prop · G60325 · 1982-12-31 00:00:00 — Stöd till dagspressen.T statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslagav 366,8 milj. kr. Bl.a. har anvisats 288 milj. kr. för produktionsbidrag (prop.1981/82:100 bil. 12, KU 1981/82:25, rskr 1981/82:224). Dagstidningsbranschen befinner sig f. n. i svårigheter. Enpå senare år snabb kostnadsutveckling har haft märkbart negativa effekter.Dessa effekter är mest kännbara för lägtäckningstidningarna, varskonkurrensläge är mindre gynnsamt och som därför är särskilt känsliga försviktande intäkter. Bland lägtäckningstidningarna drabbas i första hand företagmed särskilt stora kostnader, nämligen storstadstidningar. Produktionsbidraget till dagspressen höjdes 1978. Sedandess har storstadstidningarnas produktionsbidrag försvagats påtagligt på grundav den snabba kostnadsutvecklingen. framhåller bl.a. i sinanslagsframställning för /84 att den höjning av produktionsbidragetför storstadstidningar som genomfördes från /82 inte ställdeberörda tidningar i nivå med kostnadsutvecklingen. Denna negativakostnadsutveckling har senare fortsatt, som bidraget förblivitoförändrat. Storstadspressen är av betydande vikt för depresspolitiska ambitionerna att upprätthålla konkurrens och mångfald. Jagföreslår därför att produktionsbidraget för storstadstidningar, inkl.maximibeloppet, höjs med 1982/83:25 26 15%i förhållande till gällande nivåer och räknat från innevarande budgetår. Fördenna ändring beräknar jag en totalkostnad av 19,5 milj. kr. Regeringenhar genom beslut efter framställning från (KU 1981/82:25 s. 7) uppdragit ät presstödsnämnden att hos regeringen påtalaeventuella behov av ytterligare regler i förordningen (1981:409) om statligtstöd till dagstidningar för att dämpa s.k. tröskeleffekter. Presstödsnämndenhar inkommit med en rapport till regeringen . Presstödsnämndenpåpekar i sin rapport bl.a. att de stödtagande tidningar som har detbesvärligast ekonomiskt är flerdagarstidningar med högst i hushållstäckningpä utgivningsorten. Något entydigt samband kan vidare inte sägas föreliggamellan ett täckningstal nägot och ett förbättrat ekonomiskt resultat.När en flerdagarstidnings täckningstal går sker emellertid enligtgällande regler en omedelbar minskning av produktionsbidraget; en betydandesådan om tidningen inte uppbär maximibidrag. Detär enligt min mening knappast tillfredsställande att en tidning som lyckasförverkliga presstödets mål att med statliga medel bygga upp en positivutveckling plötsligt riskerar att få denna positiva utveckling allvarligtstörd genom en annan regel inom samma stödsystem. För att motverka sådanaoönskade tröskeleffekter finns i gällande förordning pä flera punkterkompletterande regler som innebär att gränsövergångar jämnas ut pä olika sätt, s.k. trappor. Presstödsnämndenanser att frågan om produktionsbidrag för flerdagars-tidning som överskrider20% i hushållstäckning bör utredas i ett större sammanhang. Nämnden anser detdock motiverat att införa en regel som innebär att en flerdagarstidning sompasserar i hushållstäckning erhåller ett tillägg till det nya, lägreproduktionsbidraget som utgör hälften av skillnaden mellan det högre och detlägre beloppet. Detta tillägg skulle tidningen kunna erhålla under förslagsvistvä år. Nämnden beräknar kostnaden för förslaget till . Jagdelar presstödsnämndens uppfattning att en sädan regeländring är motiverad, ochjag anser att den står i god överensstämmelse med syftet bakom liknandeutjämningsbestämmelser pä andra punkter i stödsystemet. Regeländringen börgenomföras sä att den kan tillämpas för innevarande budgetär. Densenaste generella uppräkningen av produktionsbidragen ägde rum är 1978. Sedandess har kostnadsökningarna varit betydande. Mot bakgrund härav bör fr. o. /84 avseende bidragstUldelningen för en allmänhöjning av bidragen ske, i samma storieks-ordning som den som föreslås förstorstadstidningarna. Jag avser att återkomma till denna fråga i samband medbudgetförslaget. Jagvill i sammanhanget understryka att statens möjligheter att bidra till att lösatidningsbranschens svårigheter är begränsade och att den hittills- 1982/83:25 27 varandesnabba ökningen av det statliga presstödet ger anledning till oro. I förstahand måste branschen klara kostnadsökningarna genom egna åtgärder. Det naturliga sättet attförbättra branschens villkor på är samverkan i olika led. Efter vadjag inhämtat görs f. n. ansträngningar i sådan riktning. Jag välkomnar sådanainitiativ. Det statliga presstödet bör enligt min mening klart uttrycka detönskvärda i ett vidgat samarbete, och reglerna tjäna detta syfte. Mot bakgrund av debegränsade ekonomiska resurser som kan bedömas stå till förfogande för dettaändamål framöver avser jag att föreslå regeringen att tillsätta enutredning med uppdrag att bl. a. pröva det statiiga presstödetsändamålsenlighet för att främja en ökad teknisk samverkan inom dagspressen. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordadeförändringarna i grunderna för statligt stöd till dagspressen, 2. tiU Stöd tiU dagspressen påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /83 anvisa ettförslagsanslag av . [7]E 34. Vissa särskUda utgifter inom högskolan m.m. I prop. 1981/82: 100 (bil. 358) behandlade min företrädare frågan om dimensionering avhögskoleutbildningen och redogjorde för de problem som sammanhänger med destörre ungdomskullarna och den därav följande ökadeefterfrågan på högskoleutbildning. Riksdagenhar sedermera för innevarande budgetår fastställt planeringsramar för allmännautbildningslinjer samt lokala och individuella linjer och enstaka kurser ochanvisat medel för verksamheten (UbU 1981/82:20, rskr 1981/82:248, UbU1981/82:24, rskr 1981/82:312, UbU 1981/82:25, rskr 1981/82:313). Föratt bereda flera ungdomar möjlighet att genomgå högskoleutbildning beslutaderegeringen att uppdra åt universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) att fördela ytterligare 1000 nyböijarplatser i högskolan medutgångspunkt i att bl. 10 milj. kr. skulle anvisas för ändamålet. UHÄhar i beslut fastställt fördelningen av ytterligare ca1000 platser på linjer m. m. och högskoleenheter/motsvarande. Jagförordar tillägg till planeringsramarna för /83 i överensstämmelsemed UHÄ:s beslut och i enlighet med följande tabeller. Stock- Eskils- / holm tuna/ Utbildning för tekniska yrken DatatekniklinjenElektrotekniklinjen Flygtekniklinjen Geoteknologilinjen Hälso- och miljövårdslinjenIndustriell ekonomilinjen Kemitekniklinjen Maskintekniklinjen Teknisk fysiklinjenTeknisk fysik och elektrotekniklinjen Väg- och vattenbyggnadslinjen Datavetenskapligalinjen Matematikerlinjen Utbildning för adminislrativa. ekonomiska och socialayrken Förvaltningslinjen Linjen för kost och närings-ekonomi Beteendevetenskapliga linjen Ekonomlinjen Juristlinjen Systemvetenskapliga linjen Transportadministrativa linjen Utbildning för undervisningsyrken GymnastiklärarlinjenLågstadielärarlinjen Mellanstadielärarlinjen Ämneslärarlinjerna Utbildning förkultur- och informationsyrken Kulturvetarlinjen Religions vetenskapliga linjen 24' 10' 10' Prop.1982/83:25 29 Sektor/ / Göte- Sunds- Öster- Summa utbildningslinje borg stad vall/ sund Utbildning för tekniska yrken Elektrotekniklinjen 5 30' 35 Hälso- och miljö vårdslinjen 2 2 Industriell ekonomi linjen 16 Kemitekniklinjen 20' 44 Maskintekniklinjen 11 30' 57 Teknisk fysiklinjen 5 15 Teknisk fysik och Väg- och vattenbyggnads linjen 15 21 Datavetenskapliga linjen 2 Matematikerlinjen 5 15 1 43 UlbUdning för adminislrativa. ekonomiska och sociala yrken Förvaltningslinjen 10'' 30 50 Linjen för kost och närings- ekonomi 2 8 Beteendevetenskapliga linjen 24 Ekonomlinjen 40" 25'' 10 10 20 10 143 Juristlinjen 20 20''' 85 Redovisnings- och revisions linjen IO*" 44 Systemvetenskapliga linjen 5 30 37 Transportadministrativa ADB-linjen 30" 30 Lågstadielärarlinjen 2 2 4 Mellanstadielärarlinjen 15 8 2 25 Amneslärarlinjerna 15 2 17 Utbildning för kultur- ocli informationsyrken Religionsvetenskap liga linjen 5 30 Summa 86 60 175 12 60 40 14 30 826 ' Tekniska högskolan i . "'Högskolan för lärarutbildning i . "Därav förutsätts 30 platser förlagda till högskolan i . ' Chalmerstekniska högskola. ' Tvååriggrundläggande rättsutbildning. Medanledning av vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. fastställa tillägg tillplaneringsramar enligt vad jag har förordat. 2. till Vissa särskilda utgifterinom högskotan m. m. pä tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av . G.Studiestöd m. m. [8]G 1. m.m. 1 budgetpropositionen 1982 förordaderegeringen på förslag av min företrädare en ändring i vuxenutbildningsnämndernassammansättning. Ändringen innebär att endast tvä ledamöter i nämnderna ifortsättningen skulle utses pä förslag av i (LO),mot tidigare tre. 1 stället skulle en ledamot utses efter gemensamt förslag avLantbrukarnas riksförbund, och Sverigeshantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen. Ändringen föreslogs gällafr.o.m. nästkommande mandatperiod, dvs. Riksdagenbeslöt i enlighet med regeringens förslag (SfU 1981/82: 8, rskr 1981/82: 186).Mot utskottets yttrande vad gäller ändrad sammansättning av vuxenutbildningsnämndernareserverade sig de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet till förmänförföljande lydelse: "Utskottetanser inte att några bärande skäl förelagts för att ersätta en LO-ledamot ivuxenutbildningsnämnderna med en ledamot frän företagarorganisationerna." Jagdelar reservanternas uppfattning och finner det angeläget att löntagarorganisationernages en bred representation i nämnderna. Jag förordar därför att tre ledamöteräven i fortsättningen utses på förslag av LO. Inte heller i övrigt finner jagskäl att ändra nämndernas sammansättning och förordar därför att nuvarandeordning bibehålles. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat i fråga om vuxenutbildningsnämndernassammansättning. 1982/83:25 31 [9]G 5. Vuxenstudiestöd m.m. I budgetpropositionen 1982 hemställde dåvarandechefen för att regeringen skulle föreslå riksdagenatt godkänna att 614,2 milj. kr. av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /83 skulle användas för attfinansiera anslaget Vuxenstudiestöd m.m. samt att till Vuxenstudiestöd m.m. /83 anvisa ett reservationsanslag av 614,2 milj. kr. Enligt det förslag tillfördelning av tillgängliga medel som lämnades skulle bl. 26 milj. kr.avsättas till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Socialförsäkringsutskottetbehandlade regeringens förslag i sitt betänkande (SfU1981/82:8). Utskottet hemställde därvid dels att med bifall tillmotionen 1981/82: 1263 yrkandena 13, 14 och 15 skulle anslå 28 milj. kr. tilluppsökande verksamhet på arbetsplatser, dels att skulle godkänna att627,2 milj. kr. av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften skulle användas för att finansiera anslagetVuxenstudiestöd m. m. och dels att till Vuxenstudiestöd m. m. skulleanvisa ett förhöjt reservationsanslag av 627,2 milj. kr. Riksdagenbiföll socialförsäkringsutskottets hemställan beträffande anslaget tilluppsökande verksamhet pä arbetsplatser. avslog emellertid utskottetshemställan vad avsåg medelsanvisningen och anvisade, med bifall tillreservationen nr 11 mom. 20 i betänkandet, av regeringen föreslagna 614,2milj. till anslaget Vuxenstudiestöd m. m. Dådet finns en ingående reservation på anslaget förordar jag att den av riksdagenbeslutade utgiften för innevarande budgetär får täckas av medel ur dennareservation. Beträffande den framtida nivån på anslaget avser jag att återkommai nästa ärs budgetproposition. Jaghemställer att regeringen föreslär attgodkänna vad jag förordat angående medel till uppsökande verksamhet. Prop.1982/83:25 32 AnmälantUl tUläggsbudget I till statsbudgeten för /83 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde Arbetsmarknad m. m. [I] B 13. Nämnden förvapenfriutbildning.' I budgetpropositionen för innevarande budgetår (prop.1981/82:100 bil. 15 s. 33 fO föreslogs att en ny myndighet, nämnden förvapenfriutbildning (NVU), skulle inrättas i för den del avvapenfriverksamheten som f. n. administreras av ().Förslaget godtogs av (AU 1981/ 82:21, rskr 1981/82:216). Genom regeringens beslutden bemyndigades chefen för att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att genomföra det förberedelsearbete sombehövdes för att genomföra omlokaliseringen så att NVU skall kunna börja sinverksamhet den . Den särskilde utredaren, som antog namnetOrganisationsutredningen om vapenfriutbildning (OVU), har i sin första rapportden redovisat bl.a. ett preliminärt förslag till organisationoch kostnader för den nya myndighetens verksamhet . av vapenfria tjänstepliktiga administreras f.n. av vapenfrisektionen inomAMS. I kommittédirektiven (Dir. 1982: 18) till Ny myndighetsorganisation förvapenfriutbildning anfördes att den nuvarande organisationen av AMSvapenfrisektion torde vara väl inarbetad vad avser arbetsrutiner ochärendehantering. Några mer omfattande förändringar i dessa avseenden torde intevara nödvändiga. Utgångspunkten för utredaren borde vara att anpassa dennuvarande verksamheten till den nya myndighetsformen. 'Nytt anslag fr. o. m. . 1982/83:25 33 OVU föreslär en organisatorisk uppbyggnad av den nyamyndigheten som ej väsentligt avviker från den nuvarande organisationen hosAMS. Myndighetens chef föreslås i den övergripande styrningen av verksamhetenbiträdas av en styrelse sammansatt av företrädare för utbildningsanordnare ocharbetsmarknadens parter. Dessutom bör parlamentariskt valda ledamöter ingå istyrelsen. Det bör ankomma på regeringen att fastställa organisationen för dennya myndigheten. Kostnaderna för vapenfriutbildningen belastar f. n. anslagetB 5. Totalförsvarsverksamhet under tolfte huvudtiteln. Frän anslaget bestridskostnaderna för delprogrammen Försvars- och beredskapsplanering och Vapenfriatjänstepliktiga. Kostnaderna för administrationen av de vapenfria ingår iförvaltningskostnaderna för de båda programmen. För delprogrammet Vapenfriatjänstepliktiga härför /83 anvisats . och förförvaltningskostnader för de båda delprogrammen 17,8 milj. kr. OVU har gjort följande beräkning av förvaltningskostnader m.m.för NVU den I januari-den 30 juni 1983. 1 000-tal kr. och andra övergångskostnader 560 Flyttningen av NVU till fördröjs pä grund av stornyrekrytering av personal. Verksamheten beräknas kunna upptas i Karistad den 1april 1983. Lokalkostnader har därför beräknats endast för andra kvartalet1983. Den senarelagda flyttningen beräknas innebära ökade kostnader i form avtraktamenten och reseersättningar. Endast ett fåtal anställda vid beräknas flytta med till . Övrig personal kommer attanställas i men tjänstgöra under ett introduktionsskede i AMS lokaleri under slutet av är 1982 och . Vad gäller de av OVU beräknade förvaltningskostnaderna förNVU vill jag först erinra om att utredningen om vapenfriorganisalionen i sittbetänkande (Ds A 1981: 5) Förslag till viss omorganisation av vapenfriverksamhetenberäknat kostnaderna för vapenfriorganisationen inom AMS till 3,9 milj. kr. Utredningen har utgått frän att kostnaderna för AMSgemensamma förvaltningskostnader minskar med detta belopp vid en utbrytning avvapenfrisektionen. Enligl min mening skall därför hälften av den kostnad somAMS f n. har för verksamheten, dvs. , tillföras NVU fr. o. m. den 1januari 1983 för bestridande av förvaltningskostnader under perioden januari-juni1983. AMS anslag för 3 1982/83. 1982/83:25 34 förvaltningskostnaderbör minskas i motsvarande mån. Det bör ankomma på AMS att överföra medlen tUl NVU. Vid inrättandet av den nyanämnden beräknas vissa initialkostnader uppstå för inventarieanskaffning osv.Dessutom tillkommer kostnader för ledningsdragning och systemomläggning isamband med överföringen av nämndens ADB-system till . Dessa kostnaderser jag som nödvändiga för att NVU skall kunna starta sin verksamhet ochutföra sina uppgifter pä ett tillfredsställande sätt. Jag förordar därför att NVUanvisas ett engångsbelopp om . för initialkostnader denI januari-den 30 juni 1983. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagenatt 1. godkännavad jag har förordat i fråga om överföring av medel från till ning, 2. tilläggsbudget 1 till stats budgeten för /83 anvisa ett förslagsanslag av . [2]B 14. Vapenfria tjänstepUktiga.' Medel för denna verksamhet finns anvisadeunder anslaget B 5. Totalförsvarsverksamhet under tolfte huvudtiteln. Förinnevarande budgetär har anvisats . Medlenskall användas för att täcka kostnader för ekonomiska och sociala förmåner åtvapenfria tjänstepliktiga samt ersättning för vissa utbildningskostnader m. m.till kommuner, organisationer och affärsdrivande verk som tilldelas vapenfriatjänstepliktiga. Medlen disponeras f. n. av vapenfrisektionen inom AMS. NVU) börjar sin verksamhet den 1 januari 1983bör enligt min mening den del av de anslagna medlen som belöper pä är 1983överlåtas pä NVU och avföras anslaget B 5. Totalförsvars verksamhet.Organisationsutredningen om vapenfriutbildning har beräknat denna andel till , dvs. till hälften av de anslagna medlen. Det bör ankomma pä AMS attöverfora medlen till NVU. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna vad jag anfört i frågaom överföring av medel från till nämnden förvapenfriutbildning, 2. till Vapenfria tjänstepUktigapå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa ettförslagsanslag av . Nyttanslag fr. o. m. den Ijanuari 1983. 1982/83:25 35 [3]C 4. Under denna rubrik har på statsbudgetenför /83 anvisats ett förslagsanslag av 2321 milj. kr. Av dettabelopp avser I 984 milj. kr. Stiftelsen Samhällsföretaghar i skrivelse den 9juni 1982 hemställt om ett särskilt medelstillskott pådriftbidraget. Stiftelsen har beräknatatt dess driftresultat för /82 kommer att medföra ettunderskott om ca 50 milj. kr. i förhållande till det av fastställdabidraget. Härav kan 20 milj. kr. täckas med ett från /81balanserat överskott. Underskottet beräknas således till 30milj. Driftresultatet ochunderskottet för /82 skall, enligt stiftelsen, ses mot bakgrundav den rådande svaga konjunkturen och att Samhällsföretagsgruppensförsäljningsintäkter beräknas till närmare 200 milj. kr. lägre än budgeterat,vilka endast till ca hälften har kunnat kompenseras med besparingar päkostnadssidan. Den /83fastställda budgeten inom förutsätter enförsäljningsintäktsökning och en ökning av rörelsekostnaderna medendast . Stiftelsen bedömer därför att budgeten förutsätter dels kraftfullaåtgärder för ökad effektivisering inom företagsgruppen dels en väsentligkonjunkturförbättring för att de budgeterade försäljningsintäkterna skall kunnauppnäs. Stiftelsen framhåller i skrivelsen att trots detta innebär budgetenför /83 ett beräknat underskott om ca 25 milj. kr. Stiftelsenhemställer att den tilldelas ytterligare driftbidrag om 55 milj. kr. för atttäcka det beräknade underskottet för verksamheten 1981/82 och 1982/83. Jag föreslår attStiftelsen tilldelas etl särskilt driftme-delstillskott om 55milj. kr., utöver det tidigare motsvarande av lönekostnaderna förarbetstagarna i skyddat arbete beviljade bidraget, för att täcka det beräknadeunderskottet i verksamheten 1981/82 och 1982/83. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen atttill Bidrag titt pä tilläggsbudget I till statsbudgetenför /83 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:25 36 Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna 1-6 och 8; statsrådet såvitt avser punkt 7 och statsrådet . Carissonsåvitt avser punkterna 9-11 Anmälan till tilläggsbudget I tUl statsbudgeten /83 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Industri m. m. [1] B 16. Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom AB . Under denna rubrik har pä statsbudgeten /83 anvisats etl förslagsanslag av 380 milj. kr. AB () lämnar enligt riksdagensbeslut är 1978 (prop. 1977/78:155, bil. 3, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379 och prop.1978/79:49, NU 1978/79: 117, Skr. 1978/79: 115) samt (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:58, rskr 1980/81: 246) statsstödda exportkrediter. Systemetinnebär atl SEK har givits möjlighet att finansiera exportkrediter till fastaräntor som ligger under uppläningskostnaderna. Företagen kan därigenom isamband med offertgivningen erbjuda fast ränta för finansieringen av enexportaffär. Staten täcker skillnaden mellan utläningsränta och uppläningsränta.Den statsstödda kreditgivningen genom SEK brukar benämnas SEK-systemet. SEK ägs lill hälften av staten och lill hälften av desvenska affärsbankerna. Aktiekapitalet utgör 600 milj. kr. Medel för sinverksamhet skaffar SEK genom upplåning på den utländska och den svenskakapitalmarknaden. SEK får låna upp medel eller ikläda sig garantiförpliktelsertill ett belopp som högst fär motsvara summan av dels bolagets kassa och banktillgodohavanden,dels nio tiondelar av fordringar pä slaten eller fordringar som harexportkreditnämndens garanti eller fartygskreditgaranti, dets ett belopp sommotsvarar tio gånger bolagets garanlifond. eget kapital inkl. lagstadgadefonder och balanserade vinstmedel. av värderegleringskontot jämställs med egelkapital. SEK har ökat sitt aktiekapital med 200 1982/83:25 37 under loppet av (prop. 1981/82:25, NU 1981/ 82:18, rskr1981/82: 126). Garanlifonden, som fär uppgå lill högst samma belopp somaktiekapitalet bildades är 1982 (prop. 1981/82:181, NU 1981/ 82:52, rskr1981/82:427). Garantifonden uppgår f n. till 200 milj. kr. och kommer troligenatt bli fullt utnyttjad fram lill . Per den 30 juni 1982uppgick utestående utbetalda statsstödda krediter till 13551 milj. kr. Deltainnebar en ökning underförstå med 4990 milj. kr. Bindande, avlåntagaren accepterade kreditofferter, uppgick per lill 16887milj. kr., vilket innebar en ökning med 9299 milj. kr. Till della kommer ännu icke accepterade offerter. Verksamheten harexpanderat betydligt snabbare än vad som har bedömts troligt.Skillnaden mellan upplånings- och utlånings-ränta och därmed det statligastödet har sjunkit för nytillkommande krediter, men ligger på en oförändrathög nivå för tidigare gjorda åtaganden. Medanledning av budgetpropositionen är 1982 beslöt (prop. 1981/82: 100, bU.17, NU 1981/82: 33 och 52, rskr 1981/82: 342 och 427) atl för innevarandebudgetår skulle under anslaget B 16. Kostnader för stats-stödd exportkreditgivninggenom AB föras upp ett förslagsanslag av 380 milj. kr. Pågrund av den snabba ökningen av utlåningen saml den alltjämt storaräntedifferensen visar det sig nu att denna bedömning av kostnaderna för den statsstöddaexportkreditgivningen innebar en kraftig underskattning. Den ökadebelastningen beror delvis på övergång till. Enfjärdedel av kostnaderna avser farlygsfinansiering. Belastningenpå anslaget kan nu beräknas lill 1490 milj. kr. under innevarande budgetår.Därav belöper på ca 1 100 milj. kr. Den kraftigt ökadebelastningen på anslaget bör föranleda att anslaget räknas upp. Jagjförordaratt under förslagsanslaget B 16. Kostnader för stalsslödd exportkreditgivninggenom AB på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /83 förs upp med yllerligare 1 110 milj. kr. Totalt blir beloppetpä anslaget 1490 milj. kr. inberäknat redan anvisat bjelopp. Kostnadernaför den statsstödda exportkreditgivningen utgör en betydande del av statsbudgetensutgifter. Del är därför angeläget atl beräkningar över budgelulfallel kangöras med hög tillförlitlighet. Jagavser att begära hos SEK alt bolaget, i enlighet med avtalet mellan staten ochSEK regelbundet redovisar för regeringen beräkningar om framlidaanslagsbelastning m. m. till följd av den statsstödda exportkreditgivningen.Jag avser att återkomma till frägan om SEK-systemet senare detta budgetår. 1981års riksdagsbeslut innebär bl.a. atl den statsstödda exportkreditgivningenskall omprövas inför /84. Densnabba ökningen av SEK:s utlåning har medfört all SEK också har ökat sinupplåning i snabb takt. kommer SEK alt ha utnyttjat den uppläningsrättsom fastställts i bolagsordningen. 1982/83:25 38 Enökning av aktiekapitalet och garanlifonden med vardera 100 milj. kr.