prop · G603169 · 1982-12-31 00:00:00 — omNordiska ministerrådets allmänna budget för , m.m.; Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotpkpll. Iprpppsitipnen föreslås alt Nordiska ministerrådels allmänna budget för gpdkännsPch atl medel anvisas för andel av kpstnaderna för den verksamhet spmfinansieras över denna budget. Vidare föreslås atl regeringen bemyndigas medgeatt vissa åtaganden görs av Nordiska industrifonden. Nordiska ministerrådetsallmänna budget omfattar inte det nordiska kultursamarbetet. För detta finns ensärskild budget. Prop.1982/83:169 2 I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , Bpslröm, Bpdström, Gö-ransspn. , R. Carlsspn,, Thunborg Propositionom Nordiska ministerrådets allmänna budget för , m.m. 1982/83:100 (bil. 5, s. 23) har regeringen föreslagk att, i avvaktanpå särskild prpposilion i ämnet, liU Nordiska ministerrådets allmänna budgetför /84 beräkna ett förslagsanslag av . Jag avser nu atlta upp denna fråga. inrättades genom en revision av den ingångna samarbelsöverenskommelsemellan de nordiska länderna (Helsingfors- avtalet). ingicks eltavtal mellan de nordiska ländema om upprättande av Nordiska ministerrådetssekretariat i . Upprättandet av minislerrådssekrelariatel godkändes förSveriges del av (prop. 1973: 121, UU 13, rskr 245).Verksamheten vid sekretariatet inleddes den 1 juh 1973. I samband med upprättandetav sekretariatet skapades en budget för den del av ministerrådets verksamhetsom administreras av sekretariatet. Nordiska ministerrådets aUmännabudget, omfattar inte det nordiska kuhursamarbetel, för vUket i sammansättningen kultur- och undervisningsministrarnafastställer en särskild budget. Den omfattar inte heUer de gemensamma nordiskabiståndsprojekt i som finansieras över de nordiska ländernas bisländsbudgetaroch inte heller medel till Nordiska invesleringsbanken. Beträffande samarbetet genpmNordiska investeringsbanken kommer regeringen alt lämna särskiltförslag om utökning av bankens grundkapital i enlighet med rekommendation . 1982/83:169 3 Fr.o.m.år 1975 pmfattar Nprdiska ministerrådets allmänna budget elt kalenderår. Medelför verksamheten under är 1983 anvisades av (prop.1981/82:208, UU 24, rskr 348). Enligt reglementet förNordiska ministerrådets budgetar (den allmänna budgeten och kulturbudgelen),beslutat av (samarbelsminislrarna)och (kultur- och undervisningsministrarna), fastsläUerNordiska ministerrådet budgeten under förbehåll av de nationellaparlamentens godkännande. Reglementet gäller frän den . Påinitiativ av har en ny ordning fastställts på försök för behandhngenav den allmänna budgeten. (samarbetsministrarna) ochNordiska rådels budgetkommilté hade ett möte , varvid mandiskuterade anslag, prioriteringar och nivåer budget. Somunderlag för denna diskussion hade ansökningar frän ämbelsmannakommittéer och insfitufionerm.m. På basis av bl.a. denna diskussionutarbetade ett budgetförslag som överiämnadestill . Efter behandling i rådets organ blev budgetförslaget föremålför debatt under Nordiska rådels 31:a session i i febmari 1983. Medbeaktande av de önskemål som framkom under debatten fastsläUde (samarbelsminislrarna) den allmänna budgetenför . Genomdenna nya ordning som i huvudsak gäller även för Nordiska ministerrådetskulturbudget, har önskemålet atl bereda förbättrade möjligheteratt delta i budgetarbetet tillgodoselts och alt ge rådets medlemmar lillfäUeall debattera budgeten under session. Härigenom uppnås ocksåsyftet att ge de nordiska samarbelsakti-vitelerna en bätlre parlamentariskförankring och atl göra den nordiska budgetbehandhngen mer 1U< dennationella. Denbudgetprocedur som sålunda tillämpas innebär att förslag inte kan föreläggasriksdagen inom den tid under vUken anslagsproposilioner normalt ska lämnas.Motsvarande gäller för Nordiska ministerrådets kuhurbudget. följande redogör jag närmare för Nordiska ministerrådets aUmänna budget förär 1984 och vissa frågor i anslutning härtiU. Chefenför kommer senare denna dag alt anmäla frågan omNordiska ministerrådels kulturbudget för . En utförlig redogörelseför del nordiska arbetet har lämnats i den berättelse rörande det nordiskasamarbetet som ministerrådet har överlämnat till (dokument C 1/1983 i det nordiska trycket). En sammanfattning av dennaredogörelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Enöversikt över Nordiska ministerrådets budget för bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 1982/83:169 4 Irådande statsfinansiella läge i de nordiska länderna, vilket i hög grad berorpä oljeprisulvecklingen, inllalionen och andra förhållanden på del inlemationeUaekonomiska planet, har del varit nödvändigt atl göra besparingar i denationella statsutgifterna. Detta påverkar även det nordiska samarbetet. Engemensam uppfattning är emellertid att det finns skäl alt betrakta den nordiskabudgetbehandhngen på annat sätt än den nationella. Genom alt söka gemensammalösningar i släUel för att lägga ner resurser i varje enskUl land för atl lösalikartade problem, kan en samhällsekonomisk nytta uppnås genom det nordiskasamarbetet. Möjlighetema att åstadkomma nationella besparingar genom nordiska samarbelslösningarbör därför las tUlvara. Dominerande i det nordiskasamarbetet f.n. är frågorna pm det ekonomiska läget och sysselsättningen.Medel har avsatts för gemensamma åtgärder, som förbereds under ledning av de nprdiskaländemas finans-pch arbetsmarknadsministrar. har detekonomiska, industripolifiska, handelsmässiga och energipoliiiska samarbetet fåtten allt större betydelse. har ställt upp mål för dettasamarbete under mbrikerna "som hemmamarknad" och"Tekniken och framfiden". Det är min uppfattning alt desamarbetsprogram, som de nordiska ländernas samar-belsministrar utvecklat Pchde arbetsplaner spm industri- pch energiministrarna har antagit, skallgenomföras i kontakt med arbetsmarknadens parter och med näringslivet. Pä såsätt öppnas möjligheter för samarbete inom olika sektorer och branscher isamhällsekonomin som är av särskilt intresse från tUlväxlsynpunkl. På många områden är denordiska länderna hänvisade till all samarbeta för atl kunna hälla jämna stegmed de större industriländerna. De nordiska länderna är vart och elt för litetför all få fram t.ex. forskare och teknisk utmstning på viktiga områden såsomenergiforskning, dataleknologi och teknisk utveckling. Den arbetsfördelning somåstadkommits pch de gemensamma satsningar spm gjprts i del nprdiska samarbeteti delta sammanhang bör föras vidare Pch fönljupas. Betydelsefulla för det nprdiskasamarbetet är de nprdiska kpnlaklerna genpm fplkrörelserna spm väsentiigt har bidragit till alt stärka medbprgarnas känsla av nprdisksamhörighet. Jag anser det viktigt atl våra fplk hålls underrättade pm det nordiskasamarbetets syften och praktiska resultat genom en effektiv infprmalipn. Jagåterkommer till detta i det följande. Prop.1982/83:169 5 2.2Översyn av formerna för det nordiska samarbetet m.m. Det nprdiskasamarbetet har genpmgått en snabb och omfattande förändring . De former för del nordiska samarbetet som etablerades i början av 1970-talelkan därför behöva ses över. Samspelet mellan och Nordiska ministerrådetkan behöva en ändrad utformning bl.a. för alt säkerställa parlamentarikernasinflytande och aktiva medverkan i del nprdiska samarbetet. Behpvet av kpntaklermed arbetsmarknadens parter pch med representanter för näringshvel har ökat somett resultat av de senaste årens satsningar på ekonomiskt och industrieUtsamarbete. Mol denna bakgrund tillsatte de nordiska ländernas statsministraroch presidium ett parlamentariskt utskottmed uppgift atl göra en översyn av dessa frågor. Färöarnaoch har tidigare som självstyrande områden utsett medlemmar i . nationella delegation till och har även haftmöjlighet alt medverka i Nordiska ministerrådets arbete. I samband med attGrönland är 1979 fick en autonom ställning aktualiserades frågan om en utökadrepresentation för de självstyrande områdena i . En kpmmiltébestående av parlamentariker pch regeringsmedlemmar lämnade ettförslag pm en ökning av Nprdiska rådets medlemsantal och om representationenför de självstyrande områdena i plika samarbetsorgan (NU 1982:6). Ienlighet med förslaget och de rekommendationer som med anledning därav antogsvid session i febmari blir del nödvändigt alt göra ändringar i bl.a.Helsingforsavtalet och vissa andra samarbelsavlal. Regeringen avser atl senarei år underställa denna fråga. 2.3Nordiska ministerrådets allmänna budget för allmänna budget omfattar kostnader för 15 nordiskainstitutioner och ca 250 särskilda projekt. Nya samarbetsområden har tillkommitsuccessivt. Budgetens omslutning uppgår till 150,2 milj. norska kronor för år1983. Delnordiska samarbetet består i stor utsträckning av att samordna nafionellaaktiviteter som alla nordiska länder har intresse av. Den nordiska budgetenskall ses som ett viktigt instmment för atl gemensamt ulföra för de nordiskaländerna angelägna arbetsuppgifter. Syftetmed den nordiska budgeten är inle all tptalfinansiera del nordiska samarbetet.De egentliga resurserna för del nordiska samarbetet är mångdubbelt större,eftersom många projekt finansieras även med nafipneUa anslag. Jag ser degemensamma nprdiska medlen spm ett sätt atl initiera och hålla samman nordiska samarbelsprojekt.En betydande del av finan- 1982/83:169 6 sieringenbör ske genom att nationella myndigheter tillskjuter egna medel. VUlighelen atlanslå nafionella medel blir dä ett slags test på all den nordiskaprioriteringen överenstämmer med nationella prioriteringar och alt projektenverkligen är relaterade till de faktiska behoven. För svensk del kan dettaockså ske genom att avräkning i vissa fall sker på nationella anslag. Mot bakgmndav bl.a. den behandling av budgeten som skett i enlighet med den nyabudgetproceduren har enats om en budgetför på 169,5 milj. norska kronor. Detta är en ökning i förhållande fillår 1983 med 19,3 milj. norska kronor, eller . Den reella ökningen är6,. Avutgiftema avses en del läckas genom Nordiska ministerrådets inkomster under år1984. Dessa inkomster består av räntor och avgifter som de anställda vidNordiska ministerrådels sekretariat har all erlägga i stället för inkomstskatti . Bland inkomsterna har även upptagits ett belopp som avser kostnadernaför i . Dessa kostnader förskolteras avNordiska ministerrådet och fördelas året efter mellan medlemsländerna i förhåUandeliU andelen utnyttjade elev-platser. Nordiska ministerrådets totala intäkterberäknas till 15,3 milj. norska kronor. Återstoden 154,2 milj. norska kronoravses finansieras genom bidrag från de nordiska ländema. Jagskall nu redpgöra för de allmänna pripriteringar spm gjorts vid fastsläUandelav budget. Detnordiska samarbetet bedrivs på en mycket bred front. Även om vissa teman som"Tekniken och framtiden" och "som hemmamarknad"står centralt i samarbetet motsvaras inte dessa av några enstaka projekt ulanav ett stort antal olika verksamheter. Den ökade arbetslösheten i de nordiskaländerna har gjort atl frågor om sysselsättningen och möjliga åtgärder på det arbetsmarknadspolifiskaoch del ekonomiskpoli-fiska området blivit alltmer centrala. Delta medför behovav satsningar över en bredare front för alt samarbetets fördelar skaU kunnautnyttjas. Denordiska länderna har på det nationella planet olika budgetär. Av detta skälmåste de nordiska budgetama förberedas före detnordiska budgetårets början. För alt skapa en flexibilitet i budgeten och göradet möjligt att under löpande verksamhetsår la hänsyn till verksamheter som inlehelt kan fömtses vid budgeteringslillfällel, eller vUka det är svårt all långlid i förväg kostnadsberäkna, har ministerrådet vall atl lägga en stor del avprojektbudgetens realökning till Nordiska ministerrådets reserv. Denna reservär inte avsedd atl användas för förstärkning av löpande verksamhet. Bland deområden som skall beaktas genom ökningen av reserven är bl.a. handlingsplanenpä dalaleknologiom- 1982/83:169 7 rådet, samarbetsprogrammel på miljövårdsområdet saml ensatsning på information om del nordiska samarbetet. Projektmedel på inslitutionsbudgelen och projektbudgelenprioriteras genom den realökning som fastställt för år1984. Budgeten innefattar bl.a. ökade anslag tiU Nordiska industrifonden ochNordiska projektexportfonden på tiUsammans 4 milj. norska kronor. Jag övergår nu till alt redovisa utgifternas fördelning istort pä de olika verksamhetsområdena. Av de totala utgifterna på 169,5 milj.norska kronor utgör 24,7 milj. norska kronor medel för administration ochandra utgifter, 83,5 milj. norska kronor medel för institutioner och 61,3 milj.norska kronor medel för projekt. Anslagen för administration och andra utgifter upptas tUl24,7 mot 23,3 milj. norska kronor för . För det nordiska Ijänslemannautbyletsom fortsätter att utvecklas (prop. 1981/82:100 bil. 3 s. 17) har avsatts . De medel som upptagils för administration och andra utgifteravser främst kostnaderna för Nordiska ministerrådets sekretariat i . Dessakostnader beräknas öka från 17,9 till 19,9 milj. norska kronor. Ökningen berorfrämst på beräknade löneökningar för personalen och vissa andrakostnadshöjningar. Sekretariatets personal uppgår till sammanlagt 46 personer. Anslagen på institutionsbudgeten upptas till 83,5 mol 75,7milj. Anslagen finansierar gemensamma nordiskainstitutioner. Antalet sådana institutioner uppgår f.n. till 15. De störstaanslagen beräknas för Nordiska industrifonden (33,8 milj. norska kronor)(8,2 milj. norska kronor). Nordiska institutetför odon-lologisk materialprovning (7,5 milj. norska kronor) och Nordiska projektexportfonden(6,3 milj. norska kronor). Utöver de direkta anslagen har även beräknats enreserv pä 1,3 milj. norska kronor. Beträffande Nordiska industrifonden innebär tidigarebeslutad budget elt bemyndigande för fonden all ingå förpUktelser utöver tUlgänghgamedel för del innevarande budgetåret. För är 1985 krävs sådant bemyndigande upptill ett belopp av 17,8 milj. svenska kronor och för upp tUl elt beloppav 11,9 milj. svenska kronor. Anslagen på projektbudgeten upptas till 61,3 mol 51,2milj. Medlen är avsedda för såväl pågående projekt somnya projekt . Anslaget fördelas på ca 250 st. särskilda projektinom 24 olika projektområden. De största anslagen beräknas för regional-pohlik(totalt 10,2 milj. norska kronor), säkerhetsforskning inom energiproduktionsområdet(totalt 9,1 milj. norska kronor), arbetsmarknad (4 milj. norska kronor) ochmiljövård (3,4 milj. norska kronor). Utöver de direkta anslagen har, som jagtidigare nämnt, även beräknats en reserv till Nordiska ministerrådetsförfogande på 5,1 milj. norska kronor. Jag tillstyrker för egen del Nordiska ministerrådetsförslag till allmän budget för . Jag föreslår att regeringenunderställer förslaget för godkännande. 1982/83:169 8 2.3.3Sveriges andel av budgeten Ländernasbidrag fill ministerrådets budgetar beräknas enligt en särskild fördelningsnyckel.Tidigare har fördelningen grundals på förhållandel mellan ländernasbruttonationalprodukter. andel av budgeten uppgår enligt denna metodför till . Denna har beräknats motsvara ,eller . (samarbelsminislrarna)fastställde , efter en teknisk utredning av olikaberäkningsgrunder, nya principer för beräkningen av den nordiskafördelningsnyckeln. De nya reglema innebär atl fördelningsnyckeln fastställssom resp. lands andel av den samlade nordiska bmttonationalinkomsten (BNI) lUl faklorpris.Som bas skall användas de kända värdena från . För det senasteåret används preliminära tal. Fördelningsnyckeln skall hädanefter fastställasför . För att underlätta övergången mellan den gamla pch den nya beräkningsmelpdenhar spm en övergångsprdning följande fördelningsnyckel faslställts för år1984, nämligen 21,, 17,, 1,, Nprge 19,PchSverige 41,. andel av budgeten för är således pförändrad iförhållande till innevarande år, medan andelarna för de övriga ländemaförändrats något. Densvenska andelen av de nationella bidragen tiU Nordiska ministerrådels allmännabudget för föreslås därmed beräknad till ,vilket motsvarar ca . HärtUlkommer den svenska andelen av kostnaderna för Nordiska hälsovårdshögskolanunder är 1983 som har förskotlerals av . Andelenberäknas efter utnyttjade elevplalser och är ännu inte känd. Jag beräknardärför schablonmässigt ett belopp som svarat mol den svenska andelen avNordiska ministerrådets allmänna budget, dvs. 41,av kostnaden som är 8207000norska kronor. Detta motsvarar ca . Densvenska andelen av budgeten för föreslås därmed beräknad tiU sammanlagt70040000 svenska kronor. Detta innebär en ökning med iförhållande . Medlenbör anvisas i statsbudgeten för /84. Eftersom Nordiska minislerrrådelsbudget avser , kan del svenska bidraget delvis komma atlbehöva betalas ut efter det svenska budgetårets utgång. För Nordiskaindustrifondens bemyndigande att ingå förpliktelser för och år 1986utöver tillgängliga medel beräknar jag alt skall svara för samma andeldärav som för den svenska andelen av Nordiska ministerrådets allmänna budget,dvs. av de aktuella beloppen som är 17,8 resp. 11,9 milj. svenskakronor. Detta motsvarar bemyndiganden på ca 7,4 milj. svenska kronor för är1985 och ca 5,0 milj. svenska kronor förär 1986. 1982/83:169 9 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att 1. för del godkännaNordiska ministerrådets förslag tiU allmän budget för , 2. till Nordiska ministerrådetsallmänna budget för /84 under tredje huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av 70040000 kronpr, 3. bemyndiga regeringen att medgeall stöd lämnas av Nordiska industrifonden vilket inräknat löpande beslut förSveriges del innebär åtaganden pm högst 7 400 000 krpnpr och högst5 000 000 kronpr . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden pch beslutar att genpm prpppsitionföreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. ti /83. 1982/83:169 10 Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1982inom Nordiska ministerrådets verksamhetsområde Idet följande återges sammanfattningen av den berättelse rörande det nordiskasamarbetet som överlämnade (dokument C 1/1983). Arbeidslösheten0kte i i 1982 samtidig som det ble utflating og for enkelte av landeneen nedgång i sysselsettingen totalt. Antall ledige plasser gikk ned. Ungdomsarbeidsl0shetengir fortsatt gmnn for bekym-ringer. f0rste årene må en vente st0rre omstillinger på arbeidsmarkedet og dette viletter kjerneprosjektets analyser kreve at sysselsettingspolitiske synspunkterbygges inn i aU offentlig planlegging og dessuten at arbeids-markedets parterdras sterkere inn j planleggingsprosessen. Det vil også kreves el utvidelnordisk samarbeide. Et viktig gmnnlag for dette samar-beidet er den overenskomstenorn felles nordisk arbeidsmarked som ble undertegnet av arbeidsministrene den6. har nå også slultet seg til det felles nordiske arbeidsmarkedet. Etomfattende utredningsarbeide om kapitalens mobilitet er utf0rt hvor en har studertforutsetningene for st0rre kapitalmobilitet. En analyse av dette materialet harvist at en rekke forhold som ble tätt opp i utredningen er videref0rt på andre samarbeidsområder. Arbeidsmarkedssamarbeidethar fulgt opp samarbeidsprogrammet fra 1979 og en rekke utredningsprosjekter ogandre nordiske fellestiltak er blitt gjehnomf0rt med hovedvekt på arbeidsmarkedetsfunksjonsmåter, ar-beidsmarkedsforvaltningens instmmenter og metodikk samt tiltakfor sasr-1ig utsatte grupper på arbeidsmarkedet. Spesiell oppmerksomhet er vietungdomsarbeidsl0sheten og en rapport om ungdomsgarantitanken i er lagtfram. Kontakten med arbeidslivets parter er utvidet. Et bredtengasjement på nasjonalt, nordisk og internasjonalt plan er n0dvendig for å oppnågunstigere 0konomisk ulvikling og höyere syssel-settingsnivå. Diskusjonenmellom arbeids og finansministrene har innledet et bredt anlagt analyseprosjektpm arbeidsl0shetens samfunns0konomiske kostnader hvor også de sosiale og menneskeligekonsekvenser etter hvert vil bli studert. Samarbeidet har også inkludert mulighetenefor sterkere felles nordiske initiativ i debatten om sammmenhengen mellom 0konomiskpoli-tikk pg arbeidsl0shet. Debegrensede budsjettmidler som avsettes til arbeidsmarkedssamarbeidet pånordisk plan har fortsatt f0rt til reduserte muligheter for å ta ppp nye prioritertesamarbeidsoppgaver. 1982/83:169 11 Tillgmnd för det nordiska samarbetet på arbetsmiljöområdet ligger ett samarbetsprogramsom reviderades . Revideringen företogs i samråd med arbetsmarknadensparter. Denförsta nordiska institutionen på arbelsmiljöområdet har inlett sin verksamhetår 1982. Verksamheten gällande vidareutbildning av speciahs-ler inom arbelsmedicin,yrkeshygien och förtagshälsovård har drivits som ettprojekt. Genom beslut av ministerrådet (samarbelsminislrarna) den 28 febmari1982 upprättades för vidareutbildning inom arbelsmiljöområdet. Forskningeninom området arbelsmedicin och yrkeshygien har även utgjort det störstasamarbetsområdet. Dokumentation av yrkeshygieniska gränsvärden, samarbetemellan de yrkeshygieniska enheterna, forskning angående arbetsförhållandenasbetydelse för fosterskador saml arbetsrelaterade sjukdomar i stöd- ochrörelseorganen samt dessa sjukdomars prevention har utgjort centrala projektpå området. Samarbetetmellan myndigheterna har gällt främst dokumentationsverksamhet, koordineringav föreskriftsarbeiet, samordning av produklkonlroU saml granskning av tryckkärlsstål.Samarbete gällande personsäkerhel vid automation samt riskanalyser har utgjortnya insatsområden . För-beredelsema för en omorganisering och utvidgningav dokumentationsverksamheten på arbetsmiljöområdet har pågått för atlgenomföra en försöksverksamhet, där även arbetsmarknadens parter utgör en målgrupp.Ett projekt gällande arbetstids- och ledighetslagsliftningens effekter harinletts . 3 Bistånd till utvecklingsländerna Arbeidetmed oppf0lgingen av anbefalingene i betenkningen "Framtida nordisktsamarbete rörande utvecklingsbiståndet" NU A 1979:20 er fortsatt i 1982. Arbeidsgmpperunder Embelsmannskomiléen for bistandssp0rsmål har h0sten 1982 avgill rapportervedr. "Bistand og milj0" og "Bislandspolitik-kens grenseomräder". DenRådgivende Komité for bistandssp0rsmål har siden sin start i 1981 avholdl 3 m0ter.I förbindelse hermed er gennomf0rt temadiskussjoner om aktuelle, sentrale bislandspolitiskesp0rsmäl. Defelles nordiske bistandsprosjekter er fortsall etter planene, om enn den globale0konomiske ulvikling, som i sasrlig grad har vaert til ugunst for utvikhngslandene,har medf0rt visse vanskeligheter for enkelte prosjekter. Ministerrådethar i 1982 truffet beslutning om forlengelse av landbruks- 1982/83:169 12 prosjekleli Mbeya, fra 1. - 30. samt forlengelse av samvirkeprosjekleli /iania for perioden 19831988. I kaphleter del tall med en redegj0relse for det mere uformeUe bistands-samarbeid i formav samrådsm0ler, konsuhasjoner og fellesopptreden i inlernasjonale fora, f.eks.Verdensbanken og FN's Utviklingsorganisa-tioner. Idet nordiska bostadsminislermötet i i uppnåddesenighet om ett nytt handlingsprogram för bostads- och byggområdet. Del förrahandlingsprogrammet var och enligt del skulle samarbetet främstomfatta byggnadstekniska frågor. Det nya programmet är mindre tekniskt inriktatoch samarbete kring bostadspolitiska frågor har fåll ökad betydelse. TiUföljd av aUmän konjunkturnedgång har man i de nordiska länderna kunnatkonstatera en betydande nedgång i byggaktiviteten med en ökad arbetslöshet inombyggsektorn som följd. Nedgång i byggnadsverksamheten i hemlandet har man söktkompensera genom ökade insatser inom bygg- och byggmalerialexport. Delta harlett till elt ökat intresse för internationellt samarbete bl a för altundanröja tekniska handelshinder och underlätta användningen av produkter somhar godkänts och kontrollerats i liUverkningslandet. Ett nordiskt system förömsesidigt accepterande av celralt godkända byggprodukler är under utveckling.Ett avtal härom - i vUket må beaktas speciella förpliktelser till EG är ett viktigt led på vägen mot integrerad nordisk byggmarknad.