prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Ett förslag till lag om ändring i dennalag har därför upprättats inom departementet. Förslaget bör fogas tillprotokollet. I detta sammanhang villjag också ta upp frågan om utseende av innehavare av tjänst som rektor vidhögskoleenhet. 1976/77:59 förordade min företrädare att rektor förhögskoleenhet skulle utses av regeringen på förslag endera från styrelsen förenheten eller från valförsamling. Styrelsen skulle få avgöra om frågan skullehänskjutas till valförsamling. I sådant fall skulle styrelsen inte ha rätt attyttra sig över valförsamlingens förslag. biföll regeringens förslag(UbU 1976/77:20, rskr 1976/77; 246). Valförsamlingen bestårtill två tredjedelar av arbetstagare vid enheten och till en tredjedel avstuderande vid enheten. Om innehavare av rektors-tjänst föreslås avvalförsamlingen innebär detta att de allmänna intressena inte har någonmöjlighel att påverka förslaget. UHÄ har i en skrivelseframhållit att det är klart otillfredsställande att allmänföreträdarna ihögskolestyrelsen på detta sätt kan ställas utan möjlighet att påverka förslagtill innehavare av rektorstjänst. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 380 att gällande ordning ändras så att styrelsen skall lämnaförslag till regeringen om innehavare av befattning som rektor. Styrelsen bör vidare fåbesluta att förslag skall avges till den av en valförsamling. Jag delar UHÄ; suppfattning att det alltid bör vara styrelsen för högskoleenhet som lämnarförslag till regeringen om innehavare av tjänst som rektor. Därmed ges allmänföreträdarna möjlighetatt påverka förslaget. Jag anser detockså lämpligt att styrelsen skall kunna inhämta förslag från en valförsamling.Jag avser därför att återkomma till regeringen med förslag om ändring av högskoleförordningen i enlighet medvad jag nu har anfört. Jag övergår nu tillatt behandla vissa övergripande frågor rörande grundläggandehögskoleutbildning. Min företrädarebeskrev budgetproposition den demografiska bakgmnden till denökning av antalet platser i högskoleutbildning som behövs . Den förutsebara ökningenav efterfrågan på nybörjarplatser i högskolan föranledde UHÄ att i Ijolåretsanslagsframställning lägga fram eltprogram för den grundläggande utbildningens dimensionering. Det innebar en ökning med 1 000nybörjarplatser per budgetår 1982/83- 1984/85, således med sammanlagt 3 000 nybörjarplatser. Platsantalet skulle därefter vara oförändrat fram till slutet av årtiondet, varefter en nedtrappning kundepåbörjas. Med en sådan utbyggnad skulle högskolan tillföras sammanlagt 23000 nybörjarplatser under1980-talet. Med utgångspunkt iUHÄ:s förslag förordade min företrädare att som riktlinje för planeringen avdimensioneringen av den grundläggande högskoleutbildningen skulle gälla ett tillskott om 23000nybörjaiplatser . Utbyggnaden skulle finansieras inom ramen förbefintliga resurser. För /83 förordades ett tillskott om ca I 500nybörjarplatser., beslöt vidföregående års atl öka planeringsramarna i högskolan med ca I 600 nybörjarplatser.I dessa ingick dels de nämnda 1 500platserna, dels 90 platser pä läkarlinjen utöver regeringens förslag. 1 september 1982uppdrog den tidigare regeringen åt UHÄ att fördela ytterligare 1000 nybörjarplatser ihögskolan med utgångspunkt i att 10 milj.kr. skulle anvisas för att täcka kostnaderna härför under innevarande budgetår. UHÄ: s beslut innebar tillvissa delar ett förverkligande av den ökningav planeringsramarna som ämbetet strax hade föreslagit i sinanslagsframställning för /84. I tilläggsbudget I fill statsbudgeten för /83 harregeringen sedermera, efter föredragning av mig, förelagt förslag omtillägg till planeringsramarna för innevarande budgetår om sammanlagt ca I(K)0 platser och om finansieringen avdessa innevarande budgetår. har beslutat i enlighet med minaförslag (prop. 1982/83:25, UbU 1982/83:11, rskr 1982/83:114). 1982/83:100 Bilaga 10 381 Mina förslag i detföljande innebär att kapaciteten för den gmndläggande högskoleutbildningen ökasi slort sett i den takt som avsågs i den för tidigare presenteradeutbyggnadsplanen. För /84 förordarjag en neltoökning medsammanlagt ca 700 nybörjarplatser. Tillskotten av platser avser i första handde tekniska och ekonomiska utbildningsområdena. Datautbildning, vissvårdutbildning och lokala linjer föreslås också få ökat platsantal. De beslutade ökningarna avplaneringsramarna innebär betydande kostnadsåtaganden för högskolan.Tillskottet av utbildningsplatser avser till större delen fleråriga linjer. Jaghar erinrat om att avsikten är att programmet om 23000 nya platser ihögskolan finansieras inom ramen för befintliga resurser.Delta innebär också att det av under innevarande beslutadetillskottet av 1 000 nybörjarplatser måstefinansieras antingen genom omprioriteringar eller genom en generell minskningav resurserna per utbildningsplats. För att bereda utrymmeför ett fortsatt fullföljande av det angivna utbyggnadsprogrammel kommer jagatt förorda att planeringsramarna för förskollärar- och fritidspedagoglinjernaminskas med sammanlagt drygt 600 nybörjarplatser. Denna åtgärd är ocksåmotiverad av den vikande arbetsmarknaden för utbildade inom dessa områden. Jag förordar vidare attantalet utbildningsplatser på enstaka kurser minskas. Med utgången upphör den rätt till förtur vid antagning till utbildning påenstaka kurser som gäller för dem som studerar enligt studieordningför de filosofiska fakulteterna. Dessa studerande får därefter konkurrera pålika villkor med andra sökande. Enligt den redovisning UHÄ har lämnat i sinanslagsframställning var ca en tredjedel av alla registrerade påenstaka kurser sådana studerande. Jag delar UHÄ:s uppfattning att det finnsanledning räkna med atl efterfrågan på utbildning på enstaka kurser inom de f:d. filosofiska fakulteternas område totalt sett minskar när rätten att studeraenligt äldre studieordning upphör. Denna minskning kan framför allt väntasinom de relativi stora ämnesområdena. De resurser som frigörs härigenom bör nukanaliseras till linjeutbildning för att det skall bli lättare att mötaefterfrågan på yrkesinriktad utbildning från ungdomsstuderande. Jag kommerdärför att förorda en minskning av anslaget till lokala och individuella linjeroch enstaka kurser med 7 milj. kr. Verksamheten inom vissaområden i högskolan utsätts för stora påfrestningar genom att antaletutbildningsplatser har ökat i rask takt. Detta gäller framför allt inom sektornför utbildning för tekniska yrken och sektorn för utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken. Kapacitetsökningen inom dessaområden tvingar fram en rationalisering av verksamheten. För att frigöraresurser för bl. a. en förnyelse av utbildningen inom skilda områden måste enmotsvarande rationalisering nu göras Prop.1982/83:100 Bilaga 10 382 inom sektorn för utbildning för vårdyrken ochsektorn för utbildning för undervisningsyrken. Jag erinrar om attundervisningstälheten på många linjer inom dessa sektorer är förhållandevis högoch kommer att förorda en minskning av kostnaderna per utbildningsplats inom debåda sektorerna varigenom sammanlagt 3 milj. kr. resp. 5 milj. kr. Jag har tidigare under littera D. Skolväsendettagit upp frågan om behovet av yrkesinriktad utbildning för de elever somlämnar gymnasieskolan med liten eller ingen yrkesförberedelse. Jag har därvidframhållit att ett alternativ till högskoleutbildning för dessa ärpåbyggnadsutbildning i form av högre specialkurser inom gymnasieskolan. Minföreträdare framhöll budgetproposition (prop. 1981/82; 100 bil. 12)det angelägna i att en intensifierad planering kom till stånd inom de skildahögskoleregionerna i syfte att skapa ett störte utbud av lokalautbildningslinjer för att ge framför allt ungdomar yrkesutbildning. För egendel vill jag stryka under följande. Det är viktigt, att de planeringsansvarigainom skolväsendet och högskolan samverkar i sin strävan att på lokal ochregional nivå lösa de problem som skapas till följd av det ökade behovet avyrkesinriktad utbildning för ungdomar. Det är härvid också viktigt, attresurser och möjligheter inom såväl gymnasieskola som högskola utnyttjas. Jagdelar därvid den grundsyn som utbildningsekonomiska utredningen (U 1981:03) harredovisat i sin informationsskrift Utbildning, produktion, samhälle. Jagåterkommer senare till denna fråga. Innebörden av vad jagnyss har anfört är att nödvändiga sludieorganisa-toriska och innehållsligaförändringar måste komma till stånd genom att resurser omdisponeras. Det börenligt min uppfattning vara möjUgt atl åstadkomma sådana förändringar förenskilda utbildningslinjer eller inom grupper av utbildningslinjer. Omförändringarna leder till en mera rationell organisation och en bättreanpassning till arbetsmarknadens behov är de givetvis liktydiga med enkvalitetshöjning. Jag är medveten om att sådana lösningar inte stårtill buds för alla utbildningar. I de fall förändringarna kräver attkostnaderna höjs, t.ex. till följd av höjd undervisningstäthet, blir deldärför nödvändigt att prioritera i reformarbetet. Jag har mot denna bakgrundför egen del haft följande utgångspunkter för mina överväganden och förslag. Högskoleutbildningen ären viktig faktor för ansträngningarna att förbättra den svenska ekonomin. Detär därför naturligt att kraven pä förnyelse är särskilt viktiga att tillgodosei fråga om tekniska och ekonomiska utbildningar. Reformarbetet inom andrautbildningsområden får bedrivas inom befintliga resurser eller anstå till dess att ett ökat resursutrymmeföreligger. Vid bedömningen av möjliga reformer måste givetvis beaktasåtaganden till följd av redan beslutade förändringar, som håller på attgenomföras. 1982/83:100 Bilaga 10 383 Jag övergår nu tillatt översiktligt redovisa vilka förslag lill förnyelse av innehåll i ochorganisation av utbildningar somjag förordar skall genomföras. Jag redovisarocksä en del förändringar av detta slag som pågår f. n. För sammanhangets skulllar jag här också upp vissa frågor om lokalisering av utbildning. Den sammanhållnahögskoleorganisationen har gjort det lättare alt, när behov föreligger,samlat se över ett störte utbildningsområde. I etl sådant arbete kan man bättre än vid genomgångarav skilda linjer var för sig belysa deinbördes sambanden mellan olika studievägar och lägga resultaten därav tillgrund för förslag om en studieorganisation som medger en anpassning till nya krav på utbildningen. Den studieorganisation för vårdutbildningarna inom den kommunala delen avhögskolan som vid 1978/79års beslöt om är ett resultat av en sådan översyn. Den nya studieordningen genomförs fr.o.m. budgetåret1982/83. Omläggningen innebär bl. a. att ett antal förhållandevis breda linjermed möjlighet till olika inriktningarhar inrättats. Den nya studieordningen är bättre anpassad tillnuvarande krav på arbetet inom hälso- och sjukvårdsområdet och kommandeförändringar inom detta. En liknande bredöversyn har genomförts inom UHÄ beträffande den administrativt och ekonomiskt inriktadeutbildningen. Genom ett ingående utredningsarbete inom ämbetet har fömtsättningarna för enreform inom detta område belysts. UHÄ föreslår en omläggning av linjeutbudet och ehutvecklingav berörda linjer i enlighet med de principer som ligger tillgrund för högskolereformen. Jag kommer på grundval av denna översyn att förorda att en ny förvaltningslinje och en linjeför personal- och arbetslivsfrågorinrättas. En ny utbildningsplan för ekonomlinjen förutsätts kunna tillämpas frän . Jag kommer därföratt förorda, att sex allmänna utbildningslinjer inom högskolan upphör. Nya utbildningsbehovkan ofta tillgodoses inom ramen för befintliga linjer, t.ex.genom att nya inriktningar inom en linje införs. I vissa fall, t.ex. närdet rör sig om ett i gmnden nytt utbildningsområde, kan det finnas skäl att inrätta helt nya linjer. Jagförordar att en ny påbyggnadslinje,yrkeshygienikerlinjen, inrättas. En annan ny linje i mitt budgetförslag är enortopedteknisk linje, som har en motsvarighet i utbildning inomgymnasieskolan. Som en följd av den nyssnämnda reformeringen av vårdutbildningarnatillkommer ytteriigare två linjer, nämligen rehabiliteringslinjen och sociala omsorgslinjen; ibåda fallen ersätter de andrautbildningar. Inom textil- och konfektionsomrädet tillkommer vidare tväutbildningslinjer. Genom yrkestekniskhögskoleutbildning kan regering och riksdag främja flera av desträvanden inom högskolepoliliken somjag berört i det föregående. Utbildningenriktar sig lill vuxna och yrkesverksamma. Lokala och regionala behov inomfrämst det industriella området kan ofta tillgodoses genom sådan utbildning. Jag anser bl.a. av dessa skäl att den yrkestek- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 384 niska högskoleutbildningen bör byggas ut mer än som harskelt . Jag kommer i det följande att förorda att verkstadsindustrilinjenföriäggsockså till högskolan i /. Enligt min meningbör /85 ytterligareen yrkesteknisk linje inrättas där, inriktad mot regionens arbetsmarknad.Vidare förordarjag i det följande att den befintliga sågverksindustrilinjen vidhögskolan i får flera platser, vilket kommer att göra det möjligt atl skapa en underhållsteknisk inriktning inom linjen. Utbildning påverkstadsindustrilinjen bör /85komma lill stånd också vid högskolani Karistad. I anslutning nämnda förslag vill jag anmäla, att jagockså beträffande andrautbildningar inom del tekniska området kommer att föreslå att befintliga linjerlokaliseras till ytteriigarehögskoleenheter. Detta gäller industriellekonomi-linjen, som finns inrättad vid i . Utbildning på denna linje bör /84starta också vid (). Jag anser vidare att ytterligare satsningar inom det datatekniska området är motiverade och kommeratt förorda att datatekniklinjenförläggs också till tekniska högskolan i ; utbildning på dennalinje ges f. n. på fyra högskoleorter. Vid sidan av reformarbete av det slag jag nu har nämntutförs fortlöpande inom högskolan elt omfattande arbete med att förnya utbildningenpå enskilda linjer utan atl förändringarna är av den arten att de behöver underställasregering eller riksdag. Som ett aktuellt exempel vill jag nämna de förändringar avläkarlinjen, som UHÄ och berörda lokala högskolemyndigheter har arbetat fram. UHÄ avseratt fastställa en ny utbildningsplan, som bl.a. innebär att flera nya kunskapsområden införs iutbildningen. Vissa moment som t.ex. allmänmedicin, långvårdsmedicin och arbetsmedicin föreslås få ökat utrymme. Denna översyn av läkarutbildningen ärvärd att uppmärksamma också av detskälet, att arbetet lill inte oväsenfiig del grundar sig påförsöksverksamhet på lokal nivå. Kortare tekniskutbildning finns inom högskolan i form av den yrkestekniskahögskoleutbildningen och driftteknikemtbildningen. Teknisk personal pä mellannivåutbildas också på den fyraåriga tekniska linjen i gymnasieskolan. Det finnsenligt min mening skäl som talar för att utbudet av kortare teknisk utbildninginom högskolan bör vidgas. Sådan utbildning skulle bl.a. kunna rikta sig till elever frän tvååriga yrkesinriktade linjer igymnasieskolan. Frägan om en sådan vidgning rymmer flera praktiska och principiella problem. Jag avser att i annatsammanhang ta initiativ till en närmare analys av dessa. Jag vill erinra omvad statsrådet 1. har anfört rörande forskning vid sin anmälan avvissa gemensamma frågor under andra huvudtiteln. Anslagen tillforskning och forskarutbildning inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, vilka innevarande budgetår uppgår till 2450 1982/83:100 Bilaga 10 385 milj.kr.,kommer i det följande att föresläs öka medsammanlagt ca 125 milj. kr. utöver löne- och prisomräkning. Framför allt kommer den föreslagna ökningen att innebäraförstärkningar av högskolansbasresurser, studiefinansieringen i forskarutbildningen och anslagen till forskningsrådsorganisationen. En betydande del av ökningen fallerinom de naturvetenskapliga, medicinska och tekniska områdena men även samhällsvetenskap och humanioraberörs. Ökningarna avhögskoleanslagen består till stor del av förstärkningar av basresurserna, dvs. de medel med vilkahögskoleenheterna kan inrätta tjänster på mellannivå - som docent ellerforskarassistent - och biträdestjänstersamt bekosta materiel m. m. i anslutning till forskning och forskarutbildning.Sammanlagt föreslås i det följande en ökning av basresurserna med ca 22milj.kr. Högskolemyndigheterna sätter i sinaanslagsframställningar ökade medel för tjänster som forskarassistent ochdocent mycket högt. Ytteriigare sådana tjänster skulle väsentligt underlättarekryteringen av yngre forskare. Av den ökning som i föregående års budgetpropositionföreslogs för högskolans basresurser har enligt regeringens beslut sammanlagt minst 6 milj.kr. avdelatsför extra tjänster som forskarassistent och docent. Jag anser det angelägetatt även en viss del av de nu föreslagna ökningarna garanteras för sådanatjänster. Jag räknar med att av resursförstärkningarna används för detta ändamål. I den forskningspolitiska proposition (prop. 1981/82:106) som lades fram angavs i fråga om forskningen inom tekniskfakultet att ca två tredjedelar av resursförstärkningarna borde tas i anspråk för ämnesområden som angetts somindustripolitiskt särskilt betydelsefulla. Jag delar uppfattningen att de områdensom där åsyftades är angelägna. Områdena är elektronik och datateknik, bioteknik,materialteknik- nya material, verkstadsteknik, kemiteknik - särskilt tillverkning och användning avprestationskemikalier, träteknik, massa- och pappersteknik samt teknikför hälso- och sjukvård. Mina förslag i det följande innebär bl.a.att ett antal professurer inrättas som anknyter till dessa områden. De tekniska fakulteterna får ocksåen förstärkning av basresursernamed sammanlagt 6,6 milj. kr. Jag räknar med att högskoleenheterna vid fördelningen av basresurser kommer att anvisahuvuddelen till de angivnaområdena. gäller i fråga om externt finansieradverksamhet inom högskolanbl.a. vissa av regeringen utfärdade allmänna bestämmelser samt vissa av UHÄ utgivnatillämpningsföreskrifter till dessa.UHÄ har vidare rekommenderat högskoleenheterna att för sådan verksamhet som finansieras av bl.a. forskningsråden ta ut etl förvaltningspåslag på . I denforskningspolitiska propositionen (prop. 1981/82: 106, UbU 1981/82:37,rskr 1981/82: 397) angavs vissa riktlinjer för fördelningen 25 1982/83 1saml. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 386 av kostnader mellan högskolan och externafinansiärer av verksamhet inom högskolan. Innebörden därav är att de externafinansiärerna i princip skall svara för alla de kostnader de förorsakarhögskolan. Regeringen har denna dag meddelat bestämmelser i denna fråga. För att få underlag för ställningstagande tillvilka regler i fråga om avgiftsuttag som bör gälla efter utgången av budgetåret1983/84 bör närmare undersökas vilka kostnader som belastar högskolan isamband med olika slag av verksamhet finansierad av olika slag avforskningsråd. Jag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringen att uppdraåt UHÄ att i samråd med berörda myndigheter svara för en sådan undersökning.Resultatet av undersökningen bör redovisas i samband med anslagsframställningarnaför /85. I avvaktan på detta har regeringen i nämndabestämmelser om extern finansierad verksamhet föreskrivit att högskoleenheternaför /84 endast får öka sitt avgiftsuttag från rådsfinansieradverksamhet till . De ökade kostnader detta kan komma attmedföra för myndigheterna inom forskningsrådsorganisalionen kommer statsrådetI. att beakta vid sin beräkning av de berörda anslagen. För nästa budgetår föreslås ytteriigare 17tjänster som professor inom högskolan. De nya tjänsterna avser följande ämnen:allmän språkvetenskap, administrativ databehandling, kardiologi, kliniskvirologi, allmänmedicin, medicinsk rehabilitering, särskilt fysikaliskmedicin, biokemisk far-makologi, mikrobioell geokemi, teoretisk ekologi,naturgeografi, datalogi, industriell elektronik, bioteknik, biomedicinskinslmmentteknik, industriell marknadsföring, vatten i natur och samhälle samtkommunikation överföring av information. Dämtöver förordarjag att personligatjänster som professor ersätts av professurer i ämnena vetenskapsteori,medeltidsarkeologi, perinatalmedicin och talöverföring. Vidare föreslås enpersonlig tjänst som professor i neurokemi och neurotoxikologi. Statsrådet kommer senare att beräkna medel för tjänster som professor i utvecklingsfysiologi,teoretisk elementarpartikelfysik, särskilt svag växelverkan, logik samtneutronspridningsfysik. prövas en ny modell föruppbyggnaden av forskning inom nya angelägna områden (prop. 1979/80: 100 bil.12, UbU 1979/80:20, rskr 1979/80:232). Denna innebär att en högskoleenhetanvisas särskilda forskningsmedel istället för att en tjänst som professorinrättas. Fördelen härmed är större frihet att ange etl vidare forskningsområdeän när resurserna knyts till en specialiserad tjänst. Modellen medger också attforskningen kan byggas upp så att säga underifrån. En professur kan såledesinrättas inom området när kvalificerade sökande finns och en viss stabilitet iforskningen har uppnåtts. En forskning som harbörjat byggas upp enligt den redovisade modellen är marin teknik vid CTH.Verksamheten där har koncentrerats på undervattensteknik. Detta område harvalts mot bakgrund av den allt mer Prop.1982/83:100 Bilaga 10 387 betydelsefulla utvecklingen inomoffshore-området. I en särskild skrivelse har CTH redovisat sina erfarenheter.Dessa är så goda att CTH nu föreslår att modellen ytterligare utvecklas genomatt den prövas på andra områden. Jag kommer i det följande alt i ett anlal fallförorda att enligt denna modell medel anvisas för att påbörja uppbyggnaden avnya forskningsområden. Genom beslut av regering och riksdag (prop. 1981/82; 106, UbU 1981/82:37, rskr 1981/82:397) permanentades denverksamhet med kontaktforskare som tidigare bedrivits som försöksverksamhet.Syftet med verksamheten är att bl.a. ställa vetenskapligt tränad personal tillförfogande för verksamhet inom skilda områden utanför högskolan. Verksamhetenmed kontaktforskare har visat sig vara en fungerande form förkunskapsöverföring från högskolan till en kategori företag och myndigheterm.fl., som erfarenhetsmässigt mycket sällan utnyttjar forskning ochutvecklingsarbete (FoU) för alt utveckla sin verksamhet. För förstärktaresurser för kontaktforskarverksamheten beräknar jag 3,6 milj. kr. Forskamtbildningen är iett långsiktigt perspektiv av central betydelse för forskningens utvecklingbåde inom och utom högskolan. Antalet var enligt uppgifter från SCB 12584. De studerandes fördelning på fakulteter framgårav följande tabell. Fakultet (motsv.) Genom beslut av regeringoch riksdag (prop. 1981/82: 106, UbU 1981/82:37, rskr 1981/82:397)gjordes vissa förbättringar i studiefinansieringen inom forskamtbildningen.Utbildningsbidragens belopp höjdes. En ny tjänstetyp - doktorandljänst -inrättades. Tjänstetypen finns redan innevarande budgetår vid forskningsråden ochandra myndigheter och skall fr. o. m. /84 kunna inrättas ocksåav högskoleenheterna, företrädesvis inom matematisk-naturvetenskaplig ochteknisk fakultet. De nuvarande assistent- och amanuenstjänsterna skallsuccessivt 1982/83:100 Bilaga 10 388 avskaffasoch ersättas med vissa nya tjänster. En ny assistenttjänst, avsedd fördeltidstjänstgöring omfattande av full arbetstid, skall kunna kombineras med utbildningsbidrag fördoktorand. Bestämmelser angående denya tjänsterna m. m. har beslutals av regeringen . Medel förutbildningsbidrag för doktorander har anvisats under etlsärskilt anslag. Assistent- och amanuenstjänster har bekostats från framför allt anslagen till fakulteterna. Jag kommer i det följande attföreslå att medlen förstudiefinansiering inom forskarutbildningen i sin helhet anvisas under anslagen till fakulteterna (motsv.). UHÄ har på regeringens uppdrag beräknat hur mycket som för närvarandeanvänds för sådan studiefinansiering i form av "stipendiedelen" avassistent- och amanuenstjänster.Dessa medel, tillsammans med medlen för utbildningsbidragen och de ökade medel för studiefinansieringsändamålsom jag kommer att förorda, bör förnästa budgetår utgöra en miniminivå för studiefinansieringen inom forskamtbildningen.