prop · G60334 · 1982-12-31 00:00:00 — Ettriktmärke för medelsramen för forskningsprogrammet bör vara ca 3 milj. kr. perår fr. o. m. bå 83/84. Informationom och dokumentation av FoU-programmet för barnomsorg är ett viktigt område.Kommuner, lärarutbildningar och övriga avnämare är självklara målgrupper.Information och dokumentation av FoU är emellertid 1982/83:34 99 Detta har lett tiU att FoU-informationen inom barnomsorgen ärstarkt eftersatt. Förutom slutrapporter från de enskilda projekten utgörs denenda sammanfattande dokumentationen av FoU inom barnomsorgsområdet av deolika projektförteckningar som anslagsgivarna publicerar - DSF: sverksamhetsberättelse, kommunförbundets idé-bank, UHÄ:s "FoU förhögskolan" m. fl. Detta underlättar knappast överskådligheten. har (SoU 81/82:28) begärt att regeringen utredermöjligheten att upprätta ett centralt FoU-register över alla de olika projektinom barnområdet som förekommer med stöd av allmänna arvsfonden, DSF,Solstickan, Rädda barnen. , kommuner och landsting. Forskningsinformationoch frågan om en registering av forskningsprojekt ur ett mera generelltperspektiv är föremål för översyn och utredning inom bl. Närdet gäller projektregister och projektkataloger vill därföravvakta ovan nämnda utredningsarbete. Däremot avsersocialstyrelsen redan nu att med hjälp av kontorsdator bygga upp ett enkelt ochflexibelt bibliografiskt register över FoU-rapporter inom barnomsorgsområdet. Även om projektkatalogerär viktiga när det gäller att ge översiktlig orientering och att förbättringarförmodligen här är möjliga att göra bör dock de största resurserna satsas påinformation och dokumentation av annan karaktär. Vad som i stor utsträckningsaknas i dagens läge är sammanfattningar, bedömningar och analyser av den FoU-verksamhetsom förekommit. När det gäller FoU-programmet för barnomsorgen är det därförmycket viktigt att avsätta resurser för sammanfattande analyser av t. ex. fleraprojekt eller översikter av hur ett visst problem behandlats av enrad olika projekt. Försådan uppföljning, dokumentation och utvärdering av FoU-programmet för barnomsorgenbör förfoga över en rörUg resurs om ca 75 000:-/år. Inom dennaram ryms även kostnader för den tidigare nämnda forskningsplaneringen. Föratt ytterligare förbättra möjligheterna för information, debatt och diskussionom socialsektorns FoU-verksamhet föreslår att DSF ges uppdragatt undersöka möjligheten att starta en "för social forskningoch utveckling". Inom utbildningssektorn finns tidskriften som skulle kunna stå som modeU för en motsvarande produktinom den sociala sektorn. Tidskriften föreslås samfinansieras mellan DSF, UHÄoch . 1982/83:34 100 Socialstyrelsenska ha det sammanhållande ansvaret för FoU-programmet för barnomsorgen. Samrådska givetvis ske med DSF, forskningsinstitutioner, kommuner m. fl. Socialstyrelsenska avslutningsvis anknyta till de tidigare i petitasammanhang framfördaförslagen om inrättande av fasta forskningsresurser med barnomsorgsinriktninginom högskolan. Dessa förslag ingår givelvis inte i FoU-programmet. Däremot ärforskningstjänster inom högskolan en förutsättning för att FoU-programmet skakunna bidra till att bygga upp en forskningskompetens och få till stånd enkontinuerlig kunskapsutveckling omkring barnomsorgen. EttFoU-program för barnomsorgen inrättas fr. o. m. bå 83/84. Programmet består avtvå delprogram: Ettprogram för lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen finansierat t. ex. viaarvsfondsmedel om 2 milj. kr./år. Ett program för forskningom barnomsorgen finansierat via DSF genom omprioritering ochmedelsförstärkning. Underlag till programmettas fram genom den FoU-planering för barnomsorgsområdet som socialstyrelseninleder och beräknar färdigställa i en första version . För FoU-planeringen som avses vara en kontinuerlig planeringerfordras 75 000:-/år för konferenser och rådslag med forskare, lärarutbildareoch kommuner. Dessa medel skaU även täcka framtagningen av sammanfattande ochutvärderande analyser av FoU-programmet. Ett bibliografisktregister över FoU-rapporter inom barnomsorgsområdet påbörjas . En"för Social Forskning och Utveckling" bör startas. Fastaforskningsresurser med inriktning på barnomsorg inrättas inom högskolan. Iregeringens uppdrag till ingick att redovisa en utförlig tidsplanför de insatser planerade. Prop.1982/83:34 101 De resurser disponerar för att genomförade arbetsuppgifter som finns redovisade i denna utvecklingsplan är dels denegna personalen och dels det särskilda anslaget för fortbildning som fr. o. /83 utgör 1,4 milj. kr. Från detta anslag bekostas ocksåsocialstyrelsens särskilda skriftserier för barnomsorgspersonalen. Socialstyrelsensegna resurser inom barnomsorgssektionen uppgår enligt regeringsbeslut till 22helårstjänster varav 17 på handläggarnivå och 5 inom kontorsgmppen. Det innebären kraftig neddragning jämfört med situationen . Pågrund av ytterligare besparingskrav och på grand av den pågåendeomorganisationen av är det inte möjligt förbarnomsorgssektionen att disponera alla dessa 22 tjänster. Arbetetmed olika vägledande material för kommuner och personal inom barnomsorgenfordrar kunskaper inom en rad olika kompetensområden. Det är inte möjUgt, ävenom antalet tjänster inom sektionen skuUe öka, att täcka alla dessa områden medegen personal. Det är därför en helt avgörande föriitsältning försocialstyrelsens arbete inom området att kunnig och erfaren personal från oUkaforskningsinstitutioner, högskolor, andra centrala organ och från kommunernatillfälligt kan knytas till för att fullgöra avgränsadearbetsuppgifter. Socialstyrelseneftersträvar en roll inom barnomsorgsområdet där styrelsens resurser ses somen för verksamheten gemensam tillgång. Det förutsätter att kommunerna ochhögskolorna har god insyn i arbete och möjlighet att påverkainriktningen. Den ombildade barnomsorgsdelegationen, det ochseminarier och rådslag med kommuner, högskolor och forskningsinstitutioner ärdärför viktiga instmment vid formandet av verksamhet. Den redovisade utvecklingsplanen bör ses som enutvecklingsplan för 80-talet. Den innefattar insatser och åtgärder inom en radolika delområden. Det är inte möjligt att närmare precisera varje sådanåtgärd eller insats i tiden. Varje enskild arbetsuppgift fordrar en egenplanering. har tolkat regeringens krav på en utförligtidsplan så att det gäller att prioritera de mest angelägna arbetsuppgifternaför det mer kortsiktiga syftet att få till stånd en struktur och ett system förledning och samordning av det pedagogiska arbetet inom barnomsorgen. De mest angelägna arbetsuppgifterna är då att fullföljadet påbörjade arbetet med ett pedagogiskt program för förskolan. Denexpertgrupp tillsatt beräknas presentera ettdiskussionsunderlag före utgången av 1982. Med utgångspunkt i detta underlagplanerar att anordna ett mindre antalseminarier med deltagare från kommuner och högskolor. Efter remissbehandlingkommer därefter arbetet med det pedagogiska programmet att fortsätta ochberäknas bli avslutat före utgången av 1983. Kostnaderna för expertgrupp,arvoden till 1982/83:34 102 oUkaförfattare, kostnader för seminarier, tryckning av diskussionsunderlag m. m.beräknas till ca . Arbetetmed ett pedagogiskt program för fritidshemmen påbörjas ochberäknas kunna avslutas . Kostnaden beräknas även här uppgå till ca500 . Arbetetmed att utveckla former för ledning och kommunala riktlinjer måste skeparallellt med arbetet med det pedagogiska programmet. Ambitionen är att dettaarbete ska kunna avslutas . Kostnaderna för extern medverkan,kartläggningar, seminarier m. m. beräknas till ca . Attutveckla former och stöd för den pedagogiska planeringen som ska ske på varjeenskild förskola och fritidshem beräknas genomföras främst genom anlitande avextern expertis. Även detta arbete bör bedrivas parallellt med det pedagogiskaprogramarbetet. Kostnaden beräknas till ca . Ovan redovisadearbetsuppgifter är de mest centrala för att starta den kvalitativa utvecklingsom beskrivit i denna UtveckUngsplan. Som framgår avutvecklingsplanen är också en rad andra arbetsuppgifter angelägna. Många avdessa kan betraktas som tillhörande reguljära uppgifter inombarnomsorgsområdet. Det gäller t. ex. förbättringar av fortbUdningsverksamhetenbåde centralt, regionalt och kommunah, arbetsinsatser som rör invandrarbarn,barn med behov av extra stöd och barn på sjukhus. Andra frågor som belastarsocialstyrelsen är sammanställning och redovisning av forskning ochutvecklingsarbete, sker ett omfattande arbete med attredovisa erfarenheterna från . Sammanställning av regler ochrekommendationer för lokaler och miljö pågår f. n. och bedrivs som ett särskiltprojekt med bidrag från regeringen. Behovetav att få fram vägledning och stimulansmaterial till personalen inombarnomsorgen som behandlar de oUka delarna av den nya målkonstruktionen ärstort. Sådant material pubUceras i skriftserien Arbeta i förskola och Arbeta ifritidshem och bekostas ur fortbildningsanslaget. Dessa material kan samtidigtvara värdefulla att använda i fortbildningen men där behövs även en rad andramaterial som rör t. ex. barn med behov av extra stöd, invandrarbarn, samverkanmed andra verksamheter osv. Socialstyrelsenhar i utvecklingsplanen redovisat behovet av att kommunerna får hjälp med attdokumentera och utvärdera egna försöksverksamheter. Förutom möjligheter förkommunerna att erhålla bidrag lill sådana kostnader behövs också insatser ochstöd från sida. Fullföljandetav de övriga punkterna i regeringens uppdrag som rör organisatoriska modellerför barnomsorgen, forskning och utvecklingsarbete och barnomsorgsplaneringkommer också att ta i anspråk betydande resurser. Socialstyrelsensegna resurser är begränsade. De anställda är engagerade i en mängd löpandeärenden och rådgivning som inte finns redovisade i denna 1982/83:34 103 utvecklingsplan.Fortbildningsanslaget på 1,4 milj. kr. är litet med hänsyn till verksamhetensomfattning när det gäller barn och personal. Med hänsyn härtill är det intemöjligt för att uflova mer än att de tiUgängliga resurserna skakoncentreras till arbetet med det pedagogiska programmet för förskolan, detpedagogiska programmet för fritidshemmet, utvecklingsarbete om kommunala rikflinjeroch 'ledning och slutligen ett utveckUngsarbete om den pedagogiskaplaneringen i förskolor och fritidshem. Prop.1982/83:34 104 Dettaär en sammanställning av statistiska data om barnomsorgen hämtade ur SCB:sstatistiska meddelanden 1972:5 och 1981:28. Uppgifterna redovisar barnomsorgensverksamhet 1970 och 1980. Huvudmanför daghem, fritidshem och deltidsgrupp SCN/1 998 Annan primär kommunstyrelse 414 Privat industri 3 Övriga privata 83 0,1 1 3,1 ) Förskole-och fritidshemsverksamheten var till allra största delen enprimärkommunal angelägenhet. 1980 hade i det närmaste av dessainstitutioner primärkommunal huvudman. Av de totalt 93 institutioner med annanhuvudman drevs 27 i och 66 i privat regi. Daghem 616 2 721 Anläggningar med fler än en Antaletanläggningar har ökat. Ökningen från 2 670 till 8 504 innebär ca 580 nyaanläggningar . Andelen anläggningar med daghems- och fritidshemsverksamhelhar ökat i förhållande till anläggningar för deltidsgrupper. Prop; 1982/83:34 105 - 15 416 1 775 16- 20 21- 30 31- 45 46- 60 61- 90 91-120 121- 2 670 8 504 Anläggningarnasstorlek har förändrats . Det har tillkommit fler småanläggningar med färre än 15 barn. Undantaget de allra största institutionernamed fler än 120 barn, har även de stora institutionerna ökat sin andel. Minskatsin andel har endast anläggningar med mellan 16 och 30 barn - från 57,2 till 41%. " varav 6 145 skolbarn i utvidgade syskongrupper. Daghem Fritidshem Deltidsgrupp Gemensam barnstugeavd. 111 624 155 159 282 630 408 089) 30711 33 952 (med Prop.1982/83:34 106 Antal inskrivna i familjedaghem 0-6 36 593 90 156 7- 6 942 35 303 43 535 125 459 Antalet inskrivna barn har ökat i samtligaverksamhetsformer. Det fanns ca 4 gånger så många barn i daghem 1980 som 1970,7 gånger så många barn i fritidshem, 1,5 gånger så många barn i deltidsgruppoch nästan 3 gånger så många barn i familjedaghem. Del betyder i genomsnitt enårlig ökning med ca 10 200 barn i daghem, 3 700 barn i fritidshem och 8 200barn i familjedaghem. Av de 135 246 barnen med daghemsplats var det 6 145som var äldre än , dvs. skolbarn inskrivna i utvidgade syskongrupper. Antal familjedaghem i procent av de totalabarnomsorgsresurserna (exkl. deltidsgrupp) 0-6 (ej dtg) Andelen barn med plats i familjedaghem har minskat iförhållande till andelen barn med plats i dag- eller fritidshem från 52,7 till41,. Störst är minskningen i skolbarnsåldrarna. De inskrivna barnens åldrar 33 140 129 101 Prop.1982/83:34 107 3-4 1 725 2 344" 5-6 70 205 97,6 102 358 97,8 71 930 104 702 Åldersstrukturenbland de inskrivna barnen har inte förändrats nämnvärt . Andelen äldre barn har ökat något. För daghemsbarnens del hardet delvis sin förklaring i föräldraförsäkringsreformerna i slutet av70-talet. Antalanställda i arbete med barn Antaletanställd personal i arbete med barn har ökat i förhållande till antaletinskrivna barn. 1970 var det 10 barn inskrivna i daghem, deltidsgrupp ochfritidshem på varje anställd. 1980 var det fem inskrivna barn på varje anställd.Eftersom deltidsarbetet ökat markant har den faktiskapersonaltätheten inte ökat i samma utsträckning i dessa verksamheter. För dagbarnvårdarnasdel är det enklare atl konstatera att de hade fler dagbarn 1980 än 1970. Igenomsnitt 3,7 barn 1980 mot 1,4 barn 1970. Till dessa genomsnittsuppgifter skaläggas dagbarnvårdarnas många egna barn. 1982/83:34 108 Närdet gäller personalens utbildning har andelen övrig personal eller utan barnavårdsutbildningminskat från 21,6 till av de anställda i arbete med barn. Andelenbarnskötare har ökat i förhållande till förskollärarna och de outbildade. 1982/83:34 109 Uppdrag till med anledning avriksdagsskrivelse (1981/82:38) om barnomsorgen Regeringen uppdrar åt alt på grundval avriksdagens beslut med anledning av propositionen 1980/81:205 ochsocialutskottets betänkande 1981/82:1 om barnomsorgen 1. i samråd med sammanställaerfarenheter och finna modeller för verksamheten inom hela barnomsorgen som är anpassade till morgondagens behov av en god barnomsorg (prop. 1980/81:205 sid. 6), 2. redovisa sinaplaner då det gäller det fortsatta arbetet på att ge kommunerna och personalenstöd och vägledning rörande barnomsorgsverksamheten. Redovisningen börinnehålla en utförlig tidsplan (SoU 1981/82:1 sid. 16), 3. översiktligtredovisa den forsknings- och försöksverksamhet som bedrivit påbarnomsorgsområdet. Redovisningen skall även innehålla en plan för fortsattforsknings- och försöksverksamhet (SoU 1981/82:1 sid. 16), 4. göra en översynav anvisningarna för behovsberäkningarna i fråga om förskole- och frilidshemsplatser(SoU 1981/82:1 sid. 10). Resultatet skall redovisas till regeringen möjUgt.Beträffande punkten 2. skall redovisningen ske före . 1982/83:34 110 Regeringens skrivelse.......................................... 1 Skrivelsens huvudsakligainnehåll........................... 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 2 1 Inledning..................................................... 2 2 Föredragandens överväganden........................ ..... 4 2.1 Förskolans pedagogiska verksamhet........... ..... 6 2.2 Fritidshemmens pedagogiska verksamhet.... ..... 7 2.3 Familjedaghemmens pedagogiskaverksamhet 9 2.4 De öppna förskolornas pedagogiskaverksamhet 9 2.5 Barn med behov av särskilt stöd .............. 10 2.6 Invandrarbarn ....................................... 12 2.7 Barnomsorg på sjukhus............................ 12 2.8 Samverkansfrågor.................................. 13 2.9 för denpedagogiska verksamheten 14 2.10 Personal inom barnomsorgen..................... 15 2.11 Utbildningsfrågor.................................... 16 2.12 Forskning och utvecklingsarbete............... .... 17 2.13 Genomförande........ '............................ 19 2.14 Statsbidrag tiU kyrkans förskolor m. m........ 21 3 Hemställan................................................... .... 21 4 Beslut......................................................... 21 BilagaA Utvecklingsplan för barnomsorgen.............. 22 Bilaga1 Statistiska data om barnomsorgen............ 104 Bilaga2 Uppdrag till med anledning av riksdagsskri velse (1981/82:38) om barnomsorgen.......... 109