prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Prov medslutfasstyrd ammunition och nya robotprojekt ökar troligen i omfattning.Användningen av superdatorer kommer sannolikt atl öka väsenfiigl. Inomhällfasthetsomrädet fortsätter arbetet med atl studera Viggen-systemels tålighetmot vissa skador. Stor vikt kommer att läggas vid kartläggandet ochanvändningen av kompositmaleriel i vingbalkar, flygkropp, roder,klaffar m.m. Anstalten förutser en ökad samordning av resultaten fränverksamheterna vid aerodynamik- och hällfasthetsavdel-ningarna. Därigenomblir det möjligt alt vidga kompetensområdet tiU att även omfatta flygmekanik. Motdenna bakgmnd har styrelsen för flygtekniska försöksanstalten gjort denbedömningen att verksamheten /84-1987/88 kommer att ha minst samma omfattning som f. n. Den av flygtekniska försöksanstalten beräknadeårsomslutningen under 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet anslaget exkl. kostnaderna för större investeringar ianläggningar (ny vind-tunnel)framgår av nedanstående sammanställning (prisläge febmari 1982; 1000-lal kr.). I sammanställningen ingårinte den ökning av årsomslutningen som blir en följd av attuppdragsverksamheten vid tekniska högskolan i förs över tillförsöksanstalten. Summa 1983/88 Intäktema för perioden /84 - 1987/88 beräknas till ca 322 milj. kr. Planerad personalutveckling (antalanställda omräknat till personår) inomförsöksanstalten framgår av följande sammanslällning. I sammansläUningeningår inle den personalökning som blir en följd av alluppdragsverksamheten vid tekniska högskolan i förs över fill flygtekniska försöksanstalten. 1981/82 Utgift 4536569' 1982/83 Anslag 2400000 1983/84 Förslag 2550000 ' Härav utgör . reglering av enbokföringstekniskt uppkommen skuld. Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Primäruppdrag m. m. 1982/83 1983/84 Planerat Flygtek- Föredra-niska ganden försöksanstalten Intäkter av uppdragsverksamhetBalanserad förlust -47000 -57351 -57200 -64350 -64350 - - 59 Antal anställda omräknat till personår 1982/83 1983/84 Planerat Flygtek- Föredra-niska ganden försöksanstalten ' Exkl. den personalökning som blir en följd avatt uppdragsverksamheten vid tekniska högskolan i förs över tillanstalten. Flygtekniskaförsöksanstahen anger i sin redovisning för /82 att verksamhetenhar genomförts med den inriktning och enligt de handlingsregler som harföreskrivits i regleringsbrevet. Verksamheten har underbudgetåret gett ett underskott om . Uppdragsverksamheten har gett . Utvecklingsarbetet vidSaab-Scania AB för flygplanssystemet JAS medför för flygtekniskaförsöksanstaltens del en väsenfiigl ökad vindtunnelut-provning av olika aktueUahuvudkonfigurationer samt ökade beräkningsinsatser. Ytterligare insatser föratt analysera prestanda samt deltagande i operativa studier för försvarsmaktensräkning kan fömtses. De planer som finns pänödvändiga prov som underlag för konstmktion av flygplanssysiemen JAS ochViggen visar att försöksanstaltens kapacitet är otillräcklig. Därför avserförsöksanstalten att under budgetåret anskaffa en ny slyrdalor förutmattningsprov i syfte alt ta fram data inom området brottmekanik. Inom annan forskning änden flygtekniska fömtses inga större förändringar. Nämndens förenergiproduktionsforskning (Ne) bestäUningar och vindenergiindustrinsefterfrågan pä anstaltens tjänster beräknas öka. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 275 Budgetåret1983/84 Flygtekniska försöksanstahen Förändringama iförhällande tiU /83 motiverar flygtekniska försöksanstalten på följande sätt. A. Pris- och löneomräkning för primämppdragen Pris- ochlöneomräkningen ökar kostnaderna med , varav . förallmän ledning och förbandsverksamhet och . för tillämpad forskning. B. Uppgiflsförändringar TUlämpad forskning Anstalten föreslåren ökning av anslaget med . för att täcka extra kostnader för visskompletteringsutbildning av befintlig personal i samband med nytiUkommande ellerförändrade uppgifter. Flygtekniskaförsöksanstalten hemställer i sin anslagsframställning att anstalten /84 tUldelas ett investeringsanslag om 55 milj.kr. föranskaffning av en iranssonisk vindtunnel. Försöksanstalten framhåller atl demotiv som låg till gmnd för anstaUens framställning i ärendet den 30oktober 1981 är oförändrade. Detta har även framhållits av försöksanstalten ien kompletterande framstäUning . beslut omanskaffning av flygplanssystemet JAS och Saab-Scanias AB:s insatser inom dencivila fiygplanslillverkningen styrker enligt anstaltens mening de motiv somtidigare har framförts som stöd för alt skaffa en ny Iranssonisk vindtunnel. Jag erinrar om attdåvarande departementschefen ijuli 1982 fillkaUade en särskildutredare för atl se över den flygtekniska forskningen i . Enligt direktivenskaU utredaren bl. a. göra en översyn av vindtunnelverksamhelen.Flygtekniska försöksanstaltens förslag att anskaffa en iranssonisk vindtunnel börenligt min mening behandlas liUsammans med utredarens överväganden och förslag. Jag ärdärför inle beredd att nu ta upp frågan om anskaffning av en sådan vindtunnel. Min beräkning avdet totala medelsbehovet för allmän ledning och förbandsverksamhel och fillämpadforskning framgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag vUl i deltasammanhang anmäla att försöksanstalten har lämnat regeringen en plan föröverföringen av uppdragsverksamheten vid tekniska högskolan. Anstalten har fömtsatt atlöverföringen kommer fiU stånd . Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet ningen under delta anslag kan därför komma allöka jämfört med vad som framgår av sammanställningen. Med hänvisning tUl vadjag har anfört och lill sammansläUningen hemställer jag alt regeringenföreslår att lill Flygtekniskaförsöksanstalten för /84 anvisa ett förslagsanslag av 2 550000kr. FN-styrkor m. m. Verksamheten underdelprogrammet FN-styrkor m. m. omfattar bl. a. rekrytering, organisation ochutbUdning i av beredskapsstyrkan för FN-tjänst. Denna verksamhelbudgeteras på etl primämppdrag inom delproduktionsomrädet Allmän ledning ochförbandsverksamhet och finansieras frän förslagsanslaget Beredskapsstyrka förFN-tjänst. Delprogrammet omfattar vidare FN-styrkors tjänstgöring utomlands m.m. Denna verksamhet finansieras från reservationsanslagen FN-styrkorsverksamhet utomlands och Övervakningskontingenten i som anvisas påtiUäggsbudgel. Verksamheten under delprogrammet leds av chefenför armén. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Kostnaderoch medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. 1982/83 1983/84 Planerat Utfall Planerat Chefen Beredskapsstyrkaför FN-tjänst: Allmän ledning och förbandsverksamhet 19730 17726 22492 22296 21300 19730 17726 22492 22296 21300 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 277 Antal anställda omräknat till personår Militär personal Civil personal Under budgetåret1981/82 har tvä beredskapsbalaljoner om vardera ca 700 personer rekryterats och utbildatsvid I4/Fo41 i och P10/Fo43 iSträngnäs. Av dessa har totalt omkring 800 personer tagits i anspråk för tjänstgöring vid den svenskabataljonen i FN:s fredsbevarande styrka i Republiken . För tjänstgöring vidsjukhuskompaniet i södra har rekryterats och utbildats omkring 300 personer. För tjänst i iMellersta Östem, och harrekryterats och utbildats 46 observatörer. Till specialenhetenför katastrofhjälp har rekryterats och utbildats ca 70 personer. Under budgetårethar ett datasystem för personalredovisning införts. En eventuellcentralisering liU 1 av beredskapsbataljonernas m. m. utbildning har utrettsenligt uppdrag i överbefälhavarens fredsorganisalionsplan för perioden /83 - 1991/92. Under budgetåret1982/83 kommer verksamheten att få i huvudsak samma omfattning somunder föregående budgetår och omfatta bl. a. rekrytering, organisationoch utbildning av omkring 1800 personer. Beredskapsbataljonemasutmstning moderniseras under budgetåret. En centralisering avberedskapsbataljonernas m. m. utbUdning planeras. Budgetåret1983/84 Chefen för armén Tvåberedskapsbalaljoner om vardera ca 700 personer kommer alt rekryteras ochutbildas. Bataljonernas utmstning moderniseras. Under förutsättning atl mandatetförlängs kommer under budgetåret totalt omkring 800 personer att tas i anspråk förtjänstgöring vid den svenska bataljonen i FN;sfredsbevarande styrka i RepubUken . Om mandatetförlängs, kommer omkring 300 personer att rekryteras och utbildas för detsjukhuskompani som tjänstgör i södra . 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 278 Rekrytering ochutbildning av observatörer, personal till specialenheten för katastrofhjälpm.fl. enheter fömtsälts fä i stort sett oförändrad omfattning. En centralisering av beredskapsbataljonernas m. m.utbildning till I i påbörjas under budgetåret och beräknas varagenomförd . Centraliseringen beräknas medföra en årlig besparingi driftkostnader om ca 2,5 milj.kr. med nuvarande FN-insatser men fordrar vissa investeringar föratt kunna genomföras. Chefen för armén har därför i särskildanslagsframstäUning begärt 4,8 milj.kr. för investeringar under /84. Om deUagande i en nyfredsbevarande FN-insats beslutas under budgetåret, krävs en utökad rekrytering ochutbildning av FN-styrkan. Förändringama iförhällande lill /83 detaljmotiverar chefen för armén på följande sätt. A. Pris- och löneomräkning Pris- och löneomräkningen innebär att kostnadernaökar med 1 351000 B. Uppgiftsförändringar Volymförändringar innebär att medelsbehovetminskar med . Jag kan i huvudsakgodta vad chefen för armén har anfört om verksamheten under /84. Jag godtar chefens för armén förslag om en centraliseringav beredskapsbataljonernas m. m. utbildning till 1 i Almnäs.Investeringskostnaderna under /84 redovisar jag underförslagsanslaget Arméförband; Anskaffning av anläggningar och reservationsanslagetAnläggningar m. m. för vissa mUitära ändamål. Det ankommer pä regeringen att senare fatta beslut beträffande organisationenvid 1. Min beräkning av medelsbehovet framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Chefen för armén har fömtsattatl verksamheten i beträffande de beredskapsstyrkor för FN-tjänst somdeltar ifredsbevarande operationer skall bedrivas enligt de riktlinjer som har faststäUts tidigare. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Beredskapsstyrkaför FN-tjänst för /84 anvisa ett förslagsanslag . Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 8 1 Huvudtitelns utformning 11 A Försvarsdepartementet m. m. Vissa nämnder m. m. inomtotalförsvaret 14 3. 15 2 Säkerhetspolitiskaöverväganden 19 3 m. m. 20 4 Det militära försvaret Verksamheten under det senast förflutna budgetåret (1981/82) Verksamheten under innevarande budgetår (1982/83) Det militära försvarets fortsatta utveckling 4,3.1 Inledning 4,3.2 Överbefälhavaren 4,3.3 Föredragandens överväganden 4,3.4 Hemställan Vissa frägor rörande försvarsindustrin Ramberäkning för /84 m. m. 4,5.2 Föredragandens överväganden 4,5.3 Hemställan Anslagsfrågor för /84 Ledning och förbands verksamhet Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 105 E Operativ ledning m. m. Operativ ledning m. m.: Ledning och förbandsverksamhet Materielanskaffning Anskaffning av anläggningar Gemensamma myndigheter m. m. Gemensam försvarsforskning Anskaffning av anläggningar för försvarets forskningsanstaltFörsvarets radioanstalt läromedelscentral Frivilligaförsvarsorganisationer m. m. Försvaretsdatacentral Vissa nämnder m. m. inom detmiUtära försvaret 174 19. Reglering av prisstegringar för det militära försvaret Summa för det militära försvaret 176 5.1 Verksamheten under det senast förflutna budgetåret(1981/82) 178 5.2 Verksamheten under innevarande budgetår (1982/83) 179 5.3 Civilförsvarets fortsatta utveckling 179 5.3.1 185 5.4 Ramberäkningarför /84 m.m. 185 5.4.1Civilförsvarsstyrelsen 185 5.4.2 Föredragandens överväganden 188 5.5 Anslagsfrågor /84 Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 189 189 197 200 202 204 204 205 206 227 228 229 230 Regleringav prisstegringar för civilförsvaret Programplanför ekonomiskt försvar för perioden /84-1987/88 Överstyrelsenför ekonomiskt försvar: För valtningskostnader Särskildakostnader för lagring av gasbensin Föriusterpä beredskapsgarantier m. m. 231 6 Övrigt totalförsvar m. m. 232 6.2 Föredragandens överväganden 234 234 236 242243 245 247 249 252 m. för vissa militära ändamål Bidragtill kostnader för beredskap 254 256 258 261 Beredskapför oljebekämpning till havs m. m. Ersättningför verksamhel vid räddningstjänstm. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 282 263 7 Försvarsforskningensställning, lång siktiga utveckling och finansiering 263 7.2 Nuvarande ordning 269 K Övriga ändamål Beredskapsstyrka för FN-tjänst 21300000 Totalt för försvarsdepartementet 22075514000 Bilaga 7 till budgetpropositionen 1983 Prop. Till socialdepartementethör det sociala trygghetssystemet i form av folkpensionering, ATP ochdelpensionsförsäkring, allmän sjukförsäkring och tandvårdsförsäkring,arbetsskadeförsäkring, föräldraförsäkring, barnbidrag, flerbarnstillägg ochannat ekonomiskt stöd till barnfamiljerna, barnomsorg, äldreomsorg, omsorger omhandikappade samt hälso- och sjukvård, socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkofikapolitik liksom ansvar för forskning och utvecklingsarbete inom densociala sektorn. För verksamhetsområde läggsfram förslag som för /84 medför utgifter i statsbudgeten påsammanlagt 70 028 milj.kr.Det aren ökning med 5 850 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår.Budgetförslaget präglas av en genomgående stor restriktivitet vad gällerutgiftsökningar. Det s.k. huvudförslaget, som innebär en reell reducering med2%. har tillämpats allmänt vid anslagsberäkningen för myndigheternasförvaltningskostnader. Det allvarliga samhällsekonomiska läget gör detnödvändigt att dämpa ökningen i statens utgifter och ger inget utrymme försociala reformer. Arbetet får istället inriktas på att bevara den socialastandard som uppnåtts och att åstadkomma förbättringar genom omprioriteringar. De socialpolitiska insatserna är av storomfattning. Socialhuvudtiteln ger inte ensam en fullständig bild av samhälletsinsatser på det socialpolitiska området. Till totalbilden hör även vissa anslagsom redovisas under andra huvudtitlar, kostnader för allmän försäkring som intetas över statsbudgeten, samt landstingens och kommunernas kostnader för hälso-och sjukvård och sociala insatser. De sammanlagda insatserna för samhälletssocialpolitik beräknas därmed uppgå till . vilket är en ökning med över 40miljarder kr. En av de viktigaste uppgifterna för den nyasocialdemokratiska regeringen har varit att återställa den sociala trygghetenför äldre, handikappade, sjuka och barnfamiljer. På regeringens förslag har nyligenbeslutat att - återställavärdesäkringen av pensionerna - tabort karensdagarna och återställa sjukförsäkringen - återställabidragen till barnomsorgen - höjabarnbidragen och fördubbla flerbarnstilläggen. På pensionsområdet skerföljande: Det basbelopp som användsvid beräkningen av pensioner m.m. för fastställs enligt nuvaranderegler på grundval av prisutvecklingen fram 1 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 7 2 Från den 1 januari 1983återknyts värdesäkringen av pensionsförmåner och andrasticialförsäkringsförmåner till den allmänna prisutvecklingen enligtkonsumentprisindex. Detta påverkar basbeloppet . Somkompensation för att basbeloppet även i fortsättningen fastställs årsvis iefterskott görs en extra pensionshöjning fr.o.m. . Detta skergenoni att ett extra tilläggsbelopp om . läggs ovanpå det i vanligordning fastställda basbeloppet. För en ensamstående pensionär innebär detta enextra pensionshöjning med . utöver den pensionshöjningsom följer av det högre basbeloppet. Regeringen är överens medpensionärsorganisationerna om att pensionärerna inte skall kompenseras för deprisökningar som följer av devalveringen. Vad gällersjukförsäkringen har det tidigare beslutet om karensdagar och sänktkompensationsnivå rivits upp och försäkringen återställts till tidigaregällande regler. För barnomsorgens del tidigare beslutade försämringen av reglerna för statens bidrag tillbarnomsorgen rivits upp och det tidigare statsbidragssystemet förlängts attgälla även . Överläggningar kommer att tas upp med om en ny barnomsorgsplan och en ny utformning av statsbidragettill barnomsorgen. I samband med dessabeslut har också det ekonomiska stödet till barnfamiljerna förbättrats. Detallmänna barnbidraget höjs med . perbarn och år. För att ytterligare förstärka samhällets ekonomiska stöd till flerbarnsfamiljernahar flerbarnstilläggen fördubblats. Totalt får en trebarnsfamilj ett halvtbarnbidrag i flerbarnstill-lägg. För fjärde och därefter följande barn utgårett extra barnbidrag. Förslag kommer att läggas fram om utvidgning avflerbarnsstödet till att gälla även studerande ungdomar . 'En särskild arbetsgruppskall tillsättas för att bearbeta och överväga det utredningsmaterial somföreligger beträffande olika former av ekonomiskt stöd till barnfamiljerna. En barn- ochungdomsdelegation har tillsatts under statsministerns ordförandeskap meduppgift att samordna olika insatser för barn och ungdom och ta övergripandeinifiativ för att främja en god livssituation för dessa. kommerförslag att läggas till om utformningen av de framtida reglerna förefterlevandepension m.m. Regeringen kommer vidareatt lägga fram förslag om den framtida tandvårdens och tandvårdsförsäkringensutformning m.m. Den nya hälso- ochsjukvårdslagen träder i kraft den 1 januari 1983.1 lagen slås fast att målet ären god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Hälsorisker ochvårdresurser är ojämnt fördelade geografiskt och yrkesmässigt. Material somtagits fram inom projektet och sjukvård inför 90-talet (HS 90) gerregeringen och sjukvårdshuvudmännen 1982/83:100 Bilaga 7 3 underlag till handlingsprogram för en meroffensiv och förebyggande hälsopolitik. Arbetet med att pressa tillbakaalkoholmissbruket och stoppa narkotikamissbruket fortsätter. Under de senasteåren har inträffat en tydlig attitydförändring lill bruket av alkohol.Engagemanget för åtgärder mot missbruksproblemen har ökat. Regeringens mål är ettnarkotikafritt samhälle. En särskild narkofika-kommission har filisatts meduppdrag att /84 arbeta fram underlag för en intensifieradkamp mot narkotikan. På det socialaforskningsområdet kommer särskilda insatser att sättas in bl.a. för denlångsikfiga uppbyggnaden av forskarkompetens. Ekonomiskt stöd till barnfamiljerna Samhällets ekonomiskastöd till barnfamiljerna syftar till att utjämna skillnader i ekonomiskavillkor mellan barnfamiljer och familjer utan barn samt att skapa en rättvisfördelning. Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna bestårfrämst av allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg, bostadsbidrag,föräldrapenning, bidrag för vård av handikappat barn, bidragsförskott ochbarnpensioner. Dessa stödformer omfattar . under kommandebudgetår med följande fördelning. Allmänna barnbidrag och flerbarnstillägg 5 900 milj.kr. Bostadsbidrag(redovisas på bostadshuvudtileln) 2 500 milj.kr. Föräldrapenning 4 900 milj.kr. Vårdbidrag 420 milj.kr. Bidragsförskott 1 175 milj.kr. Barnpension 600 milj.kr. Barnbidrag, som utgår medsamma belopp fill alla barn , utbetalas tillca en miljonfamiljer med ca 1,7 miljoner barn. Familjer med tre eller flera barn fårdessutom s.k. flerbarnsfillägg. Såväl barnbidragen somflerbarnstilläggen höjs . Barnbidragen höjs med . fill3 300 per barn och år. Det betyder att entrebarnsfamilj totalt får elt halvt barnbidrag i flerbarnstillägg. Familjer medfyra eller flera barn får dessutom ett extra helt barnbidrag för varje barnutöver de tre första. Höjningarna innebär enförstärkning av grundstödet till barnfamiljerna och en kraftig satsning påstödet fill flerbarnsfamiljerna. Regeringen kommer senareatt föreslå att flerbarnstillägget utvidgas så att det omfattar även studerandeungdomar . Bostadsbidraget är ettinkomstprövat komplement fill barnbidraget och utgår fill ca 330 000 familjermed 670 000 barn. Föräldraförsäkringen ger alla föräldrar ettekonomiskt stöd i samband med Prop.1982/83:100 Bilaga 7 4 barns födelse eller sjukdom. Den ger ocksåföräldrarna ekonomiska möjligheter att vara hemma hcis sina barn under viss tidfram t.o.m. barnets första skolår. Ersättning utgår med samma belopp somsjukpenningen, dvs. av inkomsten eller enli{;t garantinivån . Föräldrapenningen ulgår i samband med barns födelseeller adoptivbarns ankomst. Därtill utgår särskild föräldrapenning underytterligare för varje barn. Vidare utgår föräldrapenning för tillfällig vårdav barn vid sjukdom eller liknande under och barn under12 års ålder. utnyttjade drygt hälften av deersättningsberätfigade familjerna denna föräldrapenning under genomsnittligtdrygt per familj. Bland dem som uppburit denna ersättning var 48 %fäder. Gravida kvinnor som inte kan fortsätta sittordinarie förvärvsarbete har rätt till omplacering under graviditetensslutskede. Finns ingen möjlighet till omplacering har kvinnan rätt tillhavandeskapspenning i med samma belopp som sjukpenningen. Underår 1980 betalades havandeskapspenning till 10 000 kvinnor. Föräldrar med svårt handikappade barn i hemmetkan få vårdbidrag med ett belopp som motsvarar folkpensionen för erifolkpensionär. Fr.o.m. får dessa föräldrar en extra höjningav vårdbidraget med . genom det extra tilläggsbeloppet fiU basbeloppet.Tillsammans med den uppräkning som följer av prisutvecklingen höjs vårdbidragetmed . Vårdbidraget, som utgårför ca 13 600 barn, beskattas som inkomst och är ATP-grundande. Fr.o.m. år 1983kan en del av vårdbidraget utgå som skattefri ersättning för de särskildakostnader som handikappet medför. Barnpension utgår till ca40 000 barn och skall ge ett ekonomiskt grundskydd till de barn vars föräldraravlidit. Genom bidragsförskottenger samhället ett ekonomiskt grundskydd för de barn vars föräldrar leveråtskilda. Bidragsförskotten utgår för drygt 250 000 barn. Dettagrundskydd uppgår till . Flera utredningar arbetarmed översyner av det ekonomiska stödet tUl barnfamiljerna. avslutar sitt arbete med en redovisning av sin analys avdet ekonomiska familjestödet. kommer att redovisa resultatet av sin utredning om samhällsstödet tillensamstående föräldrar. förslag om enklareregler inom föräldraförsäkringen har remissbehandlats. lagt fram förslag om det framtidabostadsstödets utformning och inriktning. En särskild arbetsgruppkommer att filisättas för att överväga bl.a. detta material. 1982/83:100 Bilaga 7 5 Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom Genomsocialförsäkringssystemet fillförsäkras människorna en allmän grundtrygghet ochersättning för inkomstbortfall vid sjukdom, handikapp och på ålderdomen. Genom att ersättningarnautöver grundnivån i allmänhet utgår i förhållande till inkomstbortfalletsstoriek kan stora förändringar i de ekonomiska levnadsvillkoren undvikas vidsjukdom, handikapp eller pensionering. Socialförsäkringarnaomfattar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), folkpensionering,pensionstillskott, allmän tilläggspension, hustrutillägg, kommunaltbostadstillägg, arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. Denekonomiska omfattningen beräknas fill följande belopp. Sjukförsäkring 26 655 milj.kr. Folkpensionering, pensionstillskott 39 620 milj.kr. Allmäntilläggspension 32 570 milj.kr. Kommunaltbostadstillägg 3 520 milj.kr. Arbetsskadeförsäkring 1 560 milj.kr. Delpension 1520 milj.kr. I den svåra ekonomiskasituation som befinner sig i är det nödvändigt att försöka begränsakostnadsutvecklingen även inom socialförsäkringens område. Detta måsteemellertid ske med slor varsamhet så att trygghetssystemets uppbyggnad inteäventyras. Åtgärderna måste också få en fördelningspolitiskt rättfärdigutformning. Felaktigt insatta besparingsåtgärder får inte äventyra denekonomiska tryggheten för sjuka, handikappade och äldre. Den svenskasocialpoUliken skall även i fortsättningen i sina grunddrag bygga på generellaåtgärder och vara en socialpolitik för hela folket. De tidigare borgerliga regeringarnagenomförde en rad försämringar av ersättningsreglerna inom pensions- ochsjukförsäkringsområdet i syfte att minska kostnaderna.