prop · G60388 · 1982-12-31 00:00:00 — omutformningen av ett flerbarnstillägg för studerande i åldern 16-19 Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen (1982/83:55) om upphävande av beslutet om karensdagar, m.m.aviserades att rätten till flerbarnstillägg skulle föreslås bli utvidgad dll attomfatta även studerande i åldern . Idenna proposition föreslås en sådan utvidgning av rätten till flerbarnstillägg. 1Riksdagen 1982/83. Prop.1982/83:88 2 Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag deb att 4 a § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 2 b §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med de barn som berättigar till flerbarnstillägg enligl 2a § skall jämställas barn som fylll , men i övrigt uppfyller kraven förbarnbidrag enligt denna lag, och som bedriver studier som ger rått tillförlängt barnbidrag enligt 2 kap. studiestödslagen (1973:349) ellerstudiehjälp enligt 3 kap. samma lag. Som barn enligt första stycket räknas studerande från ochmed kvartalet varunder barnet börjar studera och längst till och med det andrakvartalet det år under vilket den studerande fyller . Den studerandeskall stadigvarande sammanbo med den bidragssökande för atl berättiga till flerbarnstUlägg. Studerande som deltar i undervisning som omfattar kortaretid än eller deltidsundervisning inräknas ej i barnantalet.Detsamma gäller studerande som uppbär återbetalningspliktiga studiemedel oberoendeav föräldramas ekonomi enligt 3 kap. 12 § andra stycket 3 studiestödslagen(1973:349) eller som är gifta. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd avbestämmelserna i denna paragraf skall anmäla detta till den allmännaförsäkringskassan. 4a§i Rätten att uppbära flerbarnstilläg- Rättenatt uppbära flerbarnstill- get tillkommer den som uppbär all- lägg tillkommerden som uppbär mänt barnbidrag föi de barn som allmänt barnbidrag för debarn som 1 Senaste lydelse 1981:702. Har barnbidragen olikabidragsmottagare betalas flerbarnstillägget till kvinnan eller, ombidragsmottagarna gör anmälan härom, till mannen. Om barnbidrag har slutat utgåför alla de barn som flerbarnstillägget avser, tillkommer rätten alt uppbära flerbarnstill-läggetbarnens vårdnadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget ärmyndiga, eller om barnen saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller deföräldrar som bamen stadigvarande sammanbor med. Skulleenligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarnstillägget, betalasdetta till kvinnan eller, om de gör anmälan härom, till mannen. Denna lag träder i kraft . Prop.1982/83:88 4 Närvarande: statsråden I. , ordförande, , ,, , , , , , ,, , R. , , . Föredragande: statsrådet . Proposition om utformning av flerbarnstillägg förstuderande ungdomar i åldern Regeringen föreslog i propositionen 1982/83:55 omupphävande av beslutet om karensdagar, m. m. bl. a. att flerbarnstilläggenskulle fördubblas fr. o. m. . har antagit detta förslag(SoU 1982/83:12, rskr 100). Flerbarnstillägg kommer i fortsättningen att utgåmed belopp motsvarande ett halvt barnbidrag, f. n. förfamiljer med tre barn. För varje ytterligare barn i familjen kommer ett beloppmotsvarande ett helt barnbidrag, f. n. , att utgå . Jag pekade i mitt anförande till den refereradepropositionen på atl familjer med barn och i synnerhet familjer med många barnde kommit i en särskilt utsatt ekonomisk situation. Detta är i hög grad giltigt för familjer med studerandebarn. Olika beräkningar av barnkostnader - bl. a. - visar attkostnaderna för den grundläggande konsumtionen för barn i åldern ärhöga. Mot denna bakgrund anmälde jag i mitt anförande fill propositionen1982/83:55 att jag avsåg att föreslå regeringen att senare återkomma medförslag om hur även barn som studerar skall kunna medräknas vidbedömning av rätt till flerbarnstillägg. har överlämnaten promemoria (Ds S 1981:12) med förslag fill utformning av flerbarnsfilläggför 16-19-åringar. Promemorian har varit remitterad fill riksförsäkringsverketoch centrala . En sammanfattning av kommitténs förslagåterfinns i bilaga 1 och remissyttrandena i bilagorna 2 och 3. Jag avser nu attta upp förslaget till behandling. 1982/83:88 5 2 Nuvarande administration och utformning av barnbidragoch studiebidrag Allmänna barnbidrag och flerbarnstillägg administreras avde allmänna försäkringskassorna. Flerbarnstillägg utgår till vårdnadshavare som uppbärbarnbidrag för tre eller flera barn. Flerbarnstillägg kan också utgå om två vårdnadshavarevar för sig uppbär allmänt barnbidrag, med beaktande av det sammanlagdabarnantalet, under förutsättning att de stadigvarande sammanbor och är ellerhar varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt.Fosterbarn berättigar inte fill flerbarnsfillägg eftersom ersättning förfosterbarn utgår i särskild ordning. Barn som vistas på anstalt berätfigar inteheller till flerbarnstillägg. Allmänt barnbidrag och flerbarnsfillägg utgår normalt utanansökan. I vissa situationer är dock en anmälan nödvändig för attförsäkringskassan skall kunna betala ut flerbarnstillägg. Det gäller de fall dåbarn som skall räknas samman har olika vårdnadshavare. Flerbarnstilläggetbetalas ut fill den förälder som har den rättsliga vårdnaden om barnen. Om debarn som gemensamt kvalificerar familjen till flerbarnstillägg har olikamottagare av barnbidraget betalas tillägget normalt ut fill kvinnan. Det finnsdock en möjlighet att överföra rätten att uppbära flerbarnstillägget fillmannen. Allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg utbetalaskvartalsvis , april, . Bidragen utgår fr. o. m.kvartalet efter det att rätt till bidrag uppkommit och längst t. o. m. detkvartal barnet fyller . Elever i , som uppnått sådan ålder att de intelängre får allmänt barnbidrag, erhåller studiestöd i form av förlängtbarnbidrag enligt 2 kap. studiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579). För studerande i i gymnasieskolanoch vissa andra utbildningar utgår studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen.Studiehjälp består av studiebidrag jämte tillägg, återbetalningspliktigastudiemedel och resekostnadsersättning. Studiebidraget utgår med samma beloppper månad som barnbidraget. Dock utgår det bara . I studiestödslagen föreskrivs närmare vilka studier somberättigar till förlängt barnbidrag. Där anges också att regeringen bestämmerde läroanstalter och utbildningslinjer vid vilka studier berättigar tillstudiehjälp. Studiestödsförordningen (1973:418, omtryckt 1975:390) innehålleren förteckning över dessa läroanstalter och utbildningslinjer. r 1982/83. Prop.1982/83:88 6 3 Utformning av regler för flerbarnstillägg för studerandeungdomar Flerbarnstillägg utgår om det i familjen finns tre barnoch utökas för varje barn därutöver. I fortsättningen bör också barn som äröver och bedriver studier på grund- och gymnasieskolenivå ingå i kretsenbarn som berättigar fill flerbarnsfillägg. Enligt familjeekonomiska kommitténs mening bör så långtmöjligt reglerna för utvidgning av flerbarnstilläggen knyta an fill nu gällanderegler för flerbarnstillägg resp. föriängt barnbidrag och studiebidrag inomstudiehjälpen. Kommittén förordar att om den unge vid kvartalets ingångstuderar på ett sådant sätt att han är berättigad till något av dessa bidrag såbör också flerbarnstillägg utgå om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda.Kommittén föreslår att flerbarnstillägg skall kunna utgå längst t. o. m. andrakvartalet det år den unge fyller . Jar har - liksom remissinstanserna -inget att invända mot dessa förslag. När det gäller sambandet mellan flerbarnstillägg ochstudietid föreslår kommittén att flerbarnsfillägg inte skall avse kortare fidän ett kvartal utan alltid utgå . Kommittén föreslår vidare attflerbarnsfillägget inte skall utgå per läsår eller termin utan att helautbildningen- även flerårig - skall betraktas som en sammanhängande fidsperiod.Studierna anses således inte upphöra under loven. Kommitténs förslag innebär t.ex. att under tvåårig utbildning som börjar den 20 augusfi första läsåret ochslutar andra läsåret kan flerbarnsfillägg utgå för sju kvartal.Kommittén förordar vidare att sommarlovet inte skall betraktas somstudieuppehåll för de elever som direkt efter fortsätter tillgymnasieskolan eller annan i detta sammanhang likställd utbildning. En tvåårigutbildning som påbörjas direkt efter avslutad grundskola kan således berättigatill fillägg . Jag ansluter mig till kommitténs principiella uppfattning,men vill förorda en något annorlunda praktisk utformning. Enligt min mening börsåledes ett kvartal under vilket den unge studerar alltid berättiga tillflerbarnstillägg. Detta innebär att med en tvåårig utbildning som börjar den 20augusti första läsåret och slutar andra läsåret utgår flerbarnsfilläggunder åtta kvartal även om utbildningen inte påbörjats direkt efter avslutadgrundskola. I nuvarande system för flerbarnsfillägg är samhörighetenmellan barn och föräldrar enkelt reglerad så att som huvudregel flerbarnstilläggutgår fill den som uppbär barnbidrag. Reglerna om flerbarnstillägg utgör alltsåi praktiken enbart särregler om barnbidragels storlek i familjer med tre barneller fler. Vid en utvidgning av systemet att gälla också för elever över 16 årbehövs däremot särskilda regler eftersom man går utöver åldersramen för barnbidragoch kommer in på närliggande bidragssystems område. Även när det gäller den utvidgade rätten till flerbarnstillägg bör 1982/83:88 7 samhörigheten mellan barn och föräldrar betonas genom atttillägget betalas ut till vårdnadshavaren. föreslår att det för den sominte längre står under någons vårdnad skall krävas att den unge bor fillsammansmed föräldrarna eller den ene av dem för att flerbarnstillägg skall kunna utgå.Jag delar kommitténs ståndpunkt, men förordar att detta bör gälla samtliga barnöver . Studiehjälp i form av återbetalningspliktiga studiemedelkan i vissa fall utgå för deltidsstudier och studier som omfattar kortare tidän . Jag anser atl de studerande som har sådana studiemedel inteskall berättiga fill flerbarnstillägg. F. n. finns möjlighet att i vissa fall uppbära återbetalningspliktigastudiemedel för gymnasiestudier oberoende av föräldraekonomin. Kommitténföreslår att den studerande i sådana fall inte skall berätfiga tillflerbarnstillägg. Jag har inle några invändningar mot förslaget. I de fall denunge är gift bör denne inte heller grunda rätt till flerbarnstillägg till denursprungliga familjen. De olika regler för utvidgning av rätteri tillflerbarnstillägg som här angivits är av det slaget att försäkringskassorna inteautomatiskt har fillgäng till alla de uppgifter som behövs för att besluta iärendena. Familjerna måste därför i dessa fall anmäla att de önskar uppbära flerbarnsfillägg. 4 Kostnader och ikraftträdande Även den utvidgade rätten fill flerbarnstillägg skallbudgetmässigt behandlas som barnbidrag. har beräknat kostnaderna försitt förslag till 40 milj. kr. pä grundval av de nivåer förflerbarnstillägg och det barnbidragsbelopp som då gällde. Genom det tidigarenämnda beslutet av har flerbarnstilläggen fördubblats sombarnbidragsbeloppet, som de anknyter till, höjts till . per barn ochår. Med dessa nya förutsättningar beräknar jag kostnaderna för den härföreslagna reformen till 90 milj. kr. Jag föreslår att de nya reglerna träder i kraft den 1 juli1983. I anslagsframställningen för nästkommande budgetår (prop.1982/83:100, bilaga 7, punkt C 1) har dessa kostnader inräknats. Jag avser attsenare återkomma lill regeringen angående kostnaderna för information om det utvidgadeflerbarnsfillägget. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. I enlighet med vad jag nu anfört har inomsocialdepartementet upprättats förslag fill lag om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag. Prop.1982/83:88 8 Bestämmelserna om flerbarnstillägg för barn under 16 årfinns i 2 a och 4 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Flerbarnsfillägg som avser barn utgår om någonuppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Tillägget är på detta sättdirekt bundet fill barnbidraget. Såsom angivits i de allmänna övervägandena skall rätten fillflerbarnsfill-lägg utökas så att även barn kan grunda rätt fillbidrag. I den nya 2 b § anges de närmare villkoren för att dessa barn skallmedräknas. 12 b §första stycket anges att barn som fyllt , under vissa villkor, skalljämställas med de barn som grundar rätt fill flerbarnsfillägg enligt 2 a §.Även barn måste uppfylla de allmänna förutsättningarna som anges i 1§ lagen om allmänna barnbidrag. Detta innebär att barn som är svenskamedborgare och bosatta i riket berättigar till den nya ersättningen. I fråga ombarn som inte är svenska medborgare fordras, förutom att de är bosatta i riket,anfingen att barnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven i riketeller att barnet eller.en av dess föräldrar vistas i riket.Genom anknytningen till 2 a § kommer reglerna om flerbarnstillägg automatisktatt gälla oavsett om det utgår enbart för barn under resp. eller fören kombination av sådana barn. De barn som anges i denna paragraf skall såledesräknas samman med de barn som anges i 2 a § vid beräkning avflerbarnstillägget. Likaså kan barn som här avses tas med i beräkningen vidsådan sammanräkning som avses i 2 a § tredje stycket. Av anknytningen fill 2 a§ följer även att fosterbarn som avses i 4 § tredje stycket och barn som vistaspå institution inte skall medräknas även om de fyllt . För att barn skall berättiga fillflerbarnstillägg krävs att de studerar. De studier som därvid skall beaktas ärsådana för vilka förlängt barnbidrag eller studiehjälp kan utgå enligtstudiestödslagen (1973:349 omtryckt 1981:579). Dessa studiestöd utgår i principför studier i grund- och gymnasieskolor. 12 kap. 1§ studiestödslagen anges, bl. a. genom hänvisning till 33 och 34 §§ skollagen(1962:319), vilken utbildning som förlängt barnbidrag kan utgå för. Detta utgårenligt huvudregeln till elever i grundskola. Förlängt barnbidrag kan även utgå fillelever vid statsunderstödda eller under statlig tillsyn ställda privatskoloroch riksinternatskolor som meddelar undervisning på grundskolenivå. Vidareinbegrips studier vid särskolor och s. k. särskild undervisning då eleven pågrund av handikapp, långvarig sjukdom eller liknande omständigheter inte kandelta i den ordinarie undervisningen. För studier över grundskolenivå anges i 3 kap. 1 § första stycket Prop.1982/83:88 9 studiestödslagen att studiehjälp, vilken utgår bl. a. somstudiebidrag jämte fillägg, utgär till studerande vid de läroanstalter ochutbildningslinjer regeringen bestämmer. Dessa läroanstalter ochutbildningslinjer anges i en bilaga till studiestödsförordningen (1973:418,omtryckt 1975:390). En förutsättning för att studiehjälp skall utgå är, ilikhet med vad som gäller för grundutbildningar, att skolorna är stafliga,statsunderstödda eller ställda under stafiig tillsyn. Iparagrafens andra stycke har tagits in en bestämmelse som innebär att sammaövre åldersgräns skall gälla för rätten till flerbarnsfillägg som förstudiehjälp. Flerbarnsfillägg skall i princip kunna utgå för barn som går igrundskola eller bedriver gymnasiala eller liknande studier. 13 kap. 1 § andrastycket studiestödslagen anges den övre åldersgränsen för studiestöd i form avstudiehjälp för gymnasiestudier. Studiehjälp för gymnasiala eller liknandestudier, bl. a. studiebidrag, utgår längst t. o. m. första kalenderhalvåret detår under vilket den studerande fyller . Detta innebär att en elev sombörjar skolan och inte förlorar i skolan kan fåstudiebidrag inom ramen för reglerna för studiehjälp under en fyraåriggymnasieutbildning. En elev kan förlora och ändå få sådant studiebidragunder en treårig gymnasieutbildning eller förlora och få sådantstudiebidrag under två års gymnasiala studier. Flerbarnstillägg för studerandekan - med nuvarande kvartalsvisa utbetalningsregler- betalas ut längst t.o.m.andra kvartalet det år denne fyller . Enligt 2 §utgår allmänt barnbidrag fr. o. m. kvartalet efter del att barnet fötts ellerrätlen till barnbidraget eljest uppkommit och t. o. m. det kvartal varunderbarnet fyller . Som anges i 11 § betalas barnbidraget ut kvartalsvis. 13 §stadgas atl om något inträffar som innebär att barnbidraget inte längre skallutgå så skall bidraget dras in fr. o. m. kvartalet efter det varunderförändringen ägde rum. I 2 b § andra stycket har en specialregel införtsbeträffande rätten till flerbarnstillägg grundat på ett barn som fyllt 16 år.Rätten att åberopa detta barn uppkommer under det kvartal då barnet börjarstudera. Detta innebär bl. a. att en sjuttonåring som gjort ett studieuppehålloch återigen börjar studera ett visst år kan berättiga fillflerbarnstillägg redan fr. o. m. utbetalningen . Dennaregel har tillkommit eftersom studiekravet ger fler möjligheter att gå in i ochut ur systemet än de bestämmelser om ålder m. m. som finns i lagen. Dettaberor på studieuppehåll, studieavbrott samt studielängden vid olika utbildningar.Rätten till flerbarnstillägg grundat på studier upphör dock enligt huvudregelni 3 § kvartalet efter det att förändringen inträffade. Detanförda innebär t. ex. att under en tvåårig utbildning som börjar den 20augusti första läsåret och slutar andra läsåret utgårflerbarnstillägg för tredje och fjärde kvartalet första året, fyra kvartalandra året och två kvartal det tredje året. En tvåårig gymnasial utbildning sompåbörjas direkt efter berätfigar således till flerbarnsfillägg föråtta kvartal. Flerbarnstillägg kan inte avse än ett kvartal. 1982/83:88 10 1 utbildning som börjar och slutar gerdock flerbarnstill-' lägg för det kvartalet enligt vad sagts, om studierekvisitet är uppfyllt. För att studerande skall inräknas för rätt tillflerbarnstillägg krävs enligt andra stycket sista punkten att de stadigvarandesammanbor med den bidragssökande föräldern. bör härvid intebehöva kontrollera de faktiska boendeförhållandena. Kontroll av kyrkobokföringär tillfyllest. En del elever bor inackorderade på skolorten. Dessa elever böranses bo i föräldrahemmet om de är kyrkobokförda hos sina föräldrareller den ene av dem. 13 kap. 4 § studiestödslagen finns minimikrav angivna ifråga om kurslängd och undervisningens omfattning för erhållande avstudiebidrag jämte tillägg. Huvudregeln är att studierna måste bedrivas vidheltidsundervisning som omfattar minst . Regeringen kan emellertidmedge undantag från denna regel. Studiehjälp i form av äterbetalningsplikfigastudiemedel kan i vissa fall utgå för deltidsstudier och studier som omfattarkortare tid än . I paragrafens tredje stycke har en bestämmelseinförts som säger att sådana studerande inte skall berätfiga fill flerbarnsfillägg. De barn som har äterbetalningsplikfiga studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi skall enligt paragrafens tredje stycke inteheller . berättiga till flerbarnstillägg. En studerande som fyller lägst under det kalenderårdå läsåret börjar kan få återbetalningspliktiga studiemedel som prövas enbartmot hans egna ekonomiska förhållanden. Syftet med dessa regler, som trädde ikraft , är i första hand att studerande som går i gymnasialutbildning och som har uppnått myndighetsåldern på egen hand skall kunnafinansiera sina studier oberoende av föräldrarnas ekonomi. Denna möjlighet ärbegränsad till de myndiga elever som brutit sambandet med föräldrarnas ekonomi.Närmare bestämmelser om vad som menas med att ha brutit med föräldraekonominåterfinns i 3 kap. 21 d § studiestödsförordningen och innebär att denstuderande stadigvarande skall vara bosatt i annan bostad än sina föräldrarssamt ha en självständig ekonomi. Bestämmelsen innehåller vidare ett krav attden studerandes föräldrar skall intyga att sambandet med föräldraekonomin harbrutits. Informafion om vilka elever som uppbär dessa äterbetalningsplikfigastudiemedel finns samlad i centrala informationssystem.Möjlighet finns därför att kontrollera om en studerande uppbär denna form avstudiehjälp. I tredje stycket anges slutligen att inte heller destuderande som är gifta skall grunda rätt till flerbarnsfillägg. Det finns inga centralt sammanhållna uppgifter om vilkabarn som är studerande. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg omfattandestuderande ungdomar som fyllt måste därför anmäla detta till den allmännaförsäkringskassan. Om detta stadgas i 2 b § fjärde stycket. Anmälan börinnehålla uppgifter om vilket barn och vilken utbildning det gäller, när Prop.1982/83:88 11 utbildningenbörjar och slutar samt vid vilken skola den bedrivs. Har barnet fyllt 16 årmåste bidragssökanden uppge var barnet stadigvarande bor. Vidare bör uppges omden studerande uppbär ålerbelalningspliktiga studiemedel oberoende avföräldrarnas ekonomi. Detbör framgå av den information som lämnas på anmälningsblanketten att detåligger anmälaren att meddela eventuella förändringar som kan påverka rättentill flerbarnsfillägg. Föratt flerbarnstillägg skall utgå för barn som är måste såsom nämntsen anmälan göras. Om barnet slutar och har för avsiktatt fortsätta med gymnasiestudier kan del barnet medräknas iunderlaget för bedömningen av flerbarnstillägget ochersättning utgå . Om det senare visar sig att barnet av någonanledning inte börjar studera bör det åligga den anmälningsskyldige att anmäladetta förhållande. Omorsaken fill atl studierna inte påbörjas var svår att förutse vid anmälningsfillfälletbör vid en tillämpning av 12 § återbetalningsskyldigheten för det utbetaldaflerbarnstillägget kunna efterges. I4 § finns regler om vem som har rätt atl uppbära barnbidrag. Rätten att uppbärabidraget grundas enligt huvudregeln på den rättsliga vårdnaden. Flerbarnstilläggskal) enligt 4 a § betalas ut lill den som uppbär barnbidrag för de barn somgrundar rätt fill tillägg. Härmed inbegrips även de som likställs med föräldrari 4 § andra stycket. Utökningen av begreppet barn enligt 2 b § innebär att idet barnantal som berätfigar fill fillägg kan ingå barn för vilka barnbidraginte längre utgår. Även i dessa fall är huvudregeln den att flerbarnstilläggetbetalas ut till den som uppbär barnbidrag för något eller några av barnen. 14a § första stycket andra och tredje punkterna regleras de situafioner då barnbidragethar slutat utgå för alla barn som berätfigar familjen till flerbarnstillägg. Dåskall tillägget betalas ut till den som har vårdnaden om barnen, eller ärberättigad enligt 4 § andra stycket. Detta gäller även i de fall något av debidragsberättigande barnen är myndigt. Även i detta fall betalas ersättningentill vårdnadshavaren. Slutligenkan - sannolikt i ett fåtal fall - alla barn som omfattas av flerbarnsfilläggetvara myndiga och således inte stå under någons vårdnad. Då skall rätten attuppbära tillägget tillkomma den förälder som barnen stadigvarande bor hos. Enligtandra stycket skall analogt med övriga bestämmelser i 4 § - om det finns tvåmöjliga bidragsmottagare - tillägget betalas ut till kvinnan eller, om bidragsmottagarnagjort anmälan härom, fill mannen. 1982/83:88 12 Jaghemställer att regeringen föreslår att antaga förslaget fill lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. Prop.1982/83:88 13 Sammanfattning av betänkande från familjeekonomiskakommittén (Ds S 1981:12) Fr. o. m. får familjer med tre ellerfler barn ett s. k. flerbarnstillägg. I detta betänkande redovisarfamiljeekonomiska kommittén överväganden och förslag angående en utvidgning avdetta slöd. Förslagel innebär att även barn som fylll får räknas med dåman bedömer rätten fill flerbarnstillägg. Ett villkor är att barnen följer undervisningenvid läroanstalt där studier normall ger rätt till förlängt barnbidrag ellerstudiebidrag. Utbildning, arbetsmarknad m. m. för 16-19-åringar I kapitel 1 redovisas vissa förhållanden rörandeutbildning, arbetsmarknad m. m. för 16-19-åringar. Ungdomar i denna ålder utgören helt dominerande och, under de år vi granskat, ökande andel av eleverna igymnasieskolan.