prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Syftet medutredningen är att snabbt få fram ett faktamaterial om dataflödenas omfattningoch karaktär samt att få belyst de växande flödenas betydelse förindivider, företag och samhäUe. Utredningen skaU avgränsas tiU att gäUa andradalaflöden än sådana av massmediekaraktär. Utredningen bör ses som första etappen iett utredningsarbete om de internafioneUa dataflödena i ett svenskt perspektiv.Behovet av kommande utredningar bör därför belysas. UtredningsarbetetskaU bedrivas skyndsamt och enligt direktiven redovisas . 7 Program för forskning om dateteknikens framtida användning () fick i uppdrag att utarbeta ett samlat program förforskning om datateknikens framtida användning m.m. FRN fiUsatte i juni1981 en arbetsgmpp för ändamålet. Arbetsgrappenskulle enligt uppdraget inventera och definiera angelägna problemområden förforskningsinsatser, översiktligt inventera pågående svensk och nordiskforskning inom området, bedöma forskningsbarhet och tUlgängligforskningskompetens på respektive områden och redovisa ett så långt möjligtangelägenhetsgraderat förslag tUl forskningsprogram. Arbetsgmppenredovisar i sin rapport tiU nämnden ett omfattande forskningsprogram ochföreslår en betydande resursinsats i syfte att föra fram forskningen omdatakraftens framtida användning tiU en nivå som svarar mot den rent tekniskautvecklingen inom området och de förändringar av närings- och samhäUsliv som datatekniken orsakar. Nämnden, somansluter sig tUl huvudlinjema i arbelsgmppens förslag, överlämnade i september1982 arbetsgruppens rapport fill regeringen. (Utredning av vissa massmediafrågor. Regeringen har ijuli1982 tillkallat en kommitté för all följa utvecklingen på massmedieområdetunder och bedöma vilka konsekvenser ianspråkstagandel av ny teknikkan få i olika avseenden. Kommillén skall bedriva sitt arbete med utgångspunkten atlbeakta de samlade effekternaav den snabba tekniska utvecklingen för medieslrukluren i slort. betänkanden från utredningar medanknytning till dataområdet sominformationsteknologiutredningen och videogramutredningen skall bl. a.utnyttjas som underlag för arbetet. Kommitténsarbetsuppgifter kan enligt direktiven hänföras till tre slörre områden. Enuppgift är att belysa vilka effekter den tekniska utveckUngen Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 41 kommer att få för de nuvarande massmediema, främsttidningar, tidskrifter och radio. Mol bakgmnd härav skall man övervägaolika mediers roll och funktioner. En annan uppgift är atl undersöka olikaanvändningsområden för ny teknik, främst kabel-TV-syslemen. Vidare skaU man se över de rättsUga regler somgäller för radio- och TV-verksamheten och föreslå förändringar.Dessutom skaU kommittén överväga frågan om betal-TV i samtformerna för fortsall försöksverksamhet med när-TV. Utredningen skaU ocksåpröva vUka regler som bör gälla för teledata tUl aUmänheten samt förtext-TV efter utgången av innevarande avtalsperiod med . Hurtelevisionen och utbUdningsradion skaU kunna engageras påvideogramområdet bör även omfattas av utredningens förslag. Kommittén bör bedriva sitt arbete skyndsamt bl, a. medhänsyn lUl att avtalenmellan staten och radio- och TV-företagen löper ul . Kommilténs arbete bör ses som etl led iförberedelserna inför utgången avavtalen. Beträffande vissa frågor bör förslagen läggas fram i delbetänkanden. Arbetet bör vara slutfört den 1september 1984. Statsrådet föreslå regeringen atl kommittén ges tiUäggsdirektiv. (Datateknikenseffekter på sysselsättning och arbetsmiljö. DataeffektutredningentUlsattes ijuli 1978. Uppdraget gällde en samlad utredning av dateteknikens framtidaeffekter på sysselsättning och arbetsmiljö. När det gäller sysselsättningen skall utredningen försökabedöma effektema totalt på arbetsmarknaden, för olika yrkesgmpper, för olikanäringsgrenaroch för olika regioner. Kommittén skaU diskutera såväl önskade som oönskadeeffekter på sysselsättningen och överväga påverkansmöjligheter samt lämnaförslag till eventueUa statliga åtgärder. Direktiven nämner ökadeutbildningsinsatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som exempel på områdendär åtgärder kan komma atl behövas. När del gällereffektema på arbelsmUjön skaU analysema behandla ell antal frågor somergonomi-, kontakt- och integritetsproblemen och de anställdas möjlighet atthävda medbestämmanderätten. Även här skall kommillén överväga behovel attstatliga åtgärder för att främja en god arbetsmUjö. Kommitténs arbete inleddes med studier aveffekter inom verkslads-och processindustrinmed utgångspunkt från det material som samlades in av data- ocheleklronikkommitlén (se nedan). Ett antal branschstudier har genomförts inom områdena bank, försäkring, handeloch kontorsarbete inom den offentliga och privata sektom. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 42 DelbetänkandetIndustrins datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmUjö (SOU1981:17) avgavs . En - effekter påsysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981:16)lades fram . Resultaten av de olika branschstu-diema harpresenterats i följande rapporter: - Bankdatoriseringi 80-talsperspekliv - några möjliga utveckUngsalter-nativ, konsekvenser och styrmedel (Ds A1981:13) - Datoriseringeni försäkringsbranschen (Ds A 1981:14) - Kontorsautomationi statsförvaltningen - effekter på sysselsättning och arbetsmUjö (Ds A 1981:15) - Braaffärer med datorer? (Ds A 1982:7) I början av år 1982publicerades debattskriften Bättre eUer sämre med datorer? harett antal studier och projekt initierats i enlighet med tilläggsdirektiven. Kommittén avser all avge sitt huvudbetänkande 1983. 10 Data- och elektronikkommittén () (Datateknikens ochelektronikens effekter på näringslivets utveckling. Kommittén tillsattesi samfidigt som dataeffektutredningen tUlsattes och statensindustriverk fick i uppdrag att utreda svensk elektronikindustri. Kommittén skallenligt sina direktiv först kartlägga i vilken utsträckning näringsliv ochsamhälle utnyttjar daiorer eller annan utmstning för avanceradautomation och sedan bedöma på viUca områden och i vUket tidsperspektiv ettutnyttjande av ny teknik kan vara tekniskt möjligt och ekonomiskt fördelaktigt. Med detta materialsom bakgmnd skaU kommittén bedöma vilka effekter på administration, produktion ochproduktivitet inom olika branscher och regioner som ett ökat utnyttjande av deaktueUa teknikema kan få. Vidare bör effektema på investeringsbehovet ochenergiefterfrågan beräknas. Kommittén skall också kartlägga vilken produktion avproduktionsutmst-ning som finns inom landet och analysera förväntade utvecklingsmöjligheter för tillverkare av sådan utrastning. överväga om och i vUken form åtgärder bör sättas in från samhäUetssida i syfte att antingen stimulera ett ökat och effektivare utnyttjande av denna teknik eller förbättramöjlighetema att fömtsäga och förbereda deomställningar som kan behöva ske. Kommillén skall också överväga eventuellaåtgärder för att underlätta utvecklingen av nya och effekfivareproduktionsmetoder liksom användningen av nya material och nyutrastning. Arbetet har inledningsvis varit inriktat mot delsdatateknikens använd- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 43 ning i den direkta varaproduklionen dels deninternationeUa utvecklingen inom dala- och eleklronikområdet. Även det fortsattaarbetet kommer att avseindustrisektorn men i högre grad avse industriföretagens övergripandedatoranvändning. Kommitténpresenterade delbetänkandel Datateknik i industriproduktionen - Förslag tUlindustripoliliska åtgärder (SOU 1981:59). Kommittén har vidare avgivit följande rapporter: - Datateknikoch industripolitik. Industri- och forskningspolitiska program inom data- ocheleklronikområdet i olika länder (SOU 1980:17) - Datatekniki verkstadsindustrin. Datorstödd konslmklions- och tillverkningsteknik (SOU 1981:10) - Datatekniki processindustrin. Datorslödda produkfions- och processstyrsystem (SOU 1981:11) - Industri-och forskningspoliliska program inom data- och eleklronikområdet. Reserapporterfrån , , , , och . (Ds I 1980:7) - Datateknik,ekonomisk tUlväxt och sysselsättning. Tre uppsatser sammanställda av data-och elektronikkommittén () - Elektronikeni fabriken - hot eller hopp. Sammanfattande skrift avsedd bl.a. förstudieändamål omfattande ungefärligen samma områden som SOU 1981:10 och 11 (). Dessutom har man publicerat konferens-och reserapporter på flera språk. Kommittén planeraratl redovisa sina överväganden och förslag i elt huvudbetänkande /84. 11 SINDs utredningsarbete på data- ochelektronikområdet Regeringen uppdrogi åt statens industriverk (SIND) atl i samarbete med styrelsen för tekniskutveckling (STU) utreda svensk elektronikindustrisnuläge och utvecklingsmöjligheter. I uppdraget sägs atten lämplig områdesindelning av den svenska elektronikindustrin böreftersträvas med hänsyn lill den bedömda framlida utvecklingen inomeleklronikområdet. För varje delområde bör SIND kartlägga nuläget och bedöma denframlida marknadsutvecklingen, förväntade tekniska förändringars effekter påproduklionsslraklur och sysselsättning inom branschen,produktionsutvecklingssilualionen och möjlighelerna till fortsall inhemskproduktion, behovel av integrerade kretsar och komponentförsörjning,utbildningsbehovet saml det inlernalionella beroendet. Del framtagna materialet bör bl.a. kunna tjäna somunderiag för närmare analyser av datateknikens effekter på sysselsättningen. Uppdraget omfattaren rad från varandra delvis skilda frågor. SIND har därför definieratetl antal delprojekt och redovisat utredningsarbetet sue- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 44 cessivt i form av följande delrapporter underhuvudrubriken : - Komponenteroch utbildning (SIND 1979:6) - Eleklronikanvändningeni svensk verkstadsindustris produkter (SIND 1980:20) - Denmindre elektronikindustrin (SIND 1981:1) - Utvecklingsmöjligheteroch utvecklingskrav till1990 - en sammanfattande rapport (SIND 1981:5) - Fordonselektronik(SIND 1981:6) - Kommunikalionseleklronik (SIND 1982:1) - Konsumentelektronik (SIND 1982:11) - 80-talels givarteknik - behov ochmöjlig heter (STU ansvarig utredare, nr 296-82) - Oploeleklronik(STU ansvarig utredare) Vissa av de förslag som presenterats i rapporterna har i olika samman hang beaktats. (Direkfiv 1973. Tilläggsdirektiv 1979:103.) Beredningsgrappen har sammanfattat sina uppgUter enliglföljande: - Utarbetaetl konkret förslag till en samlad lösning för den regionala och lokala samhällsplaneringensinformationsförsörjning. - Ägnauppmärksamhet åt frågan om hur ADB kan bidra fill rationalise ringen av administrativ verksamhet och övrig ärendehandläggning inom länsstyrelserna utom skalleavdelningarna. - Utarbeta förslag till lösning av vissaADB-organisatoriska frågor. - Bedriva försöksverksamhet. I december 1980avgavs lägesrapporten vid länsstyrelserna. a. den ADB-verksamhel som förekommer vid länsstyrelsema medundanlag av de stora och allmänt kända ADB-anlägg-ningama. Statskontoret harpå kommitténs uppdrag studerat rationaliseringsmöjligheterna medhjälp av ADB vid länsstyrelserna med undantag av skatteavdelningarna.Uppdraget redovisades i rapporten m.m. för rationalisering inomlänsstyrelserna. Kommittén har därefter arbetat vidare med vissa av de frågorsom rapporten behandlar. Beredningsgrappenlämnar i böijan av sitt slutbetänkande med förslag omförstärkt och utvecklat ADB-stöd vid länsstyrelserna för ratiner vid sidan om skalteverksamheten. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor III Förteckning över avgivna och planeradebetänkanden, rapporter etc. A.Avgivna betänkanden, rapporter etc. Sårbarhetsberedningen(SÅRB) Statskontoret ()() Data- och elektronikkommittén () Personregister-Datorer-Integritet.Översyn av datala- Juni -78 gen (SOU 1978:54) Författningsreglering avSPAR m. m. (Ds Ju 1979: 19) nov. Offentlighetsprincipen och ADB, Insyn i - tillgång till juni-80 information hos myndighetema (SOU 1980:31) Tillstånd och tillsyn enligt datalagen (Ds Ju 1981:15 sept. Nya avgifter fördatainspektionens verksamhet (Ds Ju dec. Handlingsplan för arbetet(Ds Fö 1981: 17) dec.-81 Verksamhetsberättelser och-planer vid de statliga da- dec. tacentralema (rapport) Allmän, översiktliginformation om ADB (rapport) Systemstruktur för DAFA och större kundmyndighe-dec. -81 ter (Stkt. Basregister över företag och andraorganisationer - juli -81 ett principförslag (Stkt. rapport : 11) Basregister för uppgifter om företag ochorganisatio- dec. -82 ner: lägesrapport Gemensam personalstatistik - delrapport (Stkt.rap- juli -81 port 1981:13) Gemensam personalstatistik(Stkt. rapport : 17) juli-82 SLÖR - effektivisering ochuppgiftsfördelning (Stkt. juli -82 rapport 1982:28) Hur påverkas kvinnorsarbetsmarknad inom staten av jan. -82 datoriseringen? Forskning om datateknikensanvändning - förslag till sept. -82 ett samlat forskningsprogram (FRN rapport 82:16) Bankemas datorisering (rapport) sept.-80 Industrins datorisering - effekter påsysselsättning april -81 och arbetsmiljö (SOU 1981: 17) Bankdatorisering i80-talsperspektiv (Ds A 1981: 13) nov.-81 Datoriseringen iförsäkringsbranschen (Ds A 1981: 14) nov. -81 Kontorsautomation i statsförvaltningen (DsA nov. -81 1981:15) Kontorens datorisering - effekter på sysselsättningnov. -81 och arbetsmiljö (Ds A 1981: 16) Bättre eller sämre meddatorer? (debattskrift) jan.-82 Bra affärer med datorer? (Ds A 1982:7) juni-82 Datateknik och industripolitik. Industri- ochforsk- mars -80 ningspolitiska programinom data- och elektronikområdet i olika länder (SOU 1980: 17) Datateknik, ekonomisk tiUväxt och sysselsättningsept. -80 () Datorstödd konstruk- april -81 tions- ochtillverkningsteknik (SOU 1981: 10) Datateknik i processindustrin. Datorstöddaproduk- april-81 tions-och processtyrsystem (SOU 1981: 11) Datateknik i industriproduktionen. Förslag tillindu- aug. -81 stripolitiska åtgärder (SOU 1981:59) Elektroniken i fabriken - hot eller hopp? (LiberFör- sept. -81 lag) Komponenter och utbildning(SIND 1979:6) nov.-79 Elektronikanvändningen isvensk verkstadsindustris dec. -80 produkter (SIND 1980:20) Den mindreelektronikindustrin (SIND 1981: 1) feb.-81 Utvecklingsmöjligheter och utvecklingskrav till1990 dec.-81 - en sammanfattande rapport (SIND 1981:5) 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Fordonselektronik(SIND 1981:6) Kommunikationselektronik(SIND 1982: 1) Konsumentelektronik(SIND 1982:11) 80-taletsgivarteknik - behov och möjligheter (STU ansvarigutredare, nr 296-82) ADB-projektvid länsstyrelsema (lägesrapport) för rationalisering inom länsstyrelsema (Stkt.rapport 1981:22) Datorstödför exekutionsväsendet (Ds Kn 1981:5, 6 B.Planerade betänkanden, rapporter etc. () (STU ansvarigutredare) ADB-beredningsgruppen Utredningen om dataflöden över Sårbarhetsberedningen (SÅRB) Optoelektronik (rapport) Slutbetänkande Slutredovisning av arbetet med ett basregisterför uppgifter om företag och organisationer (rapport) Slutredovisning Redovisning i den rapport omjämställdhetsarbetet som skall lämnas till regeringen slutet av år -83 slutet av år-83 -83/84 -84 -85 Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 49 Användningen av ADB istatsförvaltningen Automatiskdatabehandling (ADB) används i ökande omfattning i statsförvaltningens arbeteoch präglar verksamhetens form aUt mer. I föreligganderedovisning, som utarbetats med hjälp av statskontoret, presenterasöversiktligt information om användningen av ADB i statsförvaltningen.Redovisningen bygger i huvudsak på den särredovisning av ADB-verksamheten somhar skett i myndighetemas anslagsframställningar enligt särskUda anvisningar. Annaninformation som utnyttjats är framför aUt uppgifter tillgängliga hosstatskontoret. Redovisningen behandlar i huvudsak utnyttjandet av ADB för administrativa ändamål.Den ADB-verksamhelsom gäUer reglering av processer och förlopp av teknisk natur berörs därför inte. I princip berörs inteheller, fömtom inledningsvis i avsnitt1.1.2, den ADB-användning som avser rationalisering av kontorsarbetets olika basfunklioner, t. ex. ord- ochtextbehandling. Redovisningen inledsmed en översikllig information i avsnitt 1 i syfte att ge en helhetsbild avstatsförvaltningens ADB-användning. Därefter redovisas i avsnitt 2kostnadema för ADB-verksamheten för varje ADB-använ-dande myndighet samtdennas driflorganisalion och ADB-verksamhelens huvudsakliga inriktning. Planeradeförändringar anges huvudsakligen som anskaffningsbehov av utrastning. ViktigareADB-system beskrivs mer detaljerat. Avslutningsvis ges i avsnitt 3 en redovisningav vissa statliga publikationerinom ADB-området. De fem förstaavsnitten behandlar användningsområden, kostnader, organisation, personal ochutrastning för ADB-verksamheten inom statsförvaltningen. Avsnillet omanvändningsområden omfattar delvis affärsverken medan avsnillet om organisationomfattar myndigheter inom civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) och försvaret.Redovisning av personal omfattar även affärsverken. Vadbeträffar redovisning av kostnader har även affärsverken medtagits. Redovisningen avutrastning inkluderar i vissa delar både affärsverken och de statliga bolagen. /./. / Större tillämpningar m.m. Ett begränsat anlalADB-tillämpningar svarar för merparten av statsförvaltningens ADB-kostnader.De slörre lillämpningama inom den civila statsförvaltningen, affärsverken ochförsvaret återfinns inom de verksamhetsområden som är uppräknade i tabell 1. Redovisningenbaseras på uppgifter från huvudmännen inom resp. verksamhetsområde. En närmare beskrivning av insamlingen ochavgränsningen av koslnadsuppgiftema 4 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor återfinns i avsnitt 1.2. Uppräknadeverksamhetsområden inom den civila statsförvaltningen svarade budgetåret1981/82 för eller 658 milj. kr. av de totala ADB-kostnaderna i dennasektor, vUka uppgick till 887 milj. kr., För affärsverken och försvaret uppgickde totala ADB-kostnaderna »ill 512 milj. kr. resp. 152 milj. kr. Tabell 1.Verksamhetsområden med de större ADB-tillämpningarna inom statsförvaltningen Andel (%) av de ADB-kostnader totala ADB-kost- i milj. kr. nadema i re- budgetåret spéktive sektor 1981/82 skrivning (centralnämnden för - Administration inom polisvä- - Administration av allmän för- - Bil- och körkortsregistrering - Statistikproduktion (statis- - Administration av skatter, folk- - Löneuträkning m. m. - Ekonomisk redovisning (riksrevi- - Administration av arbetsförmed- - Operativ ledning m. m. - Personal- och ekonomiadmi- nistration (försvarets civil- ' Inklusive personal- ochutmstningskostnader för länsstyrelsemas skatteenheter. Inklusive myndighetemaskostnader för System S. ' Inklusivekostnader för den ADB-framställda platslistan. * Avser kostnaderför sektionen för informationsbehandling. ' Budgeterade kostnader. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 51 Elt annat sätt att betrakta statsförvaltningensADB-verksamhel är atl studera förekomsten av ADB-tiUämpningar för olikaändamål. I tabell 2 redovisas den procentueUa andelen myndigheter som har egnaADB-fillämpningar inom några användningsområden. Således räknas inte t.ex. detslafiiga lönesystemet SLÖR som etl eget system för varje ansluten myndighetutan endast för statens löne- och pensionsverk (SPV). Valet av och indelningeni olika användningsområden är inle entydigt utan får ses som ett exempel på hurADB-användningen kan beskrivas. De olika områdena utesluter heller intevarandra utan en myndighet kan använda ADB för olika ändamål. Områden spectfikaför i huvudsak en myndighet eller en förvaltningssektor somskatteadministrationen eller administrationen av den allmänna försäkringen harinle medtagits. Redovisningen är hämtad från statskontorets rapport (1982:11)Slafiiga ADB-system. Rapporten omfattar ADB-system för administrativa ochslalisfiska ändamål vid 125 myndigheter (motsv. Tabell 2.Användningsområden för ADB Användningsområde Andel(%) av myndighe- tema med egna ADB-systeminom användningsområdet Personal- ochlöneadministration innefattar personalplanering, perso-nalregislrering,löneberäkning, löneregistrering m.m. De större fiUämp-ningama inom delta områdeär det statliga lönesystemet SLÖR (för försvaret F/SLÖR) samt delpersonaladministrafiva systemet PL För SLÖR och Pl är statens löne- och pensionsverk(SPV) huvudman. Ekonomiadministration innefattar ekonomiskredovisning, fakturering, kostnadsberäkningar m.m. Inom delta område finnsbl.a. det statliga redovisningssystemet (system S) för vUkelriksrevisionsverkel (RRV) är huvudman. Materieladministration ayser administration avlager, förråd, materiel eller inventarier av olika slag. Exempel på störretUlämpningar inom detta område återfinns bl. a. inom statens vägverk . Dokument- ochärendehantering är en samlingsbeteckning för hantering av dokument i diarier,arkiv, bibliotek m. m. En av de större tillämpningarna inom della område ärADB-syslem för forskningsbiblioteken (LIBRIS) med somhuvudman. Statistikproduktion avser ADB-system vars huvud-eller delsyfte är att framstäUa stafistik. De största tillämpningarna inomdetta område handhas av slalisfiska centralbyrån (SCB). Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 52 Ett stort antal avstatsförvaltningens ADB-syslem omfattar register med personuppgifter,personregister. Enligt datalagen (1973:289) definieras personregister som "register,förteckning eller andra anteckningar som försmed hjälp av automatisk databehandling och som innehåller personuppgift somkan hänföras tUl den som avses med uppgiften". För att inrätta ochföra etl personregister krävs enligt datalagen att den registeransvarigehar licens eller tillstånd från datainspektionen (DI). Registeransvarig är"den för vars verksamhet registret förs, om han förfogar över det".Inom statsförvaltningen är oftast myndigheten registeransvarig. F.n. finns omkring2500 personregister i statsförvaltningen och totalt i ca 35000. 7.7.2 Kontorssyslem och utvecklingstendenser kännetecknades databehandlingenav relativt dyrbar utrastning. Storaresurser lades ned på alt utnyttja datorema så effekfivt som möjligt. Organisationen mnt en datoranläggningväxte i takt med all nya tUlämpningartogs i bruk. I slutet av 70-talel minskade nyutveckling av större system. Resurserna har dock förblivit istort sett oförändrade p. g. a. attkostnadema för drift och underhåll ökat. Systemen behöver emellertid successivt förändras och modemiseras allteftersom utmstningen förslits och nya användarkrav tillkommer. Dennaförändringsprocess sker oftast inomramen för den befintliga driftorganisationen och betecknas vanligen som underhåll, och inte som utveckUng. Samtidiglhar ny teknik utvecklats som dels ärsmåskalig dels har en förbättrad pris-/prestandarelalion jämfört med äldreteknik. I det följande ges en kort beskrivning av utvecklingstendenser för den nya teknik som berör oUkakontorsfunktioner. Utvecklingen av nyteknik för konlorsändamål går snabbt. Mikroprocessorer ingår alltoftare som slyrkomponenler i konlorsteknisk ulmslning. Små datorsystem baseradepå mikroprocessorer utvecklas i växande omfattning för avgränsadekonlorstekniska funktioner. Den stora satsningen på marknadsföring från olikaleverantörer och kraven på besparingar inom statsförvaltningen är faktorer som kankomma alt påskynda införandel av nyteknik för atl rationalisera kontorsarbetet. Myndighetemas arbetekan grovt indelas i sakverksamhel och intemad-ministration, där sakverksamhelen oftainnebär ärendehantering och intemadministralionenbl.a. omfaltar ekonomi- och personaladministration samt allmänna kontorsservicefunktioner. Den tidigare datoriseringenhar främst varit inriktad på atldatorisera ärendehanteringen, vUket har lett fill att det inom förvaltningen nu finns etl antal datorsystem somnärmast kan liknas vid produktionssystem. Inom intemadminislrafionen har förändringarna främst berört ekonomi- ochpersonalfunktionerna. De senaste årens s.k. kontorsautomation har hitliUs främst inneburit att elt relativt stort antal skrivmaskinerhar ersatts av s. k. skrivautomater. Effektiviseringen av textbehandlingen harhittiUs inte i någon större ut- 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 53