prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta utesluter emellertid inle att den nu arbetande upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02) under sittarbete kan komma in på frågan hur de upphovsrättsliga bestämmelserna omframställning av talböcker börutformas. Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Den statliga ersättning som utgår till författare och översättare för att deras verk utnyttjas i form av talböckeroch taltidningar betalas ut avSveriges författarförbund enligt regler som förbundet fastställer. Enligt den tidigare nämndatillämpningsförordningen har den somlåter framställa talboken skyldighet att informera upphovsmannen om framställningen. Detta innebär, som TPB anför, förbibliotekefs del ett mycketomfattande arbete med att spåra upp upphovsmän och andra rättighetshavare och sedan till Författarförbundetlämna ytterst detaljerade uppgifterom varje särskild inläsning. TPB hävdar att betydande förenklingar skulle kunna göras, t.ex. genom att administrationen av ersättningen flyttas över till styrelsen för . Jag finner TPB:ssträvan till förenklingar i handhavandet av den statliga ersättningen motiverad. Jag kommer därför attföreslå regeringen att uppdra åt TPB att i samråd med styrelsen för Sverigesförfattarfond och Författarförbundetinkomma med förslag till en ändradhandläggning av ersättningen. 1982/83:100 Bilaga 10 195 Talbokskommitténföreslår att TPB övertar utgivningen av de ca 150 talbokstitlar som f.n. ges ut av (Btj). Därmed skulle TPB få det samlade ansvaret förden centrala talboksutgivningen, vilketenligt kommittén skulle underiätta för folkbiblioteken att påverka utgivningens inriktning. Genom att statenförutsätts överta kostnaderna för inläsningen av de ca 150 titlarna skulleBtj:s försäljningspris för talböckertill folkbiblioteken generellt kunna sänkas något. Förslaget tillstyrks av i stort sett samfiigaremissinstanser med undantag för TPB sominte kan se några fördelar med ändringen och Btj som i så fall anser sig behöva långsiktiga garantier i annan form för sinakostnadskrävande åtaganden italboksförsäljningen. De båda närmast berörda instanserna, TPB och Btj, visar på en rad praktiska svårigheter somär förknippade med förslaget. De ca150 titlar som Btj på ett tidigt stadium beslutar om hör dessutomerfarenhetsmässigt till den av biblioteken mer efterfrågade litteraturen. Utgivningen ger därmed sällan upphovtill särskilt ingåendeurvalsdiskussioner som skulle kräva den samlade överblick över den totalautgivningen och den särskilda möjlighet lill påverkan som den föreslagna ändringenfömtsätts ge folkbiblioteken. TPB anför vidare att förslaget skulle innebära en fördröjning iutgivningsbeslutet. En omprioritering för att täcka statens merkostnader av ca0,6 milj. kr. skulle medföra att andra angelägna insatser måste minskas. Jag finner mot dennabakgmnd inle tillräckliga skäl för några åtgärder från regeringenseller sida för en ändring av nuvarande ansvars-ochkostnadsfördelning mellan TPB och Btj i fråga om talboksutgivningen. Kommittén beröräven i övrigt förhållandet mellan staten och Btjoch anför att Blj:s roll i talboksförsörjningen bör preciseras efter förhandlingar mellan förelaget och staten samt attTPB bör få möjlighet att påverka bl.a. Btj:s prissättning och försäljningsulbud. Flera remissinslanser stödertanken på ett slörre statligt infiytande på Blj:s talboksverksamhet. För egen del anserjag att den centrala talboksförsörjningen i landet vilar på ett samspel mellani första hand folkbiblioteken, TPB och Btj. Btj:s roll därvidlagkännetecknas av dess ställning som dels i stort sett ensamförsäljare av centraltutgivna talböcker till folkbiblioteken, dels leverantör tillbl. a. TPB. Även om förhållandet mellanstaten genom TPB och Btj reglerasgenom affärsmässigt motiverade avtal inom ramen för de statligaupp-handlingsbeslämmelserna, medför företagets särställning gentemot folkbiblioteken att det även kan ställaskulturpolitiska krav på dess funktioner i fråga om t. ex. prissättning ochutbud. Enligt min mening är det rimligt att sädana krav ställs. De bör emellertid grundas på förhandlingsmässiga uppgörelser. Så har skett. De långsiktigaåtaganden som från båda håll fordras för en ändamålsenlig verksamhetsplaneringkan emellertid från statens sidasvårligen göras enbart inom ramen för del f. n. tillämpade systemet. Detta innebär ettbeställningsbemyndigande för TPB för nästföl- 1982/83:100 Bilaga 10 196 jande budgetår, vilket tillåter högst tvååriga leverans-och samarbetsavtal. Jag förordar därför att TPB medges rätt att träffa ettrullande treårsavtal med Btj om statens och företagets åtaganden italboksverksamheten. Detta kan sedan med stöd i nuvarandebeställningsbemyndigande kompletteras med kortare avropsavtal. Det mllandetreårsavtalet bör göras beroende av regeringensgodkännande. Talbokskommitténförordar att en referensgrupp med företrädare för folkbiblioteken och låntagarna inrättas vid TPB meduppgift alt följa utgivningen och ge råd i fråga om urvalsprinciper. Förslaget stöds avetl stort antal remissinstanser med skiftande önskemål beträffande gmppens sammansättning. Jag finner detangeläget alt folkbiblioteken och företrädare för talboksläsarna ges ökademöjligheter att följa och även påverka TPB:s bokurvalsar-bete liksom andrafrågor av betydelse för verksamhetens utveckling. Det bör emellertidankomma på TPB att inom ramen för sin instmktion och tillgängliga medelbesluta om de samverkans- och kontaktformer som bedöms lämpliga. Enligt vad jag harinhämtat har TPB redan påbörjat förberedelser för bildandet av en gmpp med en funktionav det slag som kommitténförordar. Enligt vadkommittén redovisar och remissinstanserna bekräftar råder alltjämt stora skillnader i standardenmellan olika kommuner och olika läni fråga om talboksverksamheten. FörTPB:sroll i talboksförsörjningen är del enligt min mening av stor betydelse att myndighetengör sig förtrogen med olika regioners skiftande förutsättningar för ett lokall och regionalt ansvarstagande. Detta ärnödvändigt för att TPB skall kunnaanpassa sin service till behoven i olika delar av landet. TPB bör verka för alt folkbiblioteken i ökadutsträckning övertar ansvaret för dendirekta kontakten med låntagarna samt själva inom kommunen eller länettillhandahåller ett tillräckligt gmndbestånd av talböcker. Det bör ankommapå TPB att bedöma i vilken takt en fortsatt överföring av ansvaret för nuvarandedirektutlåning till folkbibliotekenkan ske. framhåller vikten av en regional planering av arbets- och ansvarsfördelningen i talboksverksamheteni respektive län. Betydelsen av ensådan planering framhölls redan i den tidigare nämnda propositionen 1976/77:87 om insatser förhandikappades kulturella verksamhet.TPB bör på lämpligt sätt medverka i detta arbete och ta del av de planersom upprättas. Enligt sininstmktion har TPB uppgiften att ge råd och information inom sittverksamhetsområde. TPB:s ansvar för rådgivning till folkbibliotekenoch behovet av att medverka i den regionalaplaneringen av talboksverksamheten aktualiserar frågan om ansvarsfördelningenmellan TPB och KUR vad gällertalboks- och punktskriftsområdet. I samband med bildandet av TPB uttalades i prop. 1979/80:25 (s.32)att borde ligga inom statens kulturråds ansvarsområde. Samtidigthar emellertid TPB getts ett direktrådgivningsansvar inom sitt verksamhetsområde. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 197 KUR har elt ansvar för destatliga insatserna på folkbiblioteksområdel. 1 fråga om talboksverksamhel bördetta ansvar dock kunna begränsas till en mer indirekt uppgift att följautvecklingen på området samt väga in biblioteksverksamheten med talböcker ochpunktskriftsböcker vid övergripande sektorsbedömningar. Det direkta ansvaretför de statliga insatserna på området bör ligga hos TPB. förfogaröver den expertis och har utbildat del kontaktnät som erfordras för såväl TPB:segna biblioteksfunktioner som nämnda rådgivningsansvar till folkbiblioteken.Jag finner det inte rimligt atl kräva att också KUR skall hålla sig medspecialkompetent personal för atl kunna fullgöra en mer direktrådgivningsuppgift på detta område. TPB bör dock i dessa frågor ha nära kontaktmed KUR. Ett särskill problem italboksverksamheten är att det saknas alternativa distributionskanalerför talböcker vid sidan av folkbiblioteken. Detta medför att talboksläsarna harbehov av och efterfrågar även sådan litteratur, t.ex. avunderhållningskaraktär, som ibland ligger utanför det urval av tryckta böckersom folkbiblioteken anskaffar. Den intressekonflikt som kan uppkomma mellanbibliotekens strävan att i sitt medieutbud hålla en hög kvalitet ochhandikappades önskan att liksom seende få tillgång till ett bredare urval avlitteratur bör enligt min mening kunna lösas genom en avvägning från fall tillfall. Jag finner det emellertid inte förenligt med TPB:s lånecentralsroll altbiblioteket anlitas för fjärrlån eller direktlån av underhållningslilteratur avdet skälet att det lokala av princip inte anskaffar eller ensförmedlar sådana böcker. I sin utgivningsverksamhet bör TPB se till attbokutgivningen i sin helhet blir relativt väl representerad av del skälet attframför allt synskadade för sin litteraturför-sörjning nästan helt är beroendeav TPB:s utbud. Det ankommer på TPB atl göra urvalet för sin utgivning samt attsöka samstämmighet med folkbiblioteken i fråga om principer för utlåning. Den begränsning somligger i att synskadade m.fi. för sitt läsbehov nästan helt är hänvisade tillett biblioteksutbud av talböcker utgör ett av motiven för den s.k. inläsningstjänsten vid folkbiblioteken. Deninnebär att visst material såsom brev, artiklar, rapporter m. m., undantagsvisäven hela böcker, efter individuella önskemål läses in på band eller i vissafall skrivs ut i punktskrift. Jag finner denna servicemed sin inriktning på den enskildes önskemål ytterst värdefull. Det ankommer påkommun och landsting att besluta om utbyggnadstakten av denna verksamhet. TPBbör emellertid kunna ge råd i såväl denna fråga som frågan om inläsning ochspridning i folkbibliotekens regi av litteratur med lokal anknytning. Enligt talbokskommitténbör antalet talbokstitlar som ges ut centralt öka från f.n.ca 1600 till ca 2500 titlar så snart detta är möjligt. Ett stort antalremissinstanser instämmer i detta. Flera instanser förordar en avsevärt högreambitionsnivå för den årliga utgivningen. 1982/83:100 Bilaga 10 198 Frågan omutgivningsnivån för talböcker bör enligt min mening ses i elt sammanhangtillsammans med resursbehovet för talboksverksamheten i sin helhet.Talbokskommittén har även lagt fram förslag lill ett nytt statsbidrag till folkbibliotekensuppbyggnad av talboksbestånd. Kostnadenför detta förslag bör enligl kommittén kunna finansieras genom omprioritering av de medel som nuutgår till andra ändamål på folkbiblioteksområdet. Kommittén har alltså isina förslag gett företräde åt insatserför en bredare spridning av talböcker till folkbiblioteken framför en i princip också förordad ökning av den åriigatalboksutgivningen. Jag delarkommitténs bedömning att ett stöd till utveckling av folkbibliotekens talboksverksamhet är önskvärt. Fleraremissinstanser, däribland KUR och Fb 80, har emellertid anmältinvändningar mot kommitténs förslag till finansiering. Enligt KUR bör, om ett stafiigtstöd alls skall finansieras genom enomprioritering inom det statliga stödet till folkbiblioteken,folkbiblioteksutredningens resultat avvaktas innan beslut om den föreslagnamedelsanvändningen tas. Jag finner KUR:sinvändning på denna punkt berättigad. harenligt sina direktiv i uppdrag att bl.a. lämna förslag till utformningen av statens framtida ekonomiskainsatser på folkbiblioteks-området.Enligt min mening bör frågan om ett nytt statsbidrag till folkbibliotekenstalboksverksamhel vägas in i denna samlade bedömning. Jag avser därför att senare föreslå regeringen atttalbokskommitténs förslag i dennadel överlämnas tillfolkbiblioteksutredningen för att beaktas i dess fortsatta arbete. Kommittén anser atl folkbiblioteken börta ett störte ansvar när det gäller punktskriftsförsörjningen. De bör enligt kommittén förmedla lån och spridainformation till punktskriftsläsarna. Det huvudsakliga utlåningsansvaret bör emellertid även ifortsättningen åvila TPB. Flera remissinstanser, däribland TPB, KUR ochSAB, understryker vikten av attpunktskriftsläsning stimuleras. TPB anser att förutsättningarna för en ökad decentralisering av utlåningen inte finns pågrund av det ringa antalet läsare. Enligt min meningär det betydelsefullt att framför allt synskadade barns möjlighet att få kontaktmed punktskriftsböcker ökar. Folkbibliotekens roll har därvid fått en störtevikl på grund av att synskadade elever i integreradskolgång numera saknar den naturliga stimulans till läsning av punktskrift som vistelsen i specialskolan innebar. Det ankommer på TPB att beakta folkbibliotekens behov av informationoch råd i det avseendet. Enligt vadjag har inhämtat kommer TPB att kunna skicka ut en tryckt katalogöver det befintliga punktskriftsbeståndet till bl. a. folkbiblioteken. Jag ansluter mig tillkommitténs förslag om en samordning av Tomtebodaskolanselevbibliotek med TPB. Det innebär att ansvaret för elevbibliotekets beståndav punktskriftsböcker samt dess 1982/83:100 Bilaga 10 199 verksamhet med framställning och utlåning avpunktskriftsböcker till synskadadeelever fr.o.m. övertas av TPB. Med anledning härav bör medel motsvarande kostnaderna för en tjänstsom biblioteksassistent (112000kr.) föras över från anslaget Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader till förevarande anslag.Ytterligare . avseende medel för produktion av punktskriftsböcker böröverföras från anslaget Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. lill TPB:s anslagfill produktionskostnader. Det börsåledes ankomma på TPB att i fortsättningen svara för biblioteksservice av detslag som elevbibioteket har gett samt att medverka i Tomlebodaskolansresurscentrums verksamhel med information och litteraturservice tillsynskadade. fattade beslut omskatt på vissa kassettband (prop.1981/82:159, SkU 1981/82:66, rskr 1981/82:359). För att handikappades möjligheter att ta del avsamhällsinformation och kultumtbud inte skulle försvåras beslöt också att anvisa särskilda medel underTPB:s produklionskoslnadsanslag tillkompensation för kostnadertill följd av kassettskatt (prop. 1981/82:128, KrU 1981/82:30, rskr 1981/82:360). Därvid anslöt sig till den i propositionen uttalade uppfattningen att en fömtsättning förkompensationen borde vara alt förbmkningen har uppgått till minst 1000ljudkassetter resp. minst 80 videokassetter . 1 förordningen (1982:798) om kompensation i vissa fallför kostnader på grund av kasseltskatt (ändrad ) anges vilka handikapporganisationerm. som är berättigade till kompensation. Bland dessa finns det sådana som har en förbmkning somomfattar både ljud- och videokassettbandoch/eller band av olika längd. Det senare gäller främst videokassetter. Eftersom kassettskatten ärspeltidsrelaterad skulle det nyssnämndavillkoret för kompensation inte bli helt rättvist. Av della skäl har regeringeni förordningens 6§ angett villkoret så att kompensation inte utgår för belopp som understiger . Beloppet har därvid valts så att det inle skall missgynnakompensationsmotlagarna jämfört med ettkrav på ett minsta antal förbmkade kassettband. Regeringen bör anmäladetta för . I samband medriksdagsbehandlingen anförde kulturutskottet att det var mindre lämpligt attanvisa medel för kompensation för kassettskalt under ett reservationsanslag ochatl en annan ordning borde övervägas till /84 (s. 49-50). Jagföreslår därför att medlen (.) fr.o.m. nästa budgetår anvisas under förevarande anslag.25000 kr. av medlen behövs för TPB:s kostnader vid hanteringen av kompensationen, bl.a. förtryckning av information och blanketter samt datakörning. Jag har beräknat dessa medel under anslagspostenFörvaltningskostnader under förevarande anslag. Vid beräkningen avanslaget för nästa budgetär bör huvudförslaget tilllämpas. Vid beräkningen av beloppet bör i underlagetinte ingå nyss- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 nämndamedel till kompensation för kassettskalt. TPB föreslår alt den under förevarande anslag beräknade minskningen avanslaget i enlighet medhuvudförslaget tas ut på produktionskostnadsanslag, där den minsl menligt påverkar verksamheten. Jagförordar att detta medges. Med hänvisning lUlvad jag har förordat och till sammanställningen hemställer jag att regeringen dels bereder tillfälle atl ta del av vad jaghar anfört om 1. villkorenför kompensation för kostnader till följd av kassett skatt, 2. godkännavad jag har förordat om talboks- och punktskriflsbib-liotekets rätt attträffa etl rullande treårsavtal med , 3. godkännavad jag har förordat om ansvarsfördelningen mellan talboks- ochpunklskriflsbiblioleket och statens kulturtäd, 4. tillTalboks- och : Förvaltningskostnader för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . Talboks- och : Produktionskostnader 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Ur anslagetbestrids kostnader för talboks- och (TPB) produktionav talböcker och punktskriftsböcker samt kataloger och annatinformationsmaterial. Från anslaget utgår också bidrag tillSveriges dövas riksförbund (SDR) förprodukfion av videogram för döva. Vidare är under anslaget medelanvisade för användning enligt förordningen (1982:798)om kompensafion i vissa fall för kostnader på gmnd av kasseltskatt(ändrad ). Beräknad ändring 1983/84 Bidrag till för produktion av video- Kompensation för kostnader till följd 1982/83:100 Bilaga 10 201 Besparingen enligt huvudalternativet motsvararkostnaderna för produktion av ca 40 talbokstitlar med kopior eller ca 20punktskriftstitlar (-191000kr. TPB begär elt bemyndigande att budgetåret1983/84 få lägga ut beställningar av talböcker, punktskriftsböcker ochtryckta publikationer som belastar anslaget /85 upp tillett belopp av 4 milj. kr. TPB föreslår ingaökade resurser till den egna verksamheten. Skälen är dels det.förestående ställningstagandet tillförslagen i talbokskommitténsbetänkande (SOU 1982:7) Talböcker - utgivning och spridning, dels att en ökningav bidraget till SDR för produktion av videogramför döva bör ges högre prioritet. SDR begär att statenskall bidra av kostnaderna vid en totalkostnad om 3,2 milj. kr.under nästa budgetår. TPB förordar attbidraget höjs till 1,8 milj. kr. SDR fömtsätts bidra med 1,4 milj. kr., vilketmotsvarar förbundets tillskott . Med totalt 3,2 milj. kr. tillverksamheten bedöms befintliga produktionsresurser kunna utnyttjas optimalt.TPB föreslår att en ökning av bidraget skall finansieras inom ramen förintäkterna av den särskilda kasseltskatten. TPB finner det synneriigenangeläget att SDR:s videoverksamhet kan utvecklas.Detta förutsätter dock att villkoren för statsbidrag preciseras och att fömtsättningarna och formerna förproduktion av videogram med teckenspråksprogram övervägs ytterligare. TPBföreslår att regeringen tar ettsådant initiativ. I avvaktan härpå bör SDR:s ekonomiska bidrag ligga kvar på nuvarande nivå och inga nya investeringargöras. SDR har förklarat siginförstått med detta. inkl. prisomräkning med .) Med hänsyn till enligt vilka principer kompensation för kost nadsökningar till följd av kassettskatt utgår bör medlen anvi sas förslagsvis. Medlen bör därför fr.o.m. /84 anvisas under anslaget Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket: Förvaltningskost nader. TPB begär att av medlen fådisponera . för vissa admini strativa kostnader. (-.) Den besparingenligt huvudförslaget som har beräknats på TPB:s förvaltningsanslag till ettbelopp av . bör tas ut under förevarande anslag. För kompensation förTPB:s kostnadsökningar har jag beräknat 846000kr. Regeringen, ellerefter beslul av regeringen , bör ges ett bemyndigande att under /84 läggaut beställningar av talböcker. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 202 punklskriftsböcker och tryckta publikationer som kommeratt belasta /85. Jag föreslår att bemyndigandet får avse ett belopp av högst4 milj. kr. Under föregåendeanslag redogjorde jag för talbokskommitténs särskilda skrivelse medförslag om samordning av Tomtebodaskolans elevbibliotek med TPB. I enlighet med milt förslag idet avseendet bör ett belopp av 119000 kr.överföras från anslaget Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. till förevarande anslag för all användas för bl.a. produktion av punklskriftsböcker. Bidraget tillSveriges dövas riksförbund (SDR) för videogram för döva tillkom år 1979genom beslut (KrU 1978/79:30, rskr 1978/79:336)i anledning av prop. 1978/79: 143 om barn och kultur. höjdes bidraget genom beslut (prop.1980/81:100 bU. 12, KrU 1980/81:26, rskr 1980/81:299) i anledning avvideogramutredningens förslag (Ds U1980:9) De hörselhandikappade och videogrammen. Regering och riksdag tog i det sammanhanget dock inteställning till den stegvisauppbyggnad av verksamheten till ensammanlagd kostnad av 2,1 milj. kr. som utredningen hade föreslagit.Bidraget höjdes ytterligare fr. o. m. innevarande budgetår (prop. 1981/82: 111, KrU 1981/82:30 och 31, rskr 1981/82: 360och 401) och uppgår nu till 765000kr. SDR har presenterat en plan för uppbyggnad avverksamheten . För nästa budgetår har SDR beräknatkostnaderna för produktion av videogram till 3,2 milj. kr. varavstaten föreslås svara för . TPB föreslår att statsbidraget till SDR nästa budgetår höjs lill 1,8 milj. kr.Förbundet med 1,4 milj. kr. SDR har i en skrivelse tiU regeringen förklarat sig införstått med dennabidragsnivå för nästa budgetår. Förbundet räknar med alt staten helt svarar för dekostnader som verksamheten då medför. Mot denna bakgrund föreslår TPB att regeringen tar initiativ till en översyn av bidragsvillkoren. Samlidigt bör enligt TPB fömtsättningarnaför verksamhetens utbyggnad samt statens och SDR:s roller i sammanhangetpreciseras. För egen del vill jag anföra följande. Videogram påteckenspråk gör det möjligl för döva att ta del av information, kommunicera med varandra och självaförfatta direkt på sitt eget språk. Förförmedling av inspelade program med teckenspråk kan videogram inle ersättas av andra mindrekostnadskrävande medier. Jag finner det ilikhet med TPB angeläget att förutsättningarna preciseras för SDR:s framtidaverksamhet med videogram för döva. Med tanke på de höga kostnaderna förproduktion av videogram är det enligt min mening nödvändigt att utformningen av deframtida insatserna noga övervägs. Jag avser därför att senare föreslå regeringen att tillkallaen särskild utredare meduppgift att utarbeta förslag i nämnda frågor. En utgångspunkt idetta utredningsarbete bör vara att döva själva kan ta ansvar för ochmedverka i framställningen av videogram på teckenspråk. 1982/83:100 Bilaga 10 203 Bidraget lill SDR:svideogramverksamhet bör ökas redan kommande budgetår och jag har då fömtsattatt organisationen bidrar till finansieringen i minsl samma utsträckning som f. n. Jag beräknar /84 en ökning med , inkl. kompensation för ökade kostnader, till ett sammanlagt statsbidrag om 1400000kr. Den föreslagna medelsökningen görs möjlig genom en omprioritering inommedieområdet. I avvaktan påresultatet av det förordade utredningsarbetet är jag inle beredd att nu ta ställning fill den av SDR föreslagnafortsatta utbyggnaden av verksamheten. Ökningen av statsbidraget bör göra detmöjligt att öka programverksamheten med de tekniska och lokalmässiga resursersom videoverksamhelen nu förfogar över. Ytterligare investeringar i det avseendet får fömtsättas anstå tUl dess ställningkan las till resultatet av nyssnämnda utredning. Under föregående anslag har jag föreslagit alt medlen förkompensation för kasseltskatt fr. o. m. nästa budgetår anvisas under nämnda förslagsanslag för TPB:sförvaltningskostnader. Förevarande anslag bör därför minskas med motsvarande belopp. Med hänvisning lillvad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår atl 1. medgeatt regeringen lämnar talboks- och punktskriftsbiblioleket det beställningsbemyndigande om 4 milj. kr. för /85 somjag har förordat, 2. atttill Talboks- och : Produktionskost nader för /84 anvisaett reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 205