prop · G603147 · 1982-12-31 00:00:00 — Många reparationsvarv harförsökt kompensera den svaga reparationsmarknaden genom att ta order påfartygsombyggnader. Svenska fastställdei en strukturplan för koncernen omfattande åren 1980-1984.Planen redovisades utförligt i prop. 1979/80: 165. Jag begränsar därförredovisningen till de delar av planen som är av betydelse förställningstagandet till de förslag jag avser att lägga fram. Strukturplanens mål är attkoncernen senast är 1985 skall vara lönsam. Verksamheter vilka inte bedöms nådetta mål skall avvecklas. Koncernens verksamhet delades från styrningssynpunktupp i en kommersiell sektor bestående av företag vilkas verksamhet varföretagsekonomiskt motiverad, en omstruktureringssektor vari ingick företagvilka efter omstrukturering bedömdes bli lönsamma och ensysselsättningspolitisk sektor 1982/83:147 13 beståendeav företag vilka skulle avvecklas men där verksamheten drevs vidare temporärtmot statlig ersättning. I den kommersiella sektorn ingick gruppensindustriföretag , och . Omstruktureringssektorn omfattade de trenybyggnadsvarven , och samtreparations-varven City varvet , , Varf och samt . Till den sysselsättningspolitiska sektorn hänfördesProjekt 80 AB i och efter beslut 1981 ÖresundsvarvetAB. Tillkoncernen hörde också rederiet . har flera väsentligaförändringar inträffat inom koncernen. har förts över tillden kornmersiella sektorn. Aluminium har avyttrats. GötaverkenSölvesborg och Öresundsvarvet har lagts ned och verksamheten inom Projekt 80har avslutats. Koncernens verksamhet är koncentrerad till ihuvudsak fyra affärsområden, ofTshore, energi, fartygsreparation ochfartygsproduktion. Av koncernens försäljning svarar offshore förungefär , energi för , fartygsreparationer för ochfartygsproduktion för . Resterande försäljning är huvudsakligenhänföriig till . Svenska Varvs offshore-verksamhet bedrivs ihuvudsak inom . Bolaget fick i strukturplanen det primäraansvaret för att bearbeta detta affärsområde. Bolaget har under åren 1978-1982levererat offshore-anläggningar för bostads- och borrningsändamål till ettsammanlagt värde av ca 4500 milj. kr. Antalet anställda är f. n. drygt 3000. Varvets genombrott på offshore-marknaden harunderlättats av de investeringar inom offshore-omrädet som svenska företaggenomförde och de mycket gynnsammamarknadsförutsättningarna särskilt . Huvudsakligen är detdock resultatet av produktutveckling och ett målmedvetet arbete att förbättrateknik och effektivitet. Till att börja med byggde företaget riggar på licensfrån utomstående konstruktionsfirmor, men numera har varvet utvecklat en serieegna konstruktioner av semisubmersibla riggar. Som jag har nämnt har beställningar avriggar nu i det närmaste upphört. Efterfrågan är begränsad till teknisktavancerade riggar för arbete under svåra väderleksbetingelser. GötaverkenArendal försöker möta den försämrade marknadssituationen genom att bredda sittproduktområde. Exempel härpå är ombyggnaden av riggar, delleveranser tillproduktionsplattformar samt produktion av service- och dykerienheter. Vidareförsöker Arendalsvarvet öka samarbetet med företag i bl. 1982/83:147 14 Norgeoch för att tillmötesgå de krav på lokal tillverkning som reses i dessaländer. I vissa fall kan det visa sig lämpligt att förvärva företag inomoffshore-området. Sålunda förvärvades det brittiska företaget . genombrott på offshore-omrädethar varit till stor fördel för den svenska offhore-industrin. Drygt hälften avvarvets försäljning motsvaras av inköp från olika underleverantörer. Häravsvarar svenska leverantörer för ca två tredjedelar. har ökatsina satsningar inom energiområdet. Svenska beslöt hösten 1982att samordna koncernens verksamhet inom affärsområdet energiomvandling. GötaverkenÅngteknik fick huvudansvaret för affärsområdet. Inom detta område arbetar i dagäven , och till viss del ävenCalor-Celsius AB. Svenska Varv bildades för koncernenssatsningar på vindenergiområdet. En aktiv energipolitik ställer krav på omfattandeinvesteringar. I enlighet med beslut (prop. 1980/81:90, NU 60, rskr381) skall oljeberoendet minskas och förutsättningar skapas för en avvecklingav kärnkraften. En utveckling skall ske mot ett energisystem i huvudsakbaserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Omfattande energiinvesteringar lägger också en väsentlig grundför en långsiktig utveckling mot ökad produktion och ökad sysselsättning. Mot denna bakgrund har enligt regeringensförslag i den ekonomiska-politiska propositionen beslutat om olikaenergipolitiska satsningar (prop. 1982/83:50, NU 18, rskr 111) för att få tillstånd strategiskt betydelsefulla energiinvesteringar. För att intensifieraQärrvärmeutbygg-naden i den utsträckning som är önskvärt beslutade omett tillfälligt statligt stöd på högst till investeringar iQärrvärmedistribu-tionsanläggningar. För att öka investeringarna i torveldadeförbränningsanläggningar beslutades att ett bidrag pä högst skall kunnaerhållas till anläggningar som beställs . Vidare beslutades om etttillfälligt bidrag till vissa energibesparande åtgärder i befintliga byggnader.I enlighet med den ekonomiska-politiska propositionen beslutade ocksåett anslag om 700 milj. kr. till stöd för åtgärder i samband med upphandlinginom energiområdet som bl. a. syftar till att komplettera nuvarande stödformerinom energiområdet och till att undanröja de hinder som kan finnas hosindustrin när det gäller att leverera utrustning avsedd för energiområdet. Ångteknik är en av världens ledandeleverantörer av återvinningsutrustning till cellulosaindustrin med endominerande ställning i bl. Även inom energiförsörjnings- ochvärmeåtervin- Prop.1982/83:147 15 ningsområdet har företaget uppnått en stark ställning. Denfakturerade försäljningen upgick till ca 785 milj. kr. och antaletanställda uppgick till ca 1 300. Ångtekniks traditionellamarknad - den skandinaviska cellulosaindustrin - har under 1980-taletpräglats av en mycket svag investeringsvilja. Detta har delvis kompenseratsgenom en ökad satsning på andra marknader, bl. a. den nordamerikanska.Affärsgenombrott har uppnåtts på denna marknad vilketmedfört att några större order kunnat tecknas. Vidare har kapacitet ochkompetens inom engineeringomrädet byggts ut. Produktionsresurserna har anpassatstill marknadssituationen bl. a. genom att kapacitet och kompetens inomengineeringomrädet har byggts ut. Detta kan illustreras genom att förhållandetmellan antalet verkstadstimmar och ingenjörstimmar som var ca 2,5 nuhar minskat till ca 1,5. Olika affärsmässiga ochorganisatoriska åtgärder bedöms, tillsammans med effekterna av inriktningen avverksamheten mot energiområdet, ge Ångteknik förutsättningar för entillfredsställande resultatutveckling . I strukturplanen konstaterades attGötaverken Motors starka beroende av motorleveranser till koncernens varv måsteminska. Ett omfattande program för att diversifiera verksamheten har genomförtsmen merparten av de nya verksamheterna har medfört betydande förluster. Denfakturerade försäljningen uppgick till ca 390 milj. kr. och antaletanställda uppgick till ca 600. inleddes en sanering av produktprogrammet och enreduktion av verksamhetsvolymen till följd av den sviktandesjöfartskonjunkturen. Reduktionen beräknas vara slutförd under är 1983. Denfortsatta verksartihe-ten kommer att inriktas på värmepumpar, dieselkraftverkoch reservdelar till dieselmotorer. är Skandinaviensstörsta och ett av ledande rörinstallationsföretag med ett stort antalfilialer och dotterbolag i . Den fakturerade försäljningen år 1982uppgick till ca 1 440 milj. kr. och antalet anställda till ca 4000. harinriktningen mot rörverksamhet ytterligare stärkts genom att elverksamhetenavvecklats. Lönsamheten inom rörverksamheten har varit god. Vidare har enpåtaglig förskjutning från värme, ventilation och sanitet (VVS) tillindustriinstallationer skett som orderna blivit större och merlångsiktiga. lönsamhet kommer även i fortsättningen att vara starktberoende av utvecklingen inom den svenska byggmarknaden. Vindkraftsteknologin är ett av deutvecklingsområden som prioriterats inom . Intresset förvindkraft har enligt koncernen ökat. Goda förutsättningar finns för ettkommersiellt genombrott pä den amerikanska marknaden enligt Svenska Varvsbedömningar. 1982/83:147 16 Varv affärsidé är att utveckla ochmarknadsföra energiprodu-cerande systern med tyngdpunkt pä vindkraft. Företagetär ett renodlat marknadsförings- och engineeringföretag och har ingen egentillverkning. Tillverkningen sker dock i huvudsak inom övriga företag inomSvenska \. Vindenergi har levererat världensf. n. största vindkraft-aggregat till Medicine Bow i . harfrämst inriktat sig på och kommit längst med utvecklingen av prefabricerademetanol- och urea/ammoniak-fabriker. Något kontrakt inom dessa områden har ännuinte slutits. Målet är att under är 1983 uppnå affärsgenombrptt. Regeringen hargenom skilda beslut utfäst sig att senare undervissa villkor lämna kreditgarantier för en av tre urea/ammoniakfabriker tillThailand, och , Det är givetvis väsentligt att ettmålmedvetet utvecklingsarbete sker inom koncernen för att minska koncernensberoende av fartygsproduktion. Självfallet måstg omfattningen av detta arbeteanpassas till de ekono-rniska resurser som finns att disponera inom koncernen.Om de utvecklingsprojekt som bedrivs itite snart bedöms leda till kommersiellagenombrott torde övervägande skäl tala för en avveckling av utvecklingsinsatsernaför sådana projekt. Det bör ankomma på Svenska Varv att ansvara för omfattningoch inriktning av utvecklingsinsatserna. Av olika varvsenhetermed reparationsverksamhet är helt dominerande. Mindrereparationsverksamhet finns vid AB Varf och marint fartygsunderhållvid . Cityvarvet är ett stort specialiserat ochinternationellt inriktat reparations-varv. City varvet konkurrerar främst medreparationsvarv i bl. a. , ochStorbritannien. Fartygsreparationer och ombyggnader svarar för av Cityvarvets totala verksamhetsvolym. Enligt Svenska Varvs strukturplanskulle Cityvarvet omstruktureras till ett reparationsvarv som i huvudsaktillgodoser den regionala marknaden. Cityvarvet kan därigenom erhålla bättrepriser och därmed uppnå lönsamhet. En ekonomisk ram gavs 1982 skulle Cityvarvet vara lönsamt, då pågående ansträngningar attminska omkpstr naderna och öka effektiviteten skulle fullföljas. Cityvarvetberäknades minska antalet sysselsatta från 1 950 till ca 1 340 under åren1981-1984. Produktionsvolymen beräknades uppgå till ca 1,4 milj. arbetstimmarper år. Cityvarvet har i syfte at( på rnåleti strukturplanen reducerat verksamheten, dock inte helt i den omfattning sornförutsattes enligt planen. Vidare har resultatansvaret decentraliserats ochproduktiviteten och kostnadseffektiviteten har successivt förbättrats.Marknadsansträngningarna har för- 1982/83:147 17 stärktsinom Cityvarvets samtliga produktområden. I , och Sölvesborghar mindre reparationsstationer etablerats som ett led i Cityvarvetsaffärsstrategi att tillgodose den regionala marknaden. Vid utgången av år 1982uppgick antalet anställda till ca 1 850. beslöt bolaget attytterligare minska antalet sysselsatta med ca 200. Trots en negativ inverkan av den f. n. svagafraktmarknaden och svår internationell konkurrens har Cityvarvet lyckats uppnåen resultatutveckling i nivå med den som förutsågs i strukturplanen. förutses en fortsatt svagfraktmarknad vilket medför,en låg efterfrågan på reparations- ochunderhållsarbeten. Cityvarvets konkurrenskraft har dock stärkts genomdevalveringen som den svaga marknaden åsamkat flera konkurrerandereparationsvarv stora förluster. Detta kan medföra en reduktion avreparationskapaciteten i . bedömer Svenska Varvatt Cityvarvets resultat successivt kan förbättras. Åtgärder har vidtagits för att anpassa Cityvarvettill rådande marknad vilket också medfört ett förbättrat resultat. Enligtstrukturplanen skulle omstruktureringen av Cityvarvet ske på ett sådant sättatt varvet senast är 1982 skulle ha placerats i koncernens kommersiella sektor.Enligt min mening är det väsentligt att produktionskapaciteten anpassas tillmöjligheterna att erhålla lönsam produktion. Varf har sedan senaste riksdagsbeslutvåren genomgått en kraftig kapacitetsminskning. Verksamhetsvolymen haranpassats till den marknad som bedöms tillgänglig lokalt. Den fortsattaverksamheten vid Varf inriktas mot fartygsreparationer och ombyggnadersamt viss industriproduktion. Trots en svag marknad förväntas Varfvisa en positiv resultatutveckling . Fartygsproduktion bedrivs f. n. inom vid , och . En av de centrala tankegångarna i tidigare nämndstrukturplan var att koncentrera varvens resurser till ett begränsat antalområden och att ge ett varv huvudansvaret för utvecklingsarbetet inom vatjesärskilt område. inriktades mot gas/kemikalie-fartyg, färjorsamt prefabricerade industrianläggningar. Vid behov kunde varvet arbeta inomområdena tank-, bulk- och enhetslastfartyg för att finnaöverbryggnadsproduk-tion. Produktionsvolymen fick inte överstiga volymom ca 3,5 milj. produktionstimmar. tänkta produktionsinriktning har ibegränsad omfattning kunnat fullföljas. Huvuddelen av försäljningen har avsettenhetslastfartyg. Antalet anställda uppgår f. n. till ca 4000. inriktades mot bulk-, tank- ochenhetslastfartyg. Prop.1982/83:147 18 Produktionsvolymenfick inte överstiga volym om ca 2,2 milj. produktionstimmar. Riktlinjerna - i vad avser inriktning ochproduktionsvolym - har i huvudsak följts av Uddevallavarvet under åren19801982. Varvet har producerat tank- och kombinerade fartyg. Antaletanställda uppgår f. n. till ca 3 000. Som jag har nämnt krävdes enligtstrukturplanen lönsamhet vid varven . Omstruktureringen skulleavbrytas sä snart som detta mål inte bedömdes kunna uppnås. Som framhölls iprop. 1979/80:165 kunde konkurrensen inom samtliga affärsområden förväntas bliutomordentligt hård och följaktligen var riskerna att misslyckas mycket stora.De förutsättningar som måste uppfyllas för att lönsamhetsmålet skulle nåsangavs vara att utvecklingsarbetet på nya fartygstyper inom de utvaldaaffärsområdena bedrevs framgångsrikt, att effektiviteten vid varven förbättradesväsentligt och att efterfrågan på fartyg måste bli tillräckligt stor. Dessa förutsättningar har bara delvis uppfyllts.Nya fartygskonstruktioner som rönt stort intresse hos varvens kunder hartagits fram som effektiviteten förbättrats både vad avser den direktaproduktionen och genom att administrationskostnaderna har minskat. Som jagtidigare har redogjort för är dock marknadsförutsättningarna sädana attlönsamhetsmålet inte bedöms kunna nås är 1985. Svenska Varvs ledning harföljaktligen informerat mig om att både och Uddevallavarvet bör läggasned om riktlinjerna i strukturplanen skall fullföljas. Jag delar för egen deldenna bedömning. En nedläggning av de båda varven är förknippad medmycket stora sociala och samhällsekonomiska kostnader. ex. för av industrisysselsättningen i kommun och har ävenstor betydelse för omkringliggande kommuners sysselsättning. svarar förca av industrisysselsättningen i kommun. En nedläggning skulle äveni betydande omfattning minska sysselsättningen hos varvens underleverantörer.Möjligheterna till alternativ sysselsättning är begränsade. ex. en arbetslöshet som avsevärt överstiger genomsnittet i . Desamhällsekonomiska kostnaderna för en nedläggning uppgår till omkring 2000milj. för såväl Uddevallavarvet som . Härav svararföretagsekonomiska kostnader för hälften. Avgörande för om varven skall läggas ned eller intemåste dock vara deras möjligheter att på uppnå varaktig lönsamhet.Härom kan f. n. inte några säkra bedömningar göras. De förutsättningar sommåste uppfyllas för att uppnå lönsamhet är förbättrad efterfrågan pä fartygvilket i sin tur förutsätter en ekonomisk expansion av världsekonomin. Vidaremåste varvens återvunna konkurrenskraft gentemot västeuropeiska och japanskavarv bibehållas genom ett kontinuerligt arbete att både utveckla bättrefartygskonstruktioner och öka den inre effektiviteten. Jaganser för egen del att beslut inte bör tas om nedläggning av varvspro- 1982/83:147 19 duktionenvid och Uddevallavarvet. Möjligheterna att driva varven vidare iminskad omfattning bör prövas. Somjag har redovisat har fartygspriserna minskat tillföljd av lägre efterfrågan på fartyg och rådande konkurrens. Någon nämnvärdförbättring av fartygspriserna kan inte förutses -åtminstone inte . Det erfordras alltså betydande' ekonomiskatillskott från staten för varje order som och Uddevallavarveterhåller. Därtill kommer kostnader för räntesubventioner förfartygsfinansiering. Med hänsyn till den marknadssituation för varvensom jag har redogjort för och den ansträngda statsfinansiellasituationen har regeringen bedömt det nödvändigt att begränsa stödet tillSvenska Varvs fartygsproduktion till 200 milj. kr. per är t.o.m. är 1985.Därtill kommer det räntestöd som lämnas för fartygsorder. Dessa stöd tordeskapa förutsättningar för fortsatt fartygsproduktion vid ochUddevallavarvet, även om det inte ger finansiellt utrymme att teckna order sommotsvarar den nuvarande kapaciteten. Med hänsyn till detta stöd till varven har funnit det möjligt att fortsätta verksamheten vid ochUddevallavarvet om än i minskad omfattning. De analyser som har gjorts inom SvenskaVarv - bl. a. i samband med utarbetandet av strukturplan - visade attytteriigare proportionella volymreduktioner vid storvarven skulle ge ökadestyckekostnader vid bibehållen produktionsinriktning. De erfarenheter som harvunnits från kapacitetsneddragningar inom olika delar av koncernen under desenaste två åren visar emellertid att produktionskostnaderna genom kraftfullaåtgärder i flertalet fall kunnat hållas på acceptabel nivå. Inom vissa områdensom t. ex. inom försäljnings-, projekt- och konstruktionsavdelningarna kan ochbör inte kapaciteten minska i relation till varvens produktionsvolym enligtSvenska Varvs bedömning. Svenska Varv har tillsammans med de båda företagenutarbetat planer för hur denna minskning av kapacitet skall genomföras. Enligtplanerna skall verksamheten vid och Uddevallavarvet ha anpassats nivå om 3,5 milj. direkta produktionstimmar vid utgången av . Avkapaciteten svarar vardera varvet för ungefär hälften. Enligt styrelsens mening medför denna minskning avkapaciteten att de båda varvens konkurrenskraft i stort sett kan bevarassamtidigt som koncernens fartygsproduktion minskar med . Enligt minmening är det av synneriig vikt att kapacitetsreduktionen kombineras medkonkreta och kraftfulla åtgärder bl. a. vad avser administrationskostnader såatt produktionskostnaden och effektiviteten i företagen kan hållas på en acceptabelnivå. Sådana åtgärder kommer att ställa stora krav på berördaföretagsledningar, anställda och fackliga organisationer. Kapacitetenvid Uddevallavarvet och bör enligt min mening Prop.1982/83:147 20 ävenframgent, i enlighet med riktlinjerna i koncernens strukturplan, anpassas tillmarknadsförutsättningarna. Det innebär att i den män varven med tillgängligtstöd inte kan teckna order till priser som täcker produktionskostnaderna måstederas kapacitet minska ytteriigare. De riktlinjer för verksamheten som jag harangett innebär att koncernens strukturplan för de båda varven kan fullföljasmed undantag av att lönsamhetsmålet skall uppnås i stället förär 1985. Vadavser storvarven inom är det av stor betydelse föriakttagandet av nämnda ekonomiska ramar att kostnadskalkyler förfartygsproduktion kan hällas och att kreditförluster inte uppstår. Av skildaskäl kom kostnadskalkylerna inom särskilt och attväsentligt överskridas i början av den tidsrymd som strukturplanen omfattade.Numera har dock förbättringar skett och f. n. hålls kalkylerna mycket väl.Kreditföriuster har i relativt stor utsträckning drabbat . Jag är medveten om att detta delvis får ses mot bakgrund av denmycket svära och långvariga kris som har drabbat varvens kunder. Ett visst, omän begränsat risktagande, är med hänsyn till marknadssituationen ofrånkomligtvid de kommande årens fartygsförsäljningar. I resultatavräkningen vid leveransav fartyg måste självfallet erforderiiga reserveringar göras för sådana risker.Jag finner det angeläget att bedömningen av riskerna baseras på en försiktigvärdering av fraktnivån och andra faktorerer som påverkar beställarnasbetalningsförmåga. Varven kan annars riskera att överskatta sitt resultat ochdärmed överskrida den ekonomiska ram för den fortsatta omstruktureringen somregeringen har bedömt lämplig. En annan faktor som äi väsentlig för att deekonomiska ramarna inte skall överskridas är att stödet fördelas i stort settlika över perioden. , som ingår i , har i enlighet med Svenska Varvs strukturplan omstruktureratsunder . Produktionskapaciteten har därmed anpassats tillmarknadsförutsättningarna. Den förlustbringande produktionen av handelsfartyghar avvecklats och ansvaret för vindkraftengagemanget har överförts till annatbolag inom . Företagets inriktning är nu produktion, moderniseringoch underhåll av örlogsfartyg för den svenska marinen samt export av örlogs-och kustbevakningsfartyg. Företaget har f. n. ca 1 100 anställda, vilketinnebär en minskning med 600 anställda. Den nya strategiska inriktningen innebär att densvenska marinen är den dominerande kunden, vilket begränsar varvets egnamöjligheter att påverka försäljningsvolymen. I marinens nyanskaffningsplaner, som omfattas av1982 års försvarsbeslut, ingår en fortsatt planerad anskaffning av utbåtar, robot-och minröjningsfartyg. Anskaffningarna är emellertid i tidshänseende inlagdaså, att vissa ojämnheter i beläggningen kan uppstå. Den i förhällande fill 1982års Prop.1982/83:147 21 försvarsbeslutreducerade ramen kan innebära att beläggningen vid varvet minskar ytterligare. Omfattningen av underhållsarbeten för den svenskamarinen vid har successivt minskat. Dettasammanhänger med en successiv övergång till mindre underhällskrävande fartyg. Jag anser att statsmakterna har ett särskilt ansvarför att tillförsäkra en rimlig beläggningssituation pä . kom vid bildandet år 1977att äga ett betydande fartygsinnehav genom att koncernens varv ägde egnafartygsandelar. Även därefter har koncernen förvärvat fartyg ellerfartygsandelar, t. ex. på grund av avbeställningar av kontrakt eller därför attköpare av fartyg från koncernens varv i vissa fall inte kunnat fullfölja sinabetalningar. Varvet har i sädana fall övertagit ägandet av fartygen eller päannat sätt kontrollerat dem. Engagemanget nådde sin maximala omfattning år1978 och uppgick då till 71 fartyg eller fartygsandelar. Ca tvä tredjedelar avengagemanget bestod av tankfartyg och en tredjedel av kombinerat- ochbulkton-nage. fram till såldesett drygt 40-tal av fartygen. De avyttrade fartygen omfattade huvuddelen av detkombinerade tonnaget, bulkfartygen och produkttankfartygen samt vissatankfartyg. har innehavet ånyo ökat och uppgår f.n. till drygt 50 fartyg och fartygsandelar. Huvuddelen av koncernens fartygsengagemang hanterasav dotterbolaget . förvaltar och driverfartygen i samarbete med ett flertal olika rederier, huvudsakligen norska ochsvenska. Befraktning och markandsföring sköts normalt inte av Zenit. Genomsamseglingspooler och i vissa fall direkt inbefraktar fartyg.Bolaget har f. n. befraktningsavtal för tolv fartyg. Enligt strukturplanen har tvähuvudsakliga uppgifter. Bolaget skall pä bästa sätt avveckla koncernensfartygsinnehav och tillhandahålla resurser och kompetens att ta hand omeventuella nya kundfallisse-mang. Vidare skall bolaget genom näramarknadskontakt och befrakt-ningskunnande underlätta utvecklingen av nyatransportlösningar och pä sä vis bidra till att ge de fartygsproducerandevarven en prisfördel. Vad gäller den sistnämnda uppgiften kan konstaterasatt den i stort sett inte har kunnat uppfyllas bl. a. med hänsyn till varvensmarknadsinriktning.