prop · G6037 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslär att för sin del anta det förslag som har tagits upp ibifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås att 19 kap. 2 § kyrkolagen skall upphöra att gäUa vidutgången av . Bestämmelsen, som tillkom , anger vissa krav somställs på blivande präster i , bl. a. i fråga om frihet från lyte.Den ger i denna del uttryck ät ett förlegat synsätt och har uppfatlats som stötandeför de handikappade som önskar bli präster. Paragrafen fyller inte någonfunktion. 1982års allmänna kyrkomöte har för sin del godkänt förslaget. 1 1982/83. 1982/83:7 2 Lagom ändring i kyrkolagen Härigenomföreskrivs atl 19 kap. 2 §' kyrkolagen skall upphöra att gälla vid utgången avår 1982. Paragrafen delvis upphävd 1884:13 s. 1. 1982/83:7 : , ordförande, och statsråden , , , Elmstedl,Ahrland Föredragande: statsrådet om ändring i kyrkolagen Regeringenhar i skrivelse till allmänna kyrkomöte (skr 1982:3) begärtkyrkomötets yttrande huruvida kyrkomötet för sin del godkände etl vidskrivelsen fogat förslag till lag om ändring i kyrkolagen. Regeringensskrivelse och det därvid fogade utdraget av regeringsprolkoU bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 1. Kyrkomötet har iskrivelse till regeringen anmält sitt beslut i frägan (KLU 1982:1, kskr1982:1). Kyrkomötets skrivelse och kyrkolagsutskotiets betänkande bör bifogasprotokollet som bilaga 2. Kyrkomötethar för sin del godkänt det lagförslag som har lagts fram i regeringensskrivelse. Jaghemställer att regeringen föreslår att anla lagförslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl för sin del anta det förslag som föredragandenhar lagt fram. Prop.1982/83:7 4 Regeringens skrivelse till allmänna kyrkomöte medförslag till lag om ändring i kyrkolagen; Regeringen överlämnartill kyrkomötet bifogade utdrag av regeringsprotokoll för det yttrande somföredraganden har hemställt om. Pä regeringens vägnar THORBJÖRNFÅLLDIN 1982/83:7 5 Lagom ändring i kyrkolagen Härigenom föreskrivs att 19 kap. 2 §> kyrkolagen skallupphöra alt gälla vid utgången av . 'Paragrafen delvis upphävd 1884:13 s. 1. 1982/83:7 6 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , ÅsUng, Söder, , , , ,, , , Elmstedl, Tilländer, Ahrland, Skrivelse till allmänna kyrkomöte med förslagtill lag om ändring i kyrkolagen 119 kap. kyrkolag meddelas bestämmelser ompredikoämbetet. I kapitlet anges bl.a. vilka krav som ställs på dem som avseratt bli präster i . Av 1 § framgår att ingen kan bli präst utanatt vara "lagligen och ordenlligen kallad och begärd" samt av enbiskop "skicklig befunnen, godkänd och vigd". Det ankommer alltså påbiskopen att göra en lämplighetsbedömning av dem som anmäler sig för att bliantagna lill präster i ett stift. I 19 kap. 2 § anges vissa allmänna krav som skall liggatill grund för biskopens prövning. I sin ännu gällande del lyder paragrafen - imodern stavning - sålunda: Den som vill betjäna uti prästeståndet, skailvara gudfmktig och av ärbart, stilla, nyktert och tuktigl leverne samt obefläckat namn och rykte, äga etl rent och tydligt målföre .Den, som således prövas därtill bekväm och bliver lagligen kaUad, honom måordinationen icke vägras. Han skall ock hava uppfyllt sin ålders 25:te är, medmindre någon vore, som genom särdeles gåvor och framsteg i studiersamt berömligt leverne har gjort sig därtill sä särdeles skicklig, allordinationen honom icke ulan ofog kan vägras. Skulle någon vid föregångnaövningspredikningar befinnas på minne och uttal hava något sådant fel, som vorehonom uti ämbetets utförande hinderligt, så skola biskoparna en sädan aUvarligenavråda och ingalunda ordinera; icke heller dem, som äro fill deras lemmar så lytla,alt de därav hindras i gudstjänstens förrättande. Det utelämnade avsnittet innehöll utförliga bestämmelserom den s.k. prästexamen, som de blivande prästerna avlägger inför biskopen ochdomkapitlet. Bestämmelserna härom i kyrkolagen har upphävts genom Prop.1982/83:7 7 förordningen (1884:13 s. 1) angående förändrade beslämmelserom prästexamen. gällande bestämmelser om prästexamen har meddelats i förordningen(1979:158) om ändring i stadgan (1884:13 s. 2) angående prästexamen. I en skrivelse till regeringen harsvenska kyrkans diakoninämnd anhållit, att. den sista rneningen om psykiskt ochfysiskt handikapp i den återgivna paragrafen får utgå. Inom kommundepartementet har upprättats en promemoria omändring av 19 kap. 2 § kyrkolagen. Ärkebiskopen har efter hörande av övrigabiskopar ytlral sig i ärendet. Frågan om en ändring av 19 kap. 2 § kyrkolagen väcktes ien mofion (mot. 1978/79:401) till . I mofionen yrkades attslutorden "icke heller dem, etc," i den nämnda paragrafen skulle utgå,eftersom de är uttryck för ett förlegal synsätt och är mycket stötande för dehandikappade som vill läsa till präster. Vid sin behandling av den i motionen berörda frågankonstaterade konsfitutionsutskoltet (KU 1979/80:17) att det inom svenska kyrkansdiakoninämnd pågår en utredning om handikappades möjligheter till tjänst ikyrkan inklusive prästtjänst samt att biskopsmötet vid sammanträde i januari1979 hade behandlat en fräga om prästvigning av en blind prästkandidat somsedermera hade blivit prästvigd. Med hänsyn till att frågan var föreniål för en inomkyrkligutredning och då frågan om en revidering av den lill uttryckssätten i sinhelhet föråldrade 1686 ärs kyrkolag hade visst samband med stat-kyrkafråganborde enligl utskottets mening inte nu ta inifiativ till den i mofionenföreslagna kyrkolagstiftningsätgärden. Utskottet föreslog atl motionen skulleförklaras besvarad med vad utskottet i denna del hade anfört. Detta blev ocksåriksdagens beslut. Diakoninämndenhar nu anhåUil att hela den sista meningen i 19 kap.2 § kyrkolagen får utgå.Med stöd av sin alltjämt pågående utredning anser nämnden alt prästernas Ijänstbarhetär tillfredsställande reglerad genom avtal och genom biskops rätt att avgöravem som skall vigas. Den angivna meningen bör enligt vad diakoninämndenframhåller utgå ur kyrkolagen, . eftersom biskop har kunnat tolka denna del avlagen mycket restriktivt och ansett att människor med relafivt ringa handikappinte kan prästvigas. Nämnden vill med sill förslag underlätta för människor medhandikapp alt få anställning inom kyrkan. De ändringar i den aktuella paragrafen som har föreslagitsi riksdagsmo-fionen och av diakoninämnden är enUgt min mening angelägna ochkräver ingen utförlig motivering. Jag vill endast erinra om att myndigheternaenligt 4 § förordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligt reglerad Prop.1982/83:7 8 anställning, m.m. vid nyanställning skall verka för attarbetshandikappade bereds sysselsättning. En av förutsättningarna för nyanställning på de statligtreglerade tjänsterna som präster i är att den sökande har blivitav biskopen "skicklig befunnen". Den prövning som biskopen har attgöra avser inte enbart sökandens formella kompetens utan också vederbörandes personUgalämplighel för prästerlig tjänst i både fysiskt och psykiskt hänseende. Atl mandärvid kan ta särskild hänsyn till handikappades möjligheter att tjänstgöra medvissa särskilda hjälpmedel eller stödåtgärder eller i begränsadearbetsuppgifter framgår av den praxis som redan har utbildats inom kyrkan. För sin prövning av prästkandidaternas lämplighet tordebiskopen inte vara beroende av sådana detaljföreskrifler som har meddelats i 19kap. 2 § kyrkolagen. Dess i ålderdomlig språkdräkt klädda krav på en personligtfillägnad krislen tro och goda karaktärsegenskaper samt allmänna fysiska ochpsykiska förutsättningar för atl kunna förrätta prästerlig tjänst är sädana somdet ligger i sakens natur att en biskop beaktar vid sin lämplighetsprövning aven blivande präst. I paragrafen anges också ett krav på förprästvigning. Jag vill erinra om att delta krav varsatt ur kraft genom en 23-årsregel, som upphävdes först är 1980 (SFS 1980:746).Därutöver gäller all biskopen har en dispensräll, som gör alt ålderskravet saknar praktisk betydelse. Vad slutligen beträffar föreskriftema i den sista meningenrörande psykiskt och fysiskt handikapp, har jag redan framhållit, att dessainte längre fillämpas rigoröst inom kyrkan. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört bör övervägas om detinte är lämpligast att låta hela 19 kap. 2 § utgå ur kyrkolagen. Prövningen avde blivande prästernas lämplighet ankommer uteslutande på biskoparna. Jag hardärför ansett att de i första hand borde fä la ställning fill vilka kriteriersom bör uppställas vid prövningen och om dessa behöver närmare anges ikyrkolagen pä del sätt som sker. Frågan om ändring eller upphävande av denaktuella paragrafen i kyrkolagen har därför underställts ärkebiskopen ' föryttrande efter hörande av övriga biskopar. Ärkebiskopen har , efter att ha hörtövriga biskopar i ärendet, meddelat alt han fillstyrker att hela paragrafenupphävs. Med hänvisning fill del sagda vill jag förorda att 19 kap.2 § kyrkolagen nu upphävs. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom kommundeparlementetupprättats förslag fill lag om ändring i kyrkolagen. 1982/83:7 9 Jaghemställer atl regeringen inhämtar kyrkomötets yttrande huruvida kyrkomötet försin del godkänner förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl från kyrkomötetinhämta det yttrande som föredraganden har hemställt 1982/83:7 10 betänkande 1982:1 med anledning av regeringens skrivelse 1982:3 medförslag tUl lag om ändring i kyrkolagen Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 5 maj 1982har bifallit vad utskottet hemställt. 1982/83:7 11 i anledning av regeringens skrivelse med förslag till lagom ändring i kyrkolagen Regeringen har i skrivelse, beslutad , nr3, till kyrkomötet överlämnat utdrag av regeringsprolokoll för alt inhämtakyrkomötets yttrande huruvida kyrkomötet för sin del godkänner vid skrivelsenfogat förslag lill lag om ändring i kyrkolagen. Skrivelsen har hänvisats till kyrkolagsutskotlet.Lagförslaget är av följande lydelse: . Lag om ändring i kyrkolagen Härigenom föreskrivs att 19 kap. 2 § kyrkolagen skallupphöra att gälla vid utgången av . 19 kap. 2 § kyrkolagen innefattar, såsom i skrivelsennärmare redovisas, vissa allmänna krav som skall ligga fill grund för denlämplighetsbedömning som det ankommer på biskopen att göra av dem som anmälersig för att bli antagna som präster i ett stift. diakoninämndhar i skrivelse fill regeringen anhållit om den ändringenav paragrafen atl dess sista mening - som anger psykiskt och fysiskt handikappsom hinder för ordination - bör ulgå. Föredragande statsrådet, som erinrar omatt myndigheterna ålagts att vid nyanställning verka för atl arbetshandikappadebereds sysselsättning, har för sin del funnit alt paragrafen i sin helhet börupphävas. Han framhåller att den prövning som biskopen har atl görainte avser enbart den sökandes formella kompetens. De krav som del gamla lagsladgandetsläller på en personUgt fillägnad tro och goda karaktärsegenskaper samtallmänna fysiska och psykiska förutsättningar för atl kunna förrätta prästerligtjänst är sådana som det ligger i sakens natur att en biskop beaktar vid sinlämplighetsprövning av en blivande präst. Ärkebiskopen har efter samråd med övriga biskopartillstyrkt paragrafens upphävande. Utskottetvill understryka vikten av atl biskoparnas lämplighetsprövning av prästkandidaternasker med omsorg. Biskopsmötet har beslutat atl tillämpa denordning för prövning för och inskolning till prästerlig tjänst i svenska kyrkansom framgår av bilaga fill delta betänkande. Beslutet visar hur viktig fråganmed rätta bedömes vara. 1982/83:7 12 119 kap. 2 § kyrkolagen anges som huvudregel atlprästkandidat skall ha uppnått 25 ärs ålder. gällde istället en 23-årsregel. Denna är upphävd. Biskopen har möjlighet allbortse från ålderskravet. Delta krav har av föredragande statsrådet bedömtsvara ulan praktisk betydelse. Utskottet vill dock understryka atl ilämplighetsbedömningen även mäste vägas in att kandidaten har tillräcklig mognadoch livserfarenhet för att kunna fylla sin uppgift som präst. Utskottet delar emellertid den i skrivelsen uttrycktauppfattningen att - lämplighetsprövningen kan anförtros ål biskoparna utannågra i kyrkolag angivna anvisningar och hemställer därför alt kyrkomötet mätte till regeringen anmäla alt kyrkomötetför sin del godkänt del vid skrivelsen nr 3 fogade förslaget till lag omändring i kyrkolagen. / detta ärendes slutbehandling inom utskottet hardeltagit: , , biskop , biskop ,i , biskop , , , , *, , ,och . * Ej närvarande vid betänkandets justering. Prop.1982/83:7 13 Antagning till präst i Biskopsmötet har beslutat att tillämpa följandeordning avseende prövning för och inskolning till prästerlig tjänst i : Under de tväförsta terminernas studier vid religionsvetenskaplig linje rekommenderasdeltagande i de temadagar eller samtalsgrupper som anordnas i samverkan mellaninstitutionen och pastoralinstilutet. I samband medkontakt rörande praktiktjänst inlämnas under den andra terminen intresseanmälantill stiftet. Blanketten kan erhållas frän bl. a. sfiflens rekryteringsorgan, pasloralinslituteni och samt ITH. Inför denförsta prakfiktjänstgöringen är deltagande i resp. stifts tjänslebiträdeskurserobligatoriskt. Vid dessa kurser ges undervisning i framför allt homilelik (predikokonst)och liturgisk akfion, men tid finns även för dels samtal enskilt med biskopeller den han förordar, dels samtal i gmpp kring prästens uppgift. Efterpraktiktjänstgöringens slut sker utvärdering av perioden gemensamt avhandledare och tjänstebiträde samt delges biskopen resultatet. (Det gäller ävenpraktik som äger rum senare ). Parallellt medgenomgängen av det differentierade ämnesstudiel skall den som har för avsiktalt söka prästvigning delta i kursverksamhet vid pastoraUnstitulel med uppgift atlge introduktion i församling och samhälle. Vidare föreskrivs deltagande iinstitutens samtalsgrupper kring trosfrågor, kallelse, förväntningar ochyrkesroller. Dessa samtalsgrupper kan ordnas i samarbete med stiftensteologgrupper. För atl fåtillträde till den pastoralleologiska utbildningen krävs sex månaders erfarenhelav yrkesarbete, fördelade på tre månaders kyrklig församlingspraktik och tremånaders annat yrkesarbete (företrädesvis med social inriktning). Denna praktikskall vara genomgången före påbörjandet av den tematiska terminen. Kontaktermed det stift där prästvigning önskas mäste vara etablerade senast vid dennatidpunkt. Varje prästkandidat skall garanteras tjugosamtalstillfällen med biskop eller annan företrädare för stiftet. Under dentematiska terminen beslutar biskop och domkapitel om prästkandidaten efterfullgjorda studier kan antagas. För denpersonliga utvecklingen är ett aktivt deltagande i gudstjänst- ochförsamlingsliv nödvändigt. Åven de kristna studentföreningarna spelar i deltasammanhang en slor roll. 1982/83:7 14 9.Fortlöpande kontakter mellan den studerande och kyrkan är av stor vikl, varförmedlemskap i resp. stifts teologgrupp rekommenderas kraftigt. I teologgruppernages möjUghel all lära känna blivande kolleger men även biskop och andraföreträdare för sfiftel. För ytterligare information rekommenderas kontaktmed Biskopsmötets kontaktpräster på studieorten, biskop eller annanstiftsrepresentant, lärare vid pastoralinstitut eller rekryleringssekreterarenvid .