prop · G60379 · 1982-12-31 00:00:00 — om bibehållande avstatens ; Regeringenföreslår atl antaga del förslag som har upptagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. 1propositionen föreslås vissa ändringar i det beslut fattade hösten1981 (prop. 1981/82:51, UbU 1981/82:8, rskr 1981/82:127) om vissa läromedelsfrågor. () föreslås beslå som central myndighetäven efter . Vidare föreslås an den f. n. lill skolöverstyrelsenknutna läromedelsnämnden bibehålls men knyts tiU SIL. SIL bör enligt förslagen bl.a.fastställa vilka läromedel som skall utgöra basläromedel, ansvara förinformation lill skolorna om läromedel och genom läromedelsnämnden granskaläromedel. SIL föreslås förbli central myndighet för Rikscentralerna förpedagogiska hjälpmedel för handikappade och även i fortsättningen besluta omstatsbidrag till produktion av läromedel inom bristområden. 1 1982/83. 1982/83:79 2 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden I. , , , ,, , , , S. , , ,, , , R. , Efterförslag i prop. 1981/82:51 fattade beslut (UbU 1981/82:8,rskr 1981/82:127) i vissa frågor som gäUer läromedd. På grundval av dessabeslut har bl. a. utfärdats förordning (1982; 393) om vissa statliga insatserbeträffande läromedel. Enliglbeslutet skall elever i gmndskola, gymnasieskola saml motsvarande skolformerha rätt alt få tillgång till basläromedel enligt 5 § i nämnda förordning.Skolöverstyrelsen (SÖ) skall enligl beslutet fastställa vilka läromedel som kanbetecknas som basläromedel. SÖ skall vidare låta granska läromedel som SÖ avseratt fastställa som basläromedel i samhällsorienterande ämnen. Granskningen,som skall avse bl.a. saklighet och allsidighel, skall ombesöijas av olikagranskare vilkas yttranden skall spridas till skolorna. Den nya ordningen, sombl. a. innebär all läromedelsnämnden inom SÖ avskaffas, skall enliglriksdagens beslut gälla fr.o.m. den Ijuli 1983. Riksdagsbeslutetinnebär även betydande förändringar i vad avser regis-ler över och informationom utbudet av läromedel. Den verksamhel som bedrivits av statens institut förläromedelsinformation (SIL) skall ersättas av den som sker genomläromedelsproducenternas branschorganisation. Föreningen (). Statens inflytande på verksamheten skaU säkrasgenom avtal. SÖ skall utöva tillsyn över verksamheten. Genomavtal meUan staten och FSL har närmare reglerats hur läromedelsregistrelskall utformas och utnyttjas m.m. Genom avtalet, som gäller fr.o.m. den 1 juU1982 t.o.m.. , förbinder sig FSL bl. a. att föra eltläromedelsregister som skall vara öppet för alla läromedelsproducenter, dvs.även icke FSL-anslutna förlag och Prop,1982/83:79 3 myndigheter,organisationer m. m. I avtalet anges atl det vid utbyggnaden av registret börövervägas att tillföra det mer utföriig information. FSL skall vidarefortlöpande ge ut läromedelskalaloger och utan kostnad distribuera dem tillkommuner m. fl. I mån av behov skall även s. k. specialförteckningar ges ut. Förfrågor av vikt rörande läromedelsinformationen skall det finnas en särskUdsamrådsgrupp med representanter för FSL, SÖ, ochLandstingsförbundet. I samband med avtalets godkännande har regeringenuppdragit åt SÖ all - för statens del - fuUgöra de uppgifter som följer avavtalet saml att därvid svara för den samhälleliga kontrollen avinformationsverksamheten och löpande följa att den information som lämnasgenom FSL;s register las lill vara inom skolväsendet. En kopia av avtalet börfogas till detta protokoll som bilaga 1. Enligtriksdagsbeslutet skall SÖ från SIL ta över ansvaret förfördelning av produktionsstöd saml uppgiften att vara tillsynsmyndighet förrikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH). Riksdagensbeslut innebär vidare an SIL upphör . Idet följande kommer jag att redovisa förslag till vissa förändringar av debeslut som fattade under föregående . Jag kommer atl förordadels att SIL bibehålls som central myndighet för läromedelsfrågor, dels anläromedelsnämnden bibehålls för granskning av läromedel. Övriga beslul avriksdagen med anledning av prop. 1981/82:51 avser jag f. n. inte att föreslånågra ändringar i. Någraav de frågor jag tar upp i del följande är inte av den karaktären atl de kräverriksdagens beslut. Jag redovisar dem dock för sammanhangets skuU. Riksdagenhar tidigare i olika sammanhang (prop. 1973:76, UbU 1973:28, rskr 1973:242 samlprop. 1981/82:51, UbU 1981/82:8, rskr 1981/82:127) underslmkit statensövergripande ansvar för en tillfredsställande läromedelsförsöijning. Vikl harockså lagts vid all läromedlen stämmer överens med läroplanema.Ställningstagandena i prop. 1973:76 gjordes mot bakgrund av en markerad obalansmellan konsument- och producentintressen. En vägledande tanke var att regeringoch riksdag genom olika åtgärder skulle stödja konsumenternas intressen. På såsätt skapades garantier för att produktion och användning av läromedel stödde demål och riktlinjer som statsmakterna fastställt för undervisningen. Denobalans som noterades böijan står i allt väsentligt kvar.Läromedelsproducenterna är många, men ett fåtal företag dominerar marknaden.Tre storproducenter (koncerner) har marknadsandel. Konsumenterna, dvs.kommunerna och ytterst lärare och elever är där- 1982/83:79 4 emot många och spUttrade. Den möjlighel som öppnats fördel enskilda rektorsområdet all inom vissa budgetramar självt ta slällning lilllärome-delsvalel minskar sannolikt inle obalansen på marknaden. Kravet på samhällsinsatserkvarstår. Utbildningens huvudmän, huvudsakligen kommunerna, har ettdirekt ansvar för att elevema har tillgång till lämpliga läromedel. Detinnefattar också ett ekonomiskt ansvar för anskaffande av läromedel, vilketutgör ett tungt inslag i den kommunala skolbudgeten. Produktionen av läromedel är ojämnt fördelad. Det finns etlöverflöd inom stora och för läromedelsproducenterna lönsamma områden. Bristerdröjer däremot kvar inom små och mindre områden. Inom sådana områden finnsockså risker för att utvecklingsarbetet blir svagt eller obefintligt, om intesamhällsinsatser balanserar detta förhållande. beslöt att inrätta en särskild myndighetmed övergripande ansvar för samhällets läromedelsinsatser, SIL. Genom dessarbete har en information byggts upp som bättre än den tidigare svarat molkonsumenternas krav på översikt, objektivitet och kvalitetsdeklaralion. Produklionsstödetför små områden har vidgats. Verksamheten vid RPH har förbättrat läget för denUlla mälgmpp som dessa elever utgör. Den utvärdering som gjorts av de statligainsatsernas kvalitet är övervägande positiv. tillsattes utredningen (U 1976:04) omläromedelsmarknaden (ULÄ). De förslag denna lade fram i sin slutbetänkande (SOU1980:15) Läromedlen i skolan innebar att ansvaret för samhällets ditiillsvarandeinsatser splittrades. Ansvaret för utgivning av läromedelskataloger föreslogsöverföras lill branschorganisationen . SIL:s verksamhet skulle upphöra.Uppgifterna med granskning, produktionsstöd och viss information skulleöverföras lill SÖ, som också skulle vara central myndighet för RPH. Förslagenvar sålunda ägnade att försvaga samhällels inflytande på en verksamhet då det med tilltagande koncenlralionstendenser i stället borde utökas. Tre av utredningens sju ledamöter reserverade sig motförslaget. Till gmnd för förslagen i prop. 1981/82:51 låg nämndaförslag från ULÄ. Utredningens förslag att avveckla SIL hade emellertid iremissyttrandena utsatts för stark kritik. En mycket klar majoritet avremissinstanserna avstyrkte ULÄ:s förslag, vilket också föredragande statsrådetanmälde i prop. 1981/82: 51. De båda kommunförbunden samt flertalet avtillfrågade kommuner, myndigheter och organisationer ingick i denna majorilet.Bl. a. avstyrkte samtiiga elev- och lärarorganisationer förslaget.Statskontoret och SÖ framhöll att konsekvenserna av ell genomförande av ULÄ:sförslag var otillräckligt utredda. Mot bakgmnd av den så gott som enhälliga kritiken frånkonsumentintressena och med beaktande av min principiella inställning atlsamhället skall vara dessa intressen till stöd finner jag det motiverat atl nuföreslå 1982/83:79 5 åtgärdersom håller vid makt det inflytande på och den insyn i läromedelsmarknaden somsamhället haft. Statensövergripande ansvar för en tillfredsställande läromedelsförsöijning motiverarenligt min mening att det även fortsättningsvis finiis en central myndighet somhar som huvudsaklig uppgift att bära och utveckla detta ansvar. Den myndighetsom hittUls haft denna uppgift bör därför fortsätta sin verksamhet. Jagförordar således att SIL bibehålls även efter . SIL bör därvidfå de uppgifter jag förordar i det följande. Till frågan om personal återkommerjag i mina förslag till budgetpropositionen. ,som fungerat alltsedan år 1974, har i flera avseenden påverkat utvecklingen avläromedel i samhällsorienterande ämnen. Inflytandet har bl.a. gjort siggällande genom att nämnden utarbetat riktlinjer för granskningen. Genom sinsammansättning har nämnden också kommil att utgöra en förbindelselänk mellansamhället och läromedelsmarknaden. EnUgtmin mening innebär beslut att avskaffa läromedelsnämnden betydandenackdelar. I enlighet med de principieUa stäUningsta-ganden jag tidigareredovisat är det för mig självklart att inflytandet för det allmänna skallvidmakthållas. Förslaget alt avskaffa den brett sammansatta nämnden tillförmån för en ordning med endast två enskilda granskare beaktar enligt minmening inte tillräckligt, att frågeställningama om saklighet och allsidighet iläromedel ofta är utomordentiigt kontroversiella och därför naturligt hör hemmai en krets där det allmänna är representerat. Konsumentintressena bör också fåmöjlighet alt göra sig gällande. Ettytteriigare skäl till all bibehålla nämnden är behovel av elt oberoende organ meUangranskare och föriag. Den på grundval av prop. 1981/82:51 beslutade ordningenger den utsedda granskaren inte bara en granskningsfunktion utan också någotsom kan uppfattas som en faktisk beslutsfunktion. För egen del vill jag hålladet för sannolikt att granskarna lättare kan upprätlhålla sin integritet om detavgörande omdömet om läromedlen är överlåtet på en oberoende nämnd. Motbakgrund av della förordar jag atl läromedelsnämnden bibehålls även efter den30 . Det nuvarande syslemel med obligatorisk förhandsgranskning avvissa läromedel bör tUlämpas även fortsällningsvis. Följande bör härvid gälla. Föratt läromedel i samhällsorienterande ämnen skall kunna fastställas sombasläromedel krävs all de har granskats av särskilda av läromedels- Prop.1982/83:79 6 nämnden utsedda granskare. Granskaren skall i ettskriftligt yttrande uttala sig i frågan om läromedlet behandlar sittämnesområde på ett sakligt och allsidigt sätt och även i övrigt stämmer överensmed mål och riktiinjer i läroplanen. Normalt bör det räcka med en granskare,men inom ämnen eller ämnesområden där problemen kring allsidighet och saklighetär mer svårbemästrade bör redan från böijan två granskare studera läromedlet.Förlaget som gett ut läromedlet skaU alltid beredas tillfälle att yttra sigöver ett granskningsutlåtande. Utiåtande och eventuell förlagsskrivelse utgörunderlag för nämndens ställningstagande. Nämnden skall på basis av underlagetgöra en egen bedömning som sammanfattas i ett kortfattat uttalande. Det ärhärvid inte fråga om ett godkännande eller underkännande av läromedlet i frågautan endast om en kortfattad bedömning av läromedlets saklighet och aUsidighet.Nämndens uttalande bör emellertid vara en viktig faktor vid fastställande avbasläromedel. I överensstämmelse med vad som gäller f.n. börläromedelsnämnden utarbeta riktiinjer för granskning, utse granskare samt genomkonferenser m.m. söka medverka till atl läromedel utvecklas enligtstatsmakternas intentioner. Nämnden bör även på eget initiativ låta genomföra tema-och/ellerämnesområdesgranskning. Som exempel på vad nämndens utvecklingsinsatser skullekunna riktas in på vill jag erinra om att det behövs sådana läromedel iorienteringsämnena på gmndskolans högstadium som kan bidra lill att förverkligaintegrationen mellan dessa ämnen. I likhet med vad flera remissinslanser anförde i yttrandenöver ULÄ-be-tänkandet anser jag det lämpligt och ändamålsenligt attläromedelsnämnden administrativt knyts till SIL. SIL bör ha rätt attföreskriva atl granskningsverksamheten skall avse läromedel i även andra ämnenän samhällsorienterande. SIL bör också svara för att skolorna fortlöpandeinformeras om nämndens uttalanden. Innan ell basläromedel antas börvederbörande lärare och elever ha tagit del av nämndens uttalande i frågan. Regeringen bör utse nämndens ledamöter. Antalet ledamöterbör vara nio, av vilka minst fyra bör företräda allmänna intressen påriksplanet och minst två allmänna intressen på det kommunala planet. En ledamotbör representera SÖ och ytterligare två hämtas bland personer med anknytningtill skolväsendet. Vad jag här har förordat om granskningsverksamhet bör avsebasläromedel för gmndskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, kommunaloch statlig vuxenutbildning, riksinternatskolor samt privatskolor som omfattasav privatskolförordningen. 2.3.2 Faststältande av basläromedet m. m. De bestämmelser om fastställande av basläromedel somutfärdats pä basis av beslul bör i huvudsak ligga fast, dock med denändringen att SIL bör vara ansvarig myndighet. Som jag tidigare angett börläromedelsnämndens granskningsuttalande väga tungt vid bedömningen av 1982/83:79 7 omett läromedel skall betecknas som basläromedel eller ej. SIL:s beslul omfastställande av basläromedel bör inte kunna överklagas. Vadjag har uppehållit mig vid beträffande läromedel har i första handgällt basläromedel. Dessa, för skolan specialproducerade, läromedel styr oftaundervisningens uppläggning och innehåll. Redan i propositionen öm skolans inrearbete (prop. 1975/76:39) underströks att läromedlen inte får uppfattas somstyrande för arbetets uppläggning utan skall ses som hjälpmedel iundervisningen och vid valet av lärostoff Dettasynsätt har även kommit till uttryck i föreskrifterna i den nya läroplanen för gmndskolan(Lgr 80), där det anges att den lokala undervisningsplaneringen primärt skallutgå från centrala mål och från kursplanernas huvudmoment. Först därefterskall valet av lämpliga läromedel -studiebesök, läroböcker, fack- och skönlitleratur,tidningar, tidskrifter, experiment - komma in. Detta vidsträcktaläromedelsbegrepp bör vara en utgångspunkt vid den lokalaundervisningsplaneringen. Dettakommer förmodligen an leda lill en ökad användning av annat material än dentraditionella gmndboken. Samhället bör på olika sätt understödja lärares ochelevers strävan atl komma bort från basläromedlens styrande inverkan påundervisningens uppläggning. Härvid kan en systematisk information om mer änbara basläromedel fylla en viktig funktion. SIL bör därför få i uppdrag att isamarbete med olika intressenter undersöka behovet av och möjliga former förbedömning av andra läromedel än basläromedel. Jag avser att återkomma tillregeringen i denna fråga. Detavtal som träffats mellan staten och FSL begränsar f n. möjligheterna tillsamhälleliga åtgärder för läromedelsinformation. EnUgl min mening finns detskäl atl, inom de ramar avtalet ger, verka för alt läromedelsregistrel ochkataloginformationen i FSL:s regi utvecklas. Det är mindre tillfredsställandeom registret och katalogerna kommer all kunna fungera som hjälpmedel endast fördem som redan vet vilket läromedel de skall köpa. Vidare är jag angelägen om atlsmå företag och mer udda läromedelsproducenter som organisationer ochmyndigheter får samma möjlighet all nå ul till skolorna som i del tidigaresystemet. ger läromedelsproducenterna eti avgörande inflytandepå bedömningen av vUken skolform-/sladium/ämne som etl visst läromedel ärlämpligt för. Del är angeläget att detta inflytande så långt som möjligtbalanseras. Jagvill allmänt stryka under vikten av att SIL noga följer läromedelsmarknadenoch vidtar sådana åtgärder alt också de små och udda produ-cenlema harmöjlighet att hävda sig. För utvecklingen av läromedel är del viktigt att tatill vara alla kreativa resurser. En samrådsgmppmed representanter för staten och skall finnasenligt avtalet mellan staten och FSL. Jag fömtsätter att den statligarepresentanten i denna gmpp kommer att vara Prop.1982/83:79 8 uppmärksampå de problem jag här har nämnt. Vidare bör staten i enlighet med vad avtaletmedger genom samrådsgruppen verka för att den nuvarande informationen om vaijeenskilt läromedel utvidgas. Det är också av vikt att den statligarepresentanten i samrådsgruppen bevakar all registret byggs upp pä ett sådantsätt att det kan utnyttjas för en löpande kontroll av prisutvecklingen inom läromedelsområdet. Iavtalet har angetts att SÖ skall svara för den statliga representationen i samrådsgmppen.Mol bakgmnd av mina här framlagda förslag anser jag det naturligt att SILövertar denna roll. Till SIL bör även ges samma rätt tUl uttag ur register m. m.som SÖ har. Jag utgår från alt det skall vara möjligt att genomföra detta inomramen för avtalet. SILbör vara ansvarig myndighet för tillsynen av verksamheten med informationenligt avtalet. Jag avser att föreslå regeringen att ge SIL i uppdrag att i godlid före avtalets upphörande till regeringen redovisa en samladutvärdering av avtalets konsekvenser. Iriksdagens beslul med anledning av prop. 1981/82:51 ingick också att till SÖföra över SIL:s stäUning som central myndighet för RPH och uppgiften attfördela produktionsstöd. Detta torde mest vara att se som en konsekvens av attövriga uppgifter för SIL skulle falla bort. Jag ser nu inga skäl för att SILskulle fråntas dessa uppgifter. SIL bör i samband med handläggningen avproduktionsstödet verka för en förbättrad tillgång på läromedel inom områdendär det råder brist. SIL bör vidare liksom främja produktion av ochutge information om läromedel för minoritetsspråks- och invandrarundervisningi avvaktan på förslag från språk- och kulturarvsutredningen. SIL bör även kunnabedriva annan informationsverksamhet, som t. ex. att ge ul olika typer avspecialförteckningar. Vidbifall till mina förslag kommer statens uppgifter för läromedelsförsörjningatt renodlas så att huvuddelen av uppgifterna faller på SIL. SÖ:s ansvar blirforsknings- och utvecklingsarbete inom läromedelsområdet. En sådan fördelningstämmer enligt min mening väl överens med den nya synen på den centrala skoladministrationensuppgifter. Det är emellertid myckel angeläget att erfarenheter och uppslaglöpande kan utbytas mellan myndigheterna. Jag utgår från att SIL och SÖ isamråd utvecklar lämpliga kontaktformer sinsemeUan. Föratt SIL:s uppgift all stödja olika insatser på läromedelsområdet ytterligareskall betonas bör representanter för handikapp- och invandrar-undervisningsområdetingå i styrelsen. Representanterna fömtsätts ha aktuella erfarenheter frånområdet. Antalet ledamöter och ersättare i SIL;s styrelse kommer därigenom attöka från fem tiU sju. 1982/83:79 9 Delavtal som träffals mellan staten och FSL påverkar redan under innevarandebudgetår meddsbehovel under anslaget D4. Jag återkommer i denna fråga i samband med förslag tilltilläggsbudget II. TUl frågan om beräkning avanslag tUl SIL för /84 återkommer jag i samband med minaförslag till budgetpropositionen. Jag vill dock redan i delta sammanhang anmälaalt jag räknar med att SIL:s verksamhet fortsältningsvis till huvuddelen -skall finansieras genom en särskild läromedelsavgift. Ett förslag lill en sådanavgift kommer alt utarbetas inom . Enligl min mening är delrimligt att hela läromedelsproduktionen får bära kostnaderna för insatser äveninom områden som förlagen bedömer som icke lönsamma. Avgiften bör därför, förtJlomhuvuddelen av SIL:s verksamhel, även läcka kostnaderna för det statliga stödsom utgår till produktion av läromedel inom bristområden. Jag räknar med alt ellavgiftssystem skall kunna utarbetas i sådan lid alt förslag kan föreläggasriksdagen och alt den nya ordningen kan träda i kraft den 1januari 1984. Minaförslag i det föregående innebär sålunda att SIL bör bestå som centralmyndighet även efter . Fr. o. m. bör SILsammanfattningsvis svara för följande arbetsuppgifter: - genom läromedelsnämnden granskaläromedel - ansvara för information tillskolorna om läromedel vara central myndighet för RPH besluta om statsbidrag tillproduktion av läromedel inom bristområden - främjaproduktion av och utge information om läromedel för minori tetsspråks- och invandramndervisning verka för förbättrad tillgångpå läromedel inom områden där det råder brist i övrigt handlägga de ärendensom regeringen föreskriver. Dennuvarande obligatoriska förhandsgranskningen av vissa läromedel bör i slortsett bibehållas. bör bestå och administrativt knytas tUl SIL. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1.godkänna milt förslag att Prop.1982/83:79 10 skallbibehållas och fr.o.m. få de arbetsuppgifter jag redovisat, 2. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för granskning av läromedel, 3. godkänna mitt förslag atlläromedelsnämnden bibehålls och atl den administrativt knyts till . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå alt anta de förslag föredraganden har lagt fram. Prop.1982/83:79 11 Protokoll, fört vid förhandlingar mellanstatens förhandlingsnämnd och företrädare för Föreningen läromedelsinformalion Närvarande: ()- center (FSL) FörlagsdireklörenElov , ordf i FSL Verkställande direktören Vid förhandlingar denna dag om läromedelsinformalion enasparterna om följande. Föreningen () förbindersig genom sitt bolag. alt föra ett dalabaserat register över informationsbärandeläromedel (i huvudsak tryckta läromedel med tillhörande komponenter saml annatmaterial av liknande karaklär) som anmälts för registrering och som är avseddaför , specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, ochstatlig vuxenutbildning, riksintematskolor, privatskolor som omfattas av privalskoleförordningeneller särskolan eller däremot svarande skolformer, atl kontinuerligt ge ut kalaloger över i registretupptagna läromedel, atl läromedelsregistret skall vara öppet för allaläromedelsproducenter, såväl sådant förlag som är, respektive inle är, anslutetlill FSL saml myndigheter, organisationer m.fl., atl verka för att läromedelsregistrel skall täcka en såstor del av marknadens utbud som möjUgl och atl uppgifterna skall varaaktuella. FSL åtar sig beträffande läromedelsregistret all registret skall innehålla alla typer avinformationsbärande läromedel, såsom text-, ljud- och bildmaterial, som anmältsför registrering, atl i registret även skall ingå läromedel förbristområden, t.ex. för specialundervisning och invandrarundervisning, att för läromedelskonsumenterna erforderliga basfaktaredovisas för varje i registret ingående läromedel. Härmed avses t. ex. 1982/83:79 12 - komponent (t. ex. faktabok,bildband, film) - förlag/leverantör - skolforn-i/stadium - årskurs/ämne - bindning/förpackning - omfång (antal, sidor, speltid,etc.) - upplaga/tryckning - pris (i regel F-pris dvs. förlagsneltoprisför kommuner, skolor och bokhandel) - uppgift om atl läromedlet harfastställts som basläromedel; enligt gällande beslämmelser blivit objeklivitelsgranskat;handikappsanpassäts, exempelvis överförts till punktskrift; ingått iövergripande granskning av , t.ex. temagranskning, utbyggnaden av registret överväga atl tillföra det mer utföriig information. atllåta den fortsatta utvecklingen av registret bli föremål för samråd enligt 5 §, allmedge rätt för , länsskolnämnder, kommuner och styrelser förberörda skolor, saml för dellagande förlag (motsvarande), att göra uttag ur registret. FSLålar sig beträffande registret atlkontinuerligt ge ut kataloger (huvudkatalog, stadievisa kataloger och liknande)över de i registret ingående läromedlen och ulan kostnad distribuera dem isammanlagt minst 20000 exemplar lill kommuner m.fl., alldärutöver, i mån av behov, ge ut läromedelsförteckningar för specieUa områden, atli katalogerna redovisa de basfakta som angivils i 2 §. Partema är överens om att ta upp förhandlingar ominnehållet i denna paragraf, om sädana tekniska förändringar inträffar attnågondera parten mot denna bakgrund anser det önskvärt.