prop · G6033 · 1982-12-31 00:00:00 — nernaoch remissinstanser med anknytning till arbetsmarknads- och utbildningsområdet.De kritiska remissinstanserna befarar framför allt atl arbetsmarknads- ochutbildningspolitiska synpunkter inte kommer alt beaktas i fillräckligutsträckning om här aktuella stöd inordnas i en allmän socialförsäkring. För egen del vill jag anföra följande. F. n. saknasen allmän arbetslöshetsförsäkring. Personer som inte är medlemmar i någonarbetslöshetskassa kan få slöd under arbetslöshet endast i form av kontantarbetsmarknadsstöd, vilket utgår i form av ett grundbidrag pä f. n. förslag förutsätter en allmänarbetslöshetsförsäkring ulan anknytning fill arbetslöshetskassor och fackligaorganisafioner. Förslag till en allmän arbetslöshetsförsäkring har tidigareframlagts av den s. k. . Detta förslag har emellerfid inte lettfill lagsfiftning, bl. a. beroende på atl kostnaderna ansetts för höga. Delföreligger i detta läge inte förutsättningar för att inordnaarbetslöshetsförsäkringen i en allmän socialförsäkring. Med hänsyn till dennära kopplingen mellan arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet får delsamma anses gälla beträffande sistnämnda stöd. Utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildningoch yrkesinriktad rehabilitering är nivåmässigt knutet tillarbetslöshetsförsäkringen bl. a. på så sätt att personer som är medlemmar av enerkänd arbetslöshetskassa får högre utbildningsbidrag än andra. Någolmedlemsskap i en erkänd arbetslöshetskassa krävs dock inte för atl få bidrag.Med hänsyn till den nära koppling som således finns mellan utbildningsbidragoch arbetslöshetsförsäkring anser jag att man även när det gällerutbildningsbidraget bör vänta med ett ställningstagande till om bidraget böringå i en allmän socialförsäkring eller inte. När det gäller utredningens förslag att detsärskilda vuxenstudieslödel skaU inordnas i en allmän socialförsäkring harremisskritiken inte bara gällt farhågor för att de utbildningspoliliskamålsättningarna inte skulle beaktas tillräckligt. Vissa remissinstanser harocksä ansett alt utredningens förslag innebär att studiestödet splittras genomatt vissa men inte alla studieslöd hänförs till en allmän socialförsäkring. Jag anser att remisskritiken på sistnämnda punkthar etl visst fog för sig. Till detta kommer att det särskilda vuxenstudiestödetinnehåller en återbetalningsplikfig del, något som inte förekommer inom denföreslagna allmänna socialförsäkringen i övrigt. Jag är därför inte beredd atlf. n. föreslå att detta stöd skall inordnas i en allmän socialförsäkring.Däremot finns del anledning att i det fortsatta samordningsarbetet överväga omdet kan vara ändamålsenUgt alt inordna inte bara vuxenstudiestöd utan ocksååterbeial-ningsplikliga studiemedel i en allmän socialförsäkring eller i vartfall närmare 1982/83:3 32 anknytadessa stöd fill en sådan försäkring. Härigenom skulle man undvika densplittring av studiestödet som utredningens förslag delvis innebär. Utredningen föreslår att såväl den dagpenning somf. n. utgår under repetitionsutbildning och civilförsvarstjänstgöring somdagersättningen under grundutbildning skall inordnas i inkomstförsäkringen.Dagpenningen föreslås få behålla sin karaklär av inkomstrelalerad ersätlningmed garantinivå och dagersättningen föreslås liksom endast utgå i formav grundbidrag. Bland remissinstanserna finns synpunkter både för och emotutredningens förslag. Eftersomdagpenningen är knuten fill den sjukpenninggmn-dande inkomsten ochadministreras av försäkringskassorna är del enligl min mening naturligt attdenna stödform inordnas i inkomstförsäkringen. När det gäller stödet tillvärnpUktiga under grundutbildning är däremot förhåUan-dena mer speciella. har påpekat utges detta stöd endast med ett förhållandevis lågtgrundbidrag och någon inkomstrelalerad del finns inte. Överbefälhavaren harnyUgen lagt fram vissa förslag som gäller värnpUktigas sociala och ekonomiskasituation. Del förslag som överbefälhavaren förordar går ut på alt man gör enuppdelning mellan å ena sidan stöd fill den värnpliktige själv och å andrasidan slöd fill hans familj. Vidare har regeringen genom beslut den 26 november1981 (Dir 1981:68) bemyndigat chefen för försvarsdepartementet att filisätta enutredare som närmare skaU se över dessa frågor. Ett ställningstagande till hurvärnpliktsförmånerna bör anknytas till socialförsäkringen i övrigt bör därförske först när resultatet från denna utredning föreUgger. I utredningens modell till en framtidainkomstförsäkring vad gäller pensionsomrädet ingår grenarna förtidspension,omstäUningsstöd, dellids-pension och ålderspension. Omställningsstödetmotsvarar närmast den nuvarande änkepensionen men skall kunna utges till bådemän och kvinnor under en begränsad lid. Änkor och änklingar som inle klarar sinförsörjning efter omstäUningsfiden skall beroende på orsaken tillförsörjningssvårigheterna kunna få vårdpenning, arbetsmarknadspenning,vuxenstudiestöd, förtidspension eller ålderspension. Övriga pensionsförmånerenligt förslaget motsvarar i huvudsak nuvarande förmåner. Remissinstanserna har framför allt haft synpunkterpå det föreslagna omställningsstödet. Flertalet är positiva men påtalar att detbehövs generösa övergångsbestämmelser. De flesta av de föreslagna förändringarna iförhällande fill nuvarande pensionsförmåner är mindre omfattande eller avlagteknisk karaktär såvitt 1982/83:3 33 gällerålderspension, förfidspension och änkepension. Jag vill understryka att demånga valmöjligheter som finns när det gäller uttag av ålderspension är enklar nackdel ur samordningssynpunkt samfidigt som statisfiken visar att en delav reglerna fillämpas i myckel begränsad omfattning. Vid utformningen avpensionssystemet inom inkomstförsäkringen bör därför regelsystemet förenklas. När del gäller änkepensionerna föreslås däremotomfattande förändringar av nuvarande system. förslaghar fill stor del följts i det förslag som har lagts fram avpensionskommittén (SOU 1981:61-62). Det är naturligt att ställning fill denframfida utformningen av efterlevandepensioneringen las vid beredningen iregeringskansliet efter avslutad remissbehandling av sistnämnda betänkande. En försäkringsgren där ersättningsnivån är högre äninom jämförbara områden är arbetsskadeförsäkringen. Inkomstförlust vidarbetsskada ersätts såväl f. n. som enligt utredningens förslag fill en allmänsocialförsäkring fill . Utredningens ståndpunkt atl ersättningsnivån vidarbetsskada skall behållas på en högre nivå än övriga ersättningar även inom enallmän socialförsäkring har kritiserats av många remissinstanser. Kritik harkommit framför allt frän försäkringskassorna och från remissinslanser därläkare har medverkat i yttrandena. Krifiken bottnar i de stora svårigheter ihandläggningen som nuvarande arbetsskadeförsäkring leder till. Andraremissinstanser har starkt betonat atl den högre ersättningsnivån inomarbetsskadeförsäkringen måste vara kvar. har godkänt en hemstäUan frånsocialförsäkringsutskottet (SfU 1981/82:2) vari utskottet biträder ettmofionsyrkande om att en utredning bör komma till stånd för atl klargöra omarbetsskadeförsäkringen kan ytterligare samordnas eller sammansmälta medsjukförsäkringen. I betänkandet förväntas att de frågor om samordningstidenslängd och avtalsförsäkringarnas ställning som tagits upp i vissa andra motionerockså kan bli belysta genom den förordade översynen av arbetsskadeförsäkringen. Föregen del vill jag anföra följande. Detkan ligga nära fill hands att föra fram tanken på att helt integreraarbetsskade- och sjukförsäkringen inom en allmän socialförsäkring i elt läge dådet framförs krifiska synpunkter pä den nuvarande arbetsskadeförsäkringen ochdess tillämpning. Till slöd härför kan även framhållas att en viktig principbakom en allmän socialförsäkring är alt man mer än tidigare skall se fillbehovet av stöd och mindre till om stödbehovet har den ena eller den andraorsaken. Denna princip får dock inte - liksom naturligtvis intesamordningssträvanden över huvud taget - bli ett självändamål. I den mån denkommer i strid med andra viktiga principer måste en sammanvägning 3Riksdagen 1982/83. Prop.1982/83:3 34 Att avskaffa systemet med särregler för ersättningvid arbetsskada kan enligl min mening inte komma i fråga. Mot bakgrund av riksdagensslåndpunklstagande lill förmån för en utredning om arbetsskadeförsäkringen ochde synpunkter som förts fram under remissbehandlingen avsamordningsutredningens betänkande anser jag däremot att det nu finns starkaskäl atl undersöka vilka förändringar som kan göras inom denna försäkring föratl i möjligaste mån komma fill rätta med tiUämpningsproblemen och underlättaarbetsskadeförsäkringens inlemmande i en allmän socialförsäkring. Jag avserdärför atl i annat sammanhang ta upp frågan om direktiv för en särskildutredare som skall behandla dessa frågor. 3.3 Övriga delar av principmodellen I den föreslagna principmodellentill en allmän socialförsäkring ingår förutom inkomstförsäkringen ocksåbarnstöd, bostadsstöd och handikappstöd. Barnstödel innehåller en generell delsom ulgår lill alla barn i en viss ålder (generellt barnbidrag) eller i en visssituation (kompletterande barnbidrag). Barnstödet innehåller emellertid ocksåen inkomstprövad del och bostadsstödet är helt och hållet inkomstprövat.Handikappstödet slutligen är en ersättning som skall täcka de merkostnader somhandikappade kan ha. Till de delar av en allmänsocialförsäkring som benämns barnstöd och bostadsstöd har utredningen hänförten rad olika bidrag med syfte att stödja barnfamiljer. Dessa bidrag finns nu inomolika författningar och handläggs av olika myndigheter. Stöd med detta syftefinns sålunda förutom i AFL och de särskilda lagarna om barnbidrag ochbidragsförskott också i de författningar som gäller studiestöd, bostadsbidragoch familjebidrag till värnpliktiga. Förutom av försäkringskassorna handläggsdessa slöd framför aUt av myndigheter på sludiestödsområdet och av olikakommunala organ. Här aktuella stöd är således mycket splittrade ochsvåröverskådliga och behovet av en översyn är stort. Genom atl de f. n. hörtill olika samhällssektorer och ocksä har andra syften än de rentfamiljepolitiska, nämligen bostads- och utbUdningspolitiska, uppkommer dockfrågan hur olika syften tillsammantagna skall kunna fillgodoses på det mesttillfredsställande sättet. Jag återkommer senare fill denna fråga. Från remissinstansernas sida har iallmänhet ingen krifik riklats mot den nu nämnda uppbyggnaden av dessa delar avprincipmodellen. vill emellertid utmönstra inkomstprövadeförmåner. All inkomstprövad hjälp bör i stället enligt styrelsen utgä i form avbistånd enligt 6 § socialtjänstlagen. Några remissinstanser har ocksåifrågasatt om det finns 1982/83:3 35 behovav ett särskill bostadsstöd vid sidan av elt inkomstprövat barnbidrag. Den myndighet som skall bestämma om inkomstprövadeeller behovsprövade bidrag bör utgä eller inte måste ha vissa inkomstuppgifierliksom uppgifter om familjeförhållanden. En sådan kontroll innebär bl. Ett annat problem är de marginaleffekter somminskning eller bortfall av inkomstprövade bidrag vid en inkomstökning mednödvändighet medför. I ett samhälle med begränsade ekonomiska resursermåste bidragen styras till dem som bäst behöver bistånd. Jag anser del därförinle möjligt atl minska inslaget av inkomst- och behovsprövade bidrag. Tvärtomkan det i dagens ansträngda ekonomiska situation bli fråga om alt öka inslagetav sådana bidrag eller andra selektiva insatser. När det sedan gäller om inkomstprövade stöd skallutgå inom socialförsäkringssystemet eller enligt socialtjänsfiagen vill jagerinra om atl det länge har diskuterats att ersätta den kommunala behovsprövadesocialhjälpen med ett mera schabloniserat system. Bakgrunden härfill har variten strävan att minska de inlegriletskränkande moment som den noggrannaprövningen inom socialhjälpssystemet kunnat innebära. Att låta allinkomstprövad hjälp utgä i form av bistånd enligt 6 § i den socialtjänstlag,som gäller fr. o. m. , skulle strida mot dessautvecklingstendenser och kan därför inle tillrådas. Min slutsats blir såledesatt en allmän socialförsäkring bör innehålla inkomstprövade bidrag. Under remissbehandlingen har ingen kritik riktatsmot utredningens förslag att en aUmän socialförsäkring också skall innehålla ensärskild merkostnadsersältning för handikappade. Detta kan således vara enutgångspunkt för del fortsatta arbetet. Innanjag går in på vilka av de nuvarande bidragen som kan tänkas ingå i här aktuelladelar av en allmän socialförsäkring vill jag peka på att en stor del av defamiljepolitiska stöden f. n. är föremål för utredning eller harföranlett förslag som är under beredning i . Det gällerbostadsbidragen, stödet till ensamståendes barn och stödet till flerbarnsfamiljer.Det finns därför skäl atl i flera hänseenden vänta med alt ta slällning fillden närmare utformningen av dessa slöd. När det gäller strukturen i stort anserjag alt samordningsutredningens förslag kan tjäna som utgångspunkt. I detfortsatta utredningsarbetet får däremot övervägas hur den närmaregränsdragningen skall göras mellan bidrag som skall utgå lill alla barn, lillstuderande, till familjer med höga boendekostnader och till familjer där en avföräldrarna inte bidrar fill barnens försörjning. Därvid får också avgöras ivilken utsträckning stödet skall vara generellt eller inkomstprövat och om merän ett generellt resp. inkomstprövat stöd behövs. 1982/83:3 36 Utredningens förslag beträffande barnstöden innebären väsentlig minskning av antalet barnslöd. Del utgör också tekniskt sett enavsevärd förenkling genom att bl. a. författningsregleringen bör kunna görasenhetligare. Några större materiella förändringar har inte föreslagils.Förslaget tUl enhetligare åldersgränser innebär smärre förändringar i bådeutvidgande och begränsande riktning. Förslaget i denna del har i huvudsak mottagitsposifivl under remissbehandlingen. Rerriissinstanser med anknytning fillutbildningsområdet är dock kritiska fill att den nuvarande studiehjälpen harknutits fill barnstöden. Gmnden fill denna krifik är att man menar attstudiehjälpen skulle kunna förlora sin roll som styrinstrument för attgenomföra utbildningspoUtiska mål, om den inordnades i barnstödet inom enallmän socialförsäkring. 1 övrigt har viss kritik riktats mot förslagetbeträffande åldersgränserna. När det gäller vilka nuvarande stödformer som skallingå i det generella barnbidraget och i ett inkomstprövat stöd vill jag anföraföljande. Det förlängda barnbidraget kan sägas vara en direktfortsättning på det allmänna barnbidraget och utgår fill bam som går kvar igrundskolan efter det att de fyllt . Med hänsyn fill den nära koppling somfinns mellan det allmänna och det förlängda barnbidraget är del naturligt allbåda bidragen ingår i en allmän socialförsäkring. Hit bör ocksä hänföras detnyligen införda flerbarnstillägget, som till konstmktionen är en del av delallmänna barnbidraget. Även studiehjälpen har enligt min mening elt mycketnära samband med övriga familjepolifiska stödformer. Liksom barnpension ochbidragsförskott skall ge ekonomiskt stöd till ofullständiga familjer skallstudiehjälpen ge etl sådant stöd fill familjer, där ett eUer flera barnstuderar i gymnasieskolan. Studiebidraget inom studiehjälpssystemet kan vidareliksom del förlängda barnbidraget sägas vara en direkt fortsättning på detallmänna barnbidraget. Samfidigt har givetvis studiehjälpen etl klartutbildningspolitiskt syfte, dvs. den skall främja rekryteringen fillgymnasieskolan framför allt på så sätt alt en socialt jämlik rekryteringåstadkoms. Det är givetvis av största vikt att det stöd somskall utgå till studerande i gymnasieskolan utformas så att möjligheterna attanvända stödet som utbildningspoUtiskl styrmedel inte försväras. För atlundersöka hur dessa möjligheter bäst kan fillvaratas krävs ytterligareutredning. Jag är därför f n. inte beredd att ta ställning fill om den nuvarandestudiehjälpen bör ingå i en allmän socialförsäkring. Det nuvarande statliga bostadsbidraget har ingenanknytning till bostadskostnaderna utan utgår med ett visst belopp för varjebarn i den mån reglerna om inkomstprövning medför att rätt tillbidrag föreligger. Det är som har sagts kopplat fill det inkomstprövadetillägget inom studiehjälpssystemel och har etl klart familjepoUtiskt syfte.Del har därför 1982/83:3 37 slörreanknytning till barnstödet inom en aUmän socialförsäkring än tillbostadsstödet. Som jag har sagt bör dock ställningstagandet till dennärmare konstruktionen av barn- resp. bostadsstöden i en allmän socialförsäkringanstå till dess atl det utredningsarbete som pågår beträffandebostadsbidragen har avslutats. Ävenfamiljepenning fill barn inom lagsfiftningen om familjebidrag fill värnpliktigahar en mycket nära anknytning lill övriga familjepolitiska stöd. Frågan om hurdelta stöd bäst kan knytas lill barnstödet inom en allmän socialförsäkring fårlösas sedan den i avsnitt 3.2.6 nämnda utredningen om de värnpliktigas socialaförmåner har avslutat sitt arbete. Samordningsulredningenhar föreslagit att även barntillägget till folkpension skall ingå i den inkomstprövadedelen av barnstödet. har i sitt framlagda betänkande(SOU 1981:61) Familjepension också behandlat frågan om utformningen avbarntillägget och därvid inte föreslagit några större förändringar iförhållande till vad som gäller f. n. Barntillägget är nu inte inkomstprövat isedvanlig ordning utan prövas endast mot den ATP som uppbärs av föräldern ifråga. Jag delar samordningsutredningens uppfattning att del inte kan varabefogat att ha ett särskilt barnlillägg till en viss gren avinkomstförsäkringen om inte familjens allmänna ekonomiska situafion geranledning till del. Något särskUt barntillägg till folkpension bör därför intefinnas inom en allmän socialförsäkring. Däremot bör givelvis ett inkomstprövatstöd kunna utgå såväl för barn till folkpensionärer som för andra barn underförutsättning att det föreligger rätt därtiU enligt vanliga regler ominkomstprövning. Närdet gäller det kompletterande barnbidraget har vissa remissinstanser ifrågasattom bidragsförskottet bör ingå i nuvarande utformning. a. har det förts framtankar på en inkomstprövning av delta stöd. Stödet till ensamstående föräldrarutreds f. n. av ensamförälderkommiltén. Mot bakgrund härav vill jag f. n. inteta ställning tiU den närmare utformningen av det kompletterande barnbidraget.Jag har dock ingen erinran mot att i denna del av barnstödet skall ingå dedelar som utredningen har förordat, nämligen - föratom bidragsförskott -barnpension från folkpensioneringen och ATP samt barnlivränta frånarbetsskadeförsäkringen. Jagdelar således på flertalet punkter i princip utredningens uppfattning om vilkanuvarande stödformer liU barn och ungdomar som bör ingå i etl barnstöd inom enaUmän socialförsäkring. Innan ställning tas fill den närmare utformningen avslödel bör dock vissa frågor utredas ytterligare. En viktig fråga är vilkaåldersgränser som skall gälla för de olika barnstöden och hur långt det ärmöjligt att åstadkomma en enhefiigare reglering på detta område. Denna frågakommer att tas upp i anslutning fill beredningen av pensionskommitténs ochensamförälderkommitténs betänkanden. Prop.1982/83:3 38 Utredningen har inte närmare gällin på frägan om det finns behov av ett särskih bostadsstöd. Detta fär ses motbakgrund av direktiven där det bl. a. sägs att bidragens inriktning inle skalländras. Några remissinslanser har emellertid ifrågasatt om det behövs ettsärskill bostadsstöd vid sidan av barnstödet. Lämpligheten av att över huvudlaget föra över bostadsstödet till en aUmän socialförsäkring har ocksåifrågasatts i något fall. För egen del vill jag anföraföljande. Bostadsstöd ulgår f. n. lill ensamstående och makar utan barn, tillbarnfamiljer och till folkpensionärer. För värnpliktiga finns en särskild formav bostadsbidrag. Reglerna om bostadsstöd fill olika grupper är dåligtsamordnade och del finns ett stort behov av samordning på detta område, vilketockså många remissinstanser har understrukit. har det funnitsmöjlighet för folkpensionärer alt som utfyllnadsbidrag till kommunallbostadstillägg få statskommunall bostadsbidrag, om det senare på grund av deannorlunda inkomstprövningsreglerna lett till ett bättre resultat. Särskiltgenom förbättringar av det kommunala bostadstillägget har dockden grupp som kan få utfyllnadsbidrag minskat kraffigt. Delta stöd har därföravvecklats i och med utgången av . Härigenom har en viss förenkling ifråga om bostadsstödet till folkpensionärer åstadkommils. Utredningens förslag innebär såvitt gäller barnfamiljernaatl två inkomstprövade stöd skall kunna utgå, nämligen dels barnstöd och delsbostadsstöd. Som jag har nämnt är beräkningen av inkomstprövadeförmåner ingalunda problemfri. Till detta kommer problemet med demarginaleffekter som uppstår när förmånerna avtrappas. Om två inkomstprövadeförmåner skall kunna utgå samfidigt, ökar naturligtvis problemen. a. blirmarginaleffekterna svåra alt styra. Det skulle därför vara förenat med storafördelar, om man kunde slå samman bostadsstödet till barnfamiljer medbarnstödet. Detta förutsätter dock att ett särskilt stöd som är knutet tillbostadskostnaden inte längre anses behövUgt för att stödja barnfamiljer medsärskilt höga boendekostnader. Mycket talar för atl ett sådant behov kommer atlfinnas kvar inom överskådlig framlid. Eftersom bostadsbidragen, som jagtidigare har sagt, f. n. är föremål för utredning bör ell definitivtställningstagande anstå till dess att detta utredningsarbete har avslutals. Även om det skulle vara möjligt attinordna bostadsstödet till barnfamiljer i barnstödel, kvarstår dockbostadsstödet lill framför allt folkpensionärer. Genom att inslaget avATP-pensionärer successivt växer kommer visserligen behovet av elt särskillinkomstprövat bostadsstöd att minska. kommer dock ettsärskih bostadsstöd fill folkpensionärer fortfarandet att behövas. Viktigt ärdä atl ett sådant stöd så längt möjligt anpassas till det slöd som utgår församma ändamål till övriga grupper i samhället. Prop.1982/83:3 39 Bostadsbidrag finns f. n. även inom lagsfiftningenom familjebidrag till värnpliktiga. Frågan hur detta stöd skall kunna samordnasmed övriga bostadsstöd får lösas sedan den i avsnitt 3.2.6 nämnda utredningenom de värnpUktssociala förmånerna har avslutat sitt arbete. Det är enhgt min mening naturligt altförutsättningarna prövas för att ett särskill bostadsstöd inordnas i en allmänsocialförsäkring. Bostadsstödet till barnfamiljer har nämligen, som framgått avdet fidigare resonemanget, elt nära samband med övriga familjepolitiskastödformer. Etl slarki argument för en anknytning till en allmänsocialförsäkring är också att man för bostadsstödens del måste göra bedömningarsom ocksä förekommer inom andra bidragsformer. Det gäller framför allt frågorom inkomstbegrepp och familjetUlhörighet. måste naturligtvis debostadspolifiska bedömningar göras som är speciella för bostadsstöden. I vad mån särskilda regler skall gälla för någon avde grupper som elt framfida bostadsstöd skall avse får avgöras i del fortsattautredningsarbetet. Utredningen har beträffande handikappstödenkonstaterat alt sådana slöd utges från så många olika håll att det är tämUgensjälvklart alt samordningen är bristfällig. För att klargöra vilkahandikappstöd som bör ingå i en allmän socialförsäkring bör enligt utredningenen kartläggning göras av vilken utformning dessa slöd har fält i oUka kommuneroch landsting. Mänga remissinstanser har fillstyrkt atl en sådankarfiäggning görs. Även jag delar utredningens uppfattning och avser därför attåterkomma fill regeringen i annat sammanhang med förslag om en sådankartläggning av handikappstöden. 4Det fortsatta arbetet med en allmän socialförsäkring Jag har tidigare betonat alt samordningssträvandenainom det socialpolifiska bidragssystemet måste ges ett ökat utrymme och jaghar också anslutit mig till tanken att utvecklingen skall inriktas mot enallmän socialförsäkring. Därvid bör möjligheterna att samordna olika delsystemprövas.