitténs förslag om ersättning för förlorad arbetsinkomst kombinerat medarvode vid sammanträde. Kommunens synpunkter sammanfaller i stället medsakkunnige särskilda yttrande. anser att man bör uppehålla principen omlika lön för lika arbete, dvs. atl själva deltagandet i sammanträdena börersättas likartat. Denna princip ställs i vissa avseenden ur spel genom detförslag som redovisas i betänkandet. I stället kan man enligl kommunen försökaanpassa ersättningarna för sammanträden eller förrättningstimmar på ett välavvägt sätt. Om man finner en lämplig ersättningsnivå behöver frågan om ersätlningför förlorad arbetsförtjänst ej aktualiseras. Av vikt är att man frånkommunernas sida har en kontinuerlig bevakning av ersättningarna så att man inlefår eftersläpningar eller oformligheter i ersättningsfrågorna. kommun anser att förslaget om ett renodlatarvodessystem har så många fördelar med hänsyn till det allmänna rältsmedvetandetoch svensk arbetsmarknad atl detta förslag seriöst bör prövas innan detförkastas till förmån för kommilténs eller annat förslag om ersättning förförlorad arbetsförtjänst i kombination med elt nivåsänkt arvode. uttalar att kommitténs förslagbeträffande ekonomiska förmåner lill förtroendevalda medför relativt storaförändringar om de genomförs. anser det i och för sig lämpligt attreglerna Prop,1982/83:97 102 härom ändras så att en smidigare tillämpning blir möjlig.Förslaget om införande av möjlighel att utge ersättning för förloradarbetsförtjänst kan inte tillstyrka. Delta innefattar elt avstegfrån den grundläggande principen om lika arvode för samma uppdrag. Enligllandstingets mening har kommittén inte redovisat tillräckliga skäl för atldenna princip skulle överges. Ersättning till förtroendevalda bör liksomhittills grundas på de arbetsinsatser och den tid som de lägger ned på sinauppdrag och inte på den enskildes ekonomiska förhållanden. Den bör bestämmas såatt normalt setl ingen medborgare skall av ekonomiska skäl behöva avstå från allåla sig uppdrag i landstingskommun eller kommun. EnligtVästmanlands läns tandstings uppfattning har landstingen som regel fastställtrimliga arvoden för de förtroendevalda. Det är angeläget att arvoderingen skerpå sådant sätt att normalinkomsttagaren inte gör någon förlust genom att åtasig kommunalt uppdrag. Ersättningsfrågorna måste enligt ägnasfortlöpande uppmärksamhet och vid prövningen av ersättningens storlek etc.måste utöver den egentliga sammanträdesersättningen beaktas bl. a. tid somåtgår för inläsning av handlingar, resor till och från sammanträdet samttidsförluster genom atl kanske ett helt arbetspass går förlorat genom en ellernågon fimmes sammanträde. I det sistnämnda fallet bör ersättning utgå såsom förheldagssammanträde. Enligl mening bör ersättningen till dekommunall förtroendevalda även fortsättningsvis bygga på principen om likaersättning för samma uppdrag. Kommunallagen bör alltså inte ändras på sådantsätt att ersättning för förlorad arbetsförtjänst kan utgå. Enligt SHIO-Familjeföretagens uppfattning har det varit enstyrka att ersättningar till förtroendevalda har utgått enligt likformiga ochrättvisa regler i så måtto att arvoden eller sammanträdesersättningar varit likaoavsett vem som varit mottagare. Skulle det av kommittén rekommenderadesystemet med ersättning för förlorad arbetsförtjänst införas, torde enligtorganisationen effekten bli att ersättningarna kommer att skifta på grund avfaktorer, som inte tillhör det specifika förtroendeuppdraget. Man kan inteblunda för att elt dylikt system skulle komma atl framstå som orättvist och atldel därför inle skulle bli allmänt accepterat. Organisationen är därför tveksamom det är lämpligl att bygga ut de tillämpade ersättningsformerna meden ny form. Organisationen instämmer därför i den sakkunnige yttrande av innebörd att ersättningen även fortsättningsvis bör byggapå principen lika ersättning för samma uppdrag. intar den principiellaståndpunkten alt lika ersättning bör utgå för lika arbete. Förbundet biträderpå denna punkt sakkunnige ståndpunkt som kommer till uttryck ihans särskilda yttrande. Nivån på den ekonomiska ersättningen bör generelltsett höjas för atl därigenom minska det bortfall ur rekryteringsunderlaget somsker av ekonomiska skäl. Målsättningen måste enligt förbundet vara att Prop.1982/83:97 103 möjligheten atl åla sig elt förtroendeuppdrag skall stå öppenför alla. Hinder av sociala, ekonomiska skäl eller på grund av handikapp ellerbostadsort måste undanröjas. anser atl den ekonomiska ersättningen tiU de kommunaltförtroendevalda, även fortsättningsvis bör bygga på principen om lika ersätlningför samma updrag. För alt undanröja eventuella ekonomiska hinder bör arvodet istället höjas. Förbundet ansluter sig helt lill förslagen i det särskildayttrandet av . framhåller all även om förbundetanser atl det inle skall vara ekonomiskt betungande atl deltaga i politisktarbete, kan förbundet inte instämma i kommitténs förslag atl ersätlning förförlorad arbetsförtjänst skall utgå. Förtroendevalda som är hemarbetande,studerande och lågavlönade skulle enligt denna modell bli en eftersatt grupp iersättningssammanhang. Förbundet vill i stället ur jämslälldhetssynpunklförorda elt arvode, lika för dag- och kvällssammanträde, som är så vältilltaget att del täcker löneförluster för de flesta. Förbundet ansluter sigalltså lill det synsätt som sakkunnige har i ett särskiltyttrande. kommunaljuridiska förening delar - från desynpunkter den har att beakta - de principiella ståndpunkter i sitt särskilda yttrande. En inte oväsentlig ökning av del adminislrativaarbetet i kommunen bedöms uppkomma om etl system med ersättning för förloradarbetsförtjänst införs. Några remissinstanser kritiserar förslaget frånrättvisesynpunkt. noterar med tillfredsställelse -attfullmäktige även fortsättningsvis skall vara den instans som avgör frågan omtill vilka belopp ersättningarna till kommunalt förtroendevalda skall uppgå.Förslaget om ersätlning för förlorad arbetsförtjänst finner kommunen ejtillfredsställande. Kommittén synes enligt kommunen ej i tillräckligt hög gradbeaktat konsekvenserna av att överge den nu gällande principen om lika ersätlningför samma uppdrag. Två hel- eller deltidsengagerade förtroendevalda somtillträder två likvärdiga kommunalrådsposter, skulle t. ex. med utgångspunktfrån aktuell inkomst vid tillträdet få helt skilda ersättningar. Med tanke påatt de som förtroendevalda kommer atl få lika betungande uppgifter synes ensådan ersättningsgrund enligt kpmmunen klart otillfredsställande.Ersättningarna till ledamöterna i kommunstyrelsen eller annat lokalt organskulle med denna ersättningsgrund kunna fä en spännvidd som ur rättvisesynpunktskulle te sig stötande. I denna del kan kommunen ej förorda kommitténs förslag.Liknande synpunkter anförs av och länslandsting, som för sin del ifrågasätter det lämpliga i att ersättning förförlorad arbetsförtjänst över huvud laget lillämpas på heltidssysselsatta. anför att etl system med ersättning för förlorad arbetsförtjänstenligt förbundet bl. a. skulle leda till att en minoritetsgrupp avförtroendevalda, främst kvinnor, bl. a. hemarbetande, studerande och Prop, 1982/83:97 104 lågavlönade, i ersättningssammanhang skulle blieftersatta. Dessa grupper är dessutom redan nu underrepresenterade. Nässjökommun anför liknande synpunkter. kommun anser att det är förbehållet arbetsmarknadensparter att förhandla bort de förmåner vissa offentligt anställda erhållit vadgäller bibehållandet av lön vid fullgörande av förtroendeuppdrag. Berördaparter bör därför enligt kommunen ges tid för en förhandlingsuppgörelse. Gårproblemet ej atl lösa den vägen kan det ske genom lagsiiftning. Liknandesynpunkter anförs av . Två remissinslanser anser att del förestagna systemet äradministrativt krångligt anser all det av kommittén förordadeersättningssystemet blir ohanterligt och administrativt lungarbetat genom alltvä ersättningsformer skall samordnas vid varje utbetalning. Del är också okjartom sekretessbestämmelserna medger ett enkelt inhämtande av inkomst- ochsjukpenninguppgifter från . Föreslagen ändring i kommunallagentillstyrks. kommunaljuridiska förening anför atl en mängdtillämpningsproblem torde uppslå t. ex. vad gäller ersättning till hemarbetande,företagare och studerande. Ett enkelt och enhetligt syslem - vilket iprincip finns -är att föredra. Föreningen föreslår atl eventuella orättvisorutjämnas av partierna med hjälp av kommunalt partistöd. Det är enligtföreningens uppfattning otillfredsställande om förvaltningspersonalen skallbehöva kontrollera de förtroendevaldas uppgifter. kritiserar förslaget frånlagteknisk synpunkt. anser alt lagbestämmelsen i kommunallagen börutformas så atl principerna för utgivande av ersättning anges i kommunallagen. Kommilténsförslag med endast en skäligheisregel i lagen medför att dessa principer skulleframgå enbart av förarbetena. anser detta otillfredsställande. 3.1.3 Remissinstanser som lar upp principfrågan utan attdirekt ta stäUiting Enligt riksrevisionsverkels uppfattning är den störstanackdelen med nuvarande system att ersättningsreglerna för förloradarbetsförtjänst är så skilda beroende på den enskilde förtroendemannensanställningsförhållanden. Vid etl och samma nämndsammanträde uppbär t. ex. denkommunall anställde oftast oavkortad lön från sin arbetsgivare samtsammanträdesarvode och eventuellt årsarvode. Den statligt anställde fårnormalt vidkännas s. k. A-avdrag. Den enskilt anställde slutligen har ingenersättning från sin arbetsgivare enligt avtal. Det är inte omöjligt, anser verkel,alt denna ersåttningsbild gynnat utvecklingen mot atl offentligt anställdabesätter en oproportionerligt stor andel av förtroendemannaposierna och den kanockså från olika synpunkter upplevas som orättvis. Det är enligt verkets meningangeläget att etl större mått av likställdhet i kompensationshänseende Prop, 1982/83:97 105 Detta borde enligt verket kunna ske påföljande två principiellt olika sätt: Ersättning tillde kommunalt förtroendevalda bör åven fortsättningsvis bygga på principen omlika ersättning för samma uppdrag, s. k. objektiva grunder. Det förhållande attde offentliga, och kanske ocksä vissa andra arbetsgivare, i varierande gradersätter sina anställda för förlorad arbetsförtjänst vid fullgörande avkommunala uppdrag måste då avtalas bort eller lagstiftas mot. Komplikationernaär betydande eftersom avtalsfrågor är inblandade. Möjligen kan en sådannivåhöjning av arvodena all eventuella inkomstbortfall i de allra flesta falltacks bidra till att en lösning blir möjlig. Möjligheteröppnas för kommunerna att med lagligt stöd ersätta de förtroendevalda förförlorad arbetsförtjänst enligt kommitténs förslag. Komplikationerna med ettsådant system kan emellertid också vara betydande och de viktigaste saininanfattusi det särskilda yttrande som avgetts av sakkunnige . Enligt verketsmeningar det svårt att på nuvarande underlag la slällning lill de olikaalternativen. Alternativ 1 har inte behandlats av kommittén. Om det voremöjligt atl genomföra vore det från många synpunkter fördelaktigt. Dels kundeprincipen om lika ersättning för samma uppdrag bibehållas, dels vore detadministrativt enklast. Enligt verkels mening borde förutsättningarna för dettaalternativ närmare utredas och diskuteras med berörda parter. Visar det sigogenomförbart, bör dock kommitténs förslag genomföras, hellre än att nuvarandesystem med olika kompensation för förlorad arbetsförtjänst beroende på vem somär förtroendemannens arbetsgivare, bibehållas.