prop · G603144 · 1982-12-31 00:00:00 — Det finnsskäl för en ändring av beskattningsårsbestämmelserna också om man bortser från ulflyllningsfallen.Kontrollsynpunkterna talar sålunda för en ändring även beträffande överlåtelsersom sker inom landet. Som framhålls i promemorian kan de nuvarande reglernavidare, beroende på bl.a. belåningsförhållandena, medföra en skiljaktigbehandling av i sak likvärdiga fall. Härtill kommer att en viss oklarhet råderom innebörden av bestämmelserna. Goda skälfinns således för den i promemorian förordade generella ändringen av reglernaom rätt beskattningsår. Som framhållits av ett inte obetydligt antalremissinstanser måste emellertid ytterligare faktorer vägas in. Jag har redannämnt att särskilda problem kan uppkomma när fastighetsöverlätelser för singiltighet är beroende av myndighetstillslånd. Det har vidare gjorts gällandealt en ändring i enlighel med promemorian skulle försvära generationsväxlingari familjeföretag, eftersom den nye ägaren inte sällan har svårigheter attbetala en kontant likvid som täcker säljarens skalt pä grund av överlåtelsen. För egendel gör jag mol bakgrund av det anförda följande bedömning. Detframstår som angelägel att ändra reglerna i den riktning som förordas ipromemorian. En sådan ändring fär emellertid konsekvenser långl utöver delspeciella beskatlningsområde som BRÅ haft sin uppmärksamhet riktad mol. Deinvändningar mot förslaget som framförts vid remissbehandlingen har övertygatmig om atl det behövs ytterligare underlag innan slutlig ställning tas tillfrågan om en generell ändring av bestämmelserna. Jag är därför inte beredd attnu lägga fram förslag om så långtgående ändringar i Prop.1982/83:144 20 reglerna som BRÅ förordat. Jag avser emellerfid att i annatsammanhang återkomma till frägan. I avvaktan på att en sådan allmän omläggningav realisationsvinstbeskattningen kan komma lill slånd bör emellerfid provisoriskaåtgärder med särskild inriktning på ulflyllningsfallen övervägas. Som jag framhållit i det föregående är det av flera skälangeläget alt skattskyldigheten för en aktievinst inträder medan överlåtaren ärbosatt eller i vart fall oinskränkt skatlskyldig i . Man kan här skilja på två oUka fall. I det första falletsker aktieöverlätelsen under tid då den skattskyldige bor i medanköpeskillingen lyfts försl när han har flyttat utomlands. I det andra falletsker utflyttningen från före aktieöverlätelsen. Även i den situationenär det tänkbart att köpeskillingen kommer atl betalas och skattskyldighetenföljaktligen inträda först en längre eller kortare lid efter avyttringen. I eltsådant fall kan avyttringen av akfierna medföra att överlåtaren förlorar sinväsentliga anknytning till och att han, när köpeskillingen betalas,är oinskränkt skattskyldig här i landei. I detförsta fallet, dvs. när avyttringen sker medan den skattskyldige aUtjäml bor iSverige, är det som jag redan tidigare nämnt av bl.a. laxerings-ochuppbördsskäl angeläget att skattskyldigheten inträder före utflyttningen. Förtaxeringsmyndigheterna är del utan tvivel betydligt enklare alt fastställa atten överlåtelse av akfier har ägt rum och alt överlåtaren under etl aktuelltbeskattningsår flyttat från landei än att sedan utflyttningen väl skett fåvetskap om atl köpeskillingen på grund av överlåtelsen blivit fillgänglig förlyftning. Om vinsten skall redovisas vid laxeringen för utflytlningsåretminskar också risken för att den fastställda skatten inle kommer att betalas ilaga ordning. Delta hänger i sin lur samman med rådande principer förprövningen av tillstånd till överföring av valuta i samband med utflyttning. Starka skäl talar således för att införa en specialregelför det fall som det här är frågan om. En sådan regel skulle ha den innebördenalt skattskyldigheten för vinst vid en aktieöverlåtelse skall inträda i ochmed atl den skattskyldige flyttar utomlands och detta oavsett om någon del avköpeskillingen blivit fillgänglig för lyftning vid flyltningstidpunkten. Jag villerinra om alt en flyttning från kan medföra liknandebeskattningskonsekvenser i andra sammanhang. För alt förhindra missbruk avrätlen fill avskrivning på skeppskontrakt gäller att en skattskyldig sommedgivits avdrag för kontraktsavskrivning skall beskattas med elt beloppmotsvarande medgivna avdrag för det beskattningsår dä utflyttning sker (2 §andra stycket lagen (1966:172) om avdrag för avskrivning på skeppskonlrakt m.m.).Liksom den regel jag nu diskuterar på aktievinstbeskaltningens område syftarnämnda bestämmelse om koniraktsavskrivning till atl förhindra skatteundandragandenvid utflyttning. Prop.1982/83:144 21 Minslutsats blir den att en särskild regel bör införas som medför alt beskattningentidigareläggs och sker vid taxeringen för utflyttningsåret i de fall avtal omöverlåtelse ingåtts före flyttningen. Jag vill framhålla att beskattning med slödav bestämmelsen givetvis bör kunna ske även om överlälaren efter flyttningenanses som bosatt här med stöd av treärsregdn. Delhittills sagda avser den situationen då den skatlskyldige ingår avtal om aktieöverlåtelsenföre flyttningen från . I det andra fallet, dvs,när avyttringen sker efter del alt den skatlskyldige lämnat landet, är lägetett annat. Själva utflyttningen från kan då givetvis inte tillmätasnågon betydelse för skattskyldighetens inträde för en aktieförsäljning som ägerrum . Del förhåller sig emellertid som jag antydde sä atl ettbetydande innehav av aktier i ett svenskt bolag kan ha stor betydelse vidprövningen av om en skattskyldig efter utflyttning skall anses ha sädanväsentlig anknytning lill alt han alltjämt skall behandlas somoinskränkt skattskyldig. kan delta innebära att den skatlskyldigeblir inskränkt skatlskyldig. Blir köpeskilUngen inte tillgänglig för lyftning isamband med avyttringen är risken uppenbar atl vinslen aldrig kommer all lastill beskattning i , även om skattskyldighet vid en framlida lidpunktkommer atl föreligga enligl den förordade regeln om utvidgad territoriellskattskyldighet för aktievinster. Som jag fidigare har framhållit måste manockså beakta alt någol hinder i allmänhet inle heller torde föreligga förpersonen i fråga att föra ut samtliga sina tillgångar från landet i och med althan blir att anse som inskränkt skattskyldig. Om beskaltningsmyndigheternasenare skulle få vetskap om alt den uppskjutna köpeskillingen blivit tillgängUgför lyftning - vilket utan den skattskyldiges medverkan förefaller mindresannolikt - är risken uppenbar att skatten inte kommer att kunna utkrävas. Mol den här angivnabakgrunden finner jag det motiverat alt skallskyldighet för en aktievinsl iden här aktuella situationen skall inträda i och med avyttringen av aktierna.Detta stämmer också överens med vad som i allmänhet gäller internationelltsett, åtminstone inom OECD-området. Jag förordar att en sådan ordning införs. Beträffande den närmareutformningen av de nya reglerna vill jag anföra följande. Tidigareläggningen avbeskatlningslidpunkten bör avse vinster vid avyttring av aktier i svenskaaktiebolag och andelar i svenska ekonomiska föreningar och handelsbolag. Det ärsåledes fråga om samma slag av egendom som omfattas av utvidgningen av denterritoriella skattskyldigheten. Om överlåtelsen skett före flyttningen frånSverige tas vinsten lill beskattning vid taxeringen för utflytlningsåret. Om avyttringensker efter utflyttningen innebär de nya bestämmelserna atl beskattningen skallske vid laxeringen för avyttringsåret oberoende av om köpeskillingen till någondel blivit tillgänglig för lyftning under del året eller ej. Vadsedan beträffar prövningen av frågan om när en skattskyldig skall Prop.1982/83:144 22 anses ha flyttat från får man i allmänhet utgåfrån den skattskyldiges flytlningsanmälan fill folkbokföringsmyndigheterna. Mendet är klart alt skattemyndigheterna ibland kan få anledning alt hävda altflyttning har skelt utan atl det föreligger någon flyttningsanmälan. Medflyttning bör i delta sammanhang försläs en i princip definitiv avflyttningfrån , dvs. den skattskyldige har inte längre kvar sitt egentliga bo ochhemvisl här eller - om han aldrig har haft elt sådant i - har avbrutiten stadigvarande vistelse här för att bosätta sig utomlands (jfr punkt 1 förstastycket av anvisningarna till 53 § KL). Som jag redan tidigare nämnt bör man idet nu aktuella sammanhanget bortse från atl den skattskyldige efterutflyttningen kan anses som bosalt här med slöd av treårsregeln. Denpraktiska fillämpningen av bestämmelserna bör i regel inte vålla några problem.Efter del alt reglerna har införts torde det bli ytterst sällsynt atl det isamband med utflyttning träffas avtal om aktieöverlåtelser där köpeskillingen isin helhet betalas först vid en framtida lidpunkt. 1 de fall som aktualiseraskan det givelvis uppkomma vissa svårigheter från kontroll- ochuppbördssynpunkt. Men man måste komma ihåg atl den föreslagna ordningen i deltaavseende innebär en klar förbättring i förhållande till nuvarande regler sommedger nästan obegränsade möjligheter alt skjuta beskattningen på framtiden.Jag vill också framhålla alt mitt förslag är atl se som en provisorisk lösningpå ett svårbemästrat skalteflyktsproblem i avvaktan på en allmän ändring avprinciperna för skattskyldighetens inträde på realisationsvinslomrädet. De nyabestämmelserna om rätt beskattningsår bör tas in i en ny anvisningspunkt 4a. tiU41 § KL. Ett tillägg av redaktionell natur med anledning av de nya reglerna börockså göras i 41 § andra stycket KL och i punkt 4 första stycket avanvisningarna till lagrummet. En rent språklig ändring har också gjorts i sistastycket av anvisningspunkten. Beskattningen när köpeskilUngen inte är slutgiltigtbestämd I promemorian har föreslagits etl förtydligande när det gällerbeskattningen i fall dä - förutom en fasl köpeskilling - även en framfida ersätlningkan komma atl utges som inle är slutgiltigt bestämd i överlåtelseavtalet.Beskattningsfrågorna i sådana situationer har fått sin lösning i praxis.Beskattning sker dels vid laxeringen då någon del av den fastaköpeskillingen blir fillgänglig för lyftning, dels vid taxeringen dålilläggslikviden utgår. Vid den sistnämnda realisationsvinstberäkingentillämpas de regler som gällde vid avyttringstidpunkten. I promemorian föreslås att det uttryckligen klargörs attbeskattningen av en lilläggsersätlning skall ske med beaktande av deförhållanden som rådde vid den ursprungliga vinstberäkningen. Förtydligandet äralt se mol bakgrund av all utvidgningen av den terriloriella skattskyldighetenenligt förslaget i promemorian var begränsat till akfier och andelar i fåmansföretag.Mitt förslag om skattskyldighet för aktievinster är inte begränsat på del Prop.1982/83:144 23 Men jag anser ändå att del behövs eltförtydligande av angiven art för ulflyllningsfallen, dvs. de situationer somavses i den nya anvisningspunkten 4 a tiU 41 § KL. För dessa fall bör i dennämnda anvisningspunkten tas in föreskrifter som innebär alt om endast en delav köpeskillingen är lill sitt belopp känd vid laxeringen för flyltningsåretrespektive avyttringsåret skall bara den delen beskattas vid dessa lillfällen.Ytterligare utgående ersätlning bör enligt den ordning som utbildats ipraxis tas till beskattning när den blir tillgänglig för lyftning. Detta börframgå av lagtexten liksom alt taxeringen i elt sådant fall skall ske pågrundval av de förhållanden som rådde vid avyttringstidpunkten och enligt de reglersom gällde vid taxeringen för avytiringsåret. i har i sitt remissyttrandeframhållit atl beskattningen av en lilläggsersätlning erbjuder särskildakontrollproblem. anför sålunda alt elt förbehåll om en eventuellframtida ytterligare ersättning inte behöver anges i deklarafionen för det årdå den ursprungliga köpeskillingen las lill beskattning. föreslåratl den skatlskyldige-genom elt tillägg i 25 b § taxeringslagen (1956:623),TL,-åläggsatt ulan anmaning i deklarafionen för avyttringsåret ange de utfallsförbehållsom är knutna lill en avyttring. Jag ansluter mig till förslagel. En sådan uppgiflsskyldighetbör således införas. Med hänsyn lill att jag f.n. inte ansett det möjligl attföreslå en generell ändring i reglerna om rätt beskattningsår förrealisationsvinster finns det skäl att överväga en utvidgad uppgiftsskyldighetockså i ett annat hänseende. Jag tänker på realisationsvinslgrundande avyttringarsom skett under etl år men för vilka skattskyldighet inte inträtt underbeskattningsåret. En uppgiftsskyldighel om sådana avyttringar bör underlättakontrollen av atl vinsterna senare las till beskattning i laga ordning. Uppgiftsskyldighelenbör avse den överlåtna egendomen, avtalad köpeskilling och när köpeskillingentill någon del förfaller till betalning. De nyareglerna om uppgiftsskyldighel bör tas in i 25 § b TL. Samtidigl bör etttillägg i förtydligande syfte göras i nuvarande bestämmelser i lagrummetvarigenom del framgår att utredning om sådan realisationsvinst som uppkommervid awyttring av lös egendom skaU redovisas i deklarationen på av RSVfastställd blankett. Enligt lagrummets nuvarande lydelse gäller detta endast ifråga om vinstberäkning vid fastighelsförsäljningar. Det finns anledning all nämna något om de ålgärder som börvidtas i fråga om dubbelbeskattningsavtalen. ändringar i avtalen kommernämligen de förslag om beskatlniijigen av aklievinsler som jag harredovisat att få 1982/83:144 24 Jag viU tUl att börja med konstalera atlflera andra stater har en uppfattning liknande den jag här har redovisat i frågaom beskattningen av aktievinster i utflyttningsfall. Det bör därför varamöjligt att i förhandlingar uppnå de ändringar i avtalen som är nödvändiga för atlsvenska beskattningsanspräk skall kunna tillgodoses. I sammanhanget kan jagpåpeka att en lillfredsstäUande lösning uppnåtts i del omförhand-ladeavtalet med som är föremål för prövning (prop.1982/83:109). I förhandlingar med elt antal andra stater är också frågan om aktievinstbeskattningenaktueU. Jag har förhoppningar om elt positivt resultat även belräffande dessaavtal. Vid framtida förhandUngar om nya dubbelbeskattningsavtaleller ändringar i gällande avtal kommer vi från svensk sida alt med kraft sökatillgodose kraven på svensk beskattning när det gäller de aktuellaaktievinsterna. Det är angeläget att de nya bestämmelserna träder i kraftsnabbt. Det finns välgmndad anledning att anta att den tidsperiod som kommeratt förflyta mellan offentliggörandet av propositionen och ett riksdagsbeslutkan komma atl utnyttjas för atl uppnå skatteförmåner av det slag som nuvaranderegler lämnar utrymme för. Med hänsyn till detta bör de nya bestämmelsernagälla i fråga om avyttringar som sker fr.o.m dagen efter del alt propositionenöverlämnas till . De nya bestämmelserna i bör således bli tillämpliga på avyttringarav aktier och andelar som sker efter nämnda datum. Den nya bestämmelsen i 25 b § TL bör tillämpas förstagången i fråga om 1984 års taxering. I enUghet med vad jag har anfört i det föregående har inomfinansdepartementet upprättats förslag fill 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623) Förslagen bör fogas fill protokollet i detta ärende sombilaga J'. ' Bilagan utesluten här. Lagförslagen överensstämmer medpropositionens lagförslag. 1982/83:144 25 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1982/83:144 27 översynen av lagstiftning mot organiserad ochekonomisk lagstiftning BESKATTNING AV VISSA AKTIEVINSTER VID UTLANDSFLYTTNING M M 1982/83:144 28 () har av regeringen fått i uppdraqatt göra en översyn av lagstiftning mot organiserad ochekonomisk brottslighet. Rådet har i enlighet med uppdraget för översynsarbetetbildat en styrgrupp och olika arbetsgrupper. Den förstaarbetsgruppen arbetar med frägor om förpliktelser mot eller avgifter till det allmänna. Styrgruppenbestår numera av rikspolischefen , ordförande,riksdagsledamoten , rättschefen , advokaten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten ,riksdagsledamoten i och överförmyndarenAnnie . Gruppens sekreterare är docenten . Denförsta arbetsgruppen har vid arbetet med denna promemoria bestått avdepartementsrådet , ordförande, kammarrättsassessornJörgen , revisionsdirektören , skattedirektören ,taxeringsdirektören , avdelningsdirektörenRobert Sparve och länsrådet . Gruppens sekreterare är kammarrättsassessornKent . Arbetsgruppenhar i denna promemoria utarbetat förslag om beskattning av vissa aktievinster vidutflyttning. Styrgruppen har anslutit sig till arbetsgruppens förslag. LedamotenOllen har avgivit ett särskilt yttrande. Prop.1982/83:144 29 1 INLEDNING OCH SAMMANFATTNING 30 2.1 Interna regler 33 3 DEN BEGRÄNSADESKATTSKYLDIGHETEN 43 4 RÄTT BESKATTNINGSÅR FÖRREALISATIONSVINST 47 6 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 64 SÄRSKILTYTTRANDE 68 1982/83:144 30 1 INLEDNING OCH SAMMANFATTNING Förstaarbetsgruppen inom BRAs organisation för översyn av lagstiftning mot organiserad ochekonomisk brottslighet har till uppgift att syssla med frågor som rör vad somallmänt kan uttryckas som förpliktelser mot eller utskylder till det allmänna. Iriktlinjerna för gruppens uppdrag (BRA PM 1978:5 s 33) framhålls bl aatt alla skatteundandragande förfaranden av den tvp som kan vinna störrespridning bör upptäckas , vare sig de kan betecknas som skattefuskeller skatteflykt. Gruppen bör därför ha möjligheter att föreslå åtgärder motförfarande i skatteundandragande syfte redan innan dessa är rättsligtprövade. Mot denna bakgrund har till gruppens arbetsområde hänförts olikaföreteelser på skatte- och valutaområdet somkan befaras bli systematiska och få allmän spridning och som huvudsakligen kan bemötas med författningsändringar. Idenna promemoria behandlas vissa skattefrågor som kan uppkomma vid en utlandsflyttning. Motbakgrund av det intresse som ägnas utsikterna att uppnå skattelättnader idenna situation, har arbetsgruppen ansett det angeläget attuppmärksamma en brist i det nuvarande regelsystemet. Utflyttninassituationenaktualiserar en tillämpning av reglerna om bosättningoch skattskyldighet. Sä länge man räknas som bosatt i föreliggeri princip obegränsad skattskyldighet för allainkomster, oavsett vilket ursprung de har. Efter utflyttningen ärskattskyldigheten däremot begränsad till vissa inkomster med särskild anknytningtill . Att olika regler gäller innebär att manocksä måste ta hänsvn till de regler som anger när eninkomst skall beskattas. Prop.1982/83:144 31 Detförhållandet att en vistelse i utlandet kan utnyttjas för attuppnå oberättigade skatteförmåner harlagstiftaren försökt motverka med hjälp av en bevispresumtion ifråga om bosättningen, den s k treårsregeln. Enligt denna regelkrävs att svenska medborgare som bosätter sig utomlands klipper av banden med hemlandetför att en verklig utflyttning skall anses ha skett. Under en övergångsperiodgäller att fortsatt skattskyldighet kan komma i fråga för den somhar kvar bl a vissa ekonomiska intressen i . Treårsregelnsutformning medför alltså att utflyttande svenskar kan ha ett intresse avatt avhända sig tillgångar som ger anknytning till hemlandet. Ger försäljningenav sådana tillgångar en inkomst som omfattas av den begränsade skattskyldigheten- t ex vinst vid avyttring av fastighet - spelar det normalt ingen roll om avyttringensker före eller efter utflyttningen. I båda fallen skall beskattning ske i . Vinstvid försäljning av aktier och andra andelar hör iprincip inte till denna kategori av inkomster. Frågan om beskattning blir därförberoende av om säljaren är att anse som bosatt iSverige för skattepliktens inträde. Konflikten mellan reglerom bosättning, skattskyldighet och rätt beskattningsår kan i vissa fall utnyttjasför att undandra aktievinster från svensk beskattning i samband med en utflyttning. Realisationsvinsterbeskattas enligt fast praxis i sin helhet när nägon delav köpeskillingen betalas kontant. Detta innebär att ensäljare av t ex aktier kan skjuta fram skattepliktens inträde tidpunkt efter avyttringen, om han till en början nöjer sigmed en fordran på köpeskillingen. Redan genom avyttringen anses handock ha avvecklat aktieinnehavet. Att han alltjämt har en fordran anses iregel inte utgöra en sådan ekonomisk anknytning som enligt bosättningsreglernagrundar fortsatt skattskyldighet i även efter en utflyttning.Det man kan uppnå med detta förfarande är att vinsten blir skattepliktig först sedanden obegränsade skattskyldigheten har upphört.Eftersom den begränsade skattskyldigheten i Prop.1982/83:144 32 principinte omfattar aktievinster blir följden att vinsten undgår svenskbeskattning. Ettundantag från den ovan redovisade principen att realisationsvinsti sin helhet beskattas utgör rättsfallet RRK 1974 Rl:32 (RÅ 1974 ref6). Här godtogs en uppdelning av en aktievinst på tvåtaxeringar, varvid den senare avsåg ett tilläggsbelopp som bestämdes med hänsyn tillföretagets vinstutveckling efter avyttringen. Med den i rättsfalletanvända konstruktionen kan man möjligen uppnåsaituna effekt som med en uppskjutenkontantbetalning, under förutsättning att beskattningen av tilläggsbeloppetaktualiseras först efter en bosättning utomlands. Denu beskrivna möjligheterna att i samband med en utflyttning undgåvinstbeskattning framstår som en brist i lagstiftningen. I promemoriandiskuteras vilka åtgärder som kan anses ittotiverade för attbota detta förhållande. Efter en redovisning av de regler som kanbli tillämpliga i utflyttningssituationen kommerarbetsgruppen fram till att en ändring av treårsregeln inte är någon framkomlig väg. I stället föreslås att skattskyldighetenför utomlands bosatta personer skall utvidgas till att omfatta även vinstvid försäljning av aktier eller andelar i fåmansföretag. Ensådan ändring är i linje med den reglering som skett i flera andraländers skattelagstiftning. Om den inarbetas i dubbelbeskattningsavtalenkan efter hand få rätt att beskatta även avyttringar som skettefter en utflyttning. Enregel om utvidgad skattskyldighet bör enligt arbetsgruppen kompletteras med en ändring avtidpunkten för beskattning av realisationsvinst. I denna del föreslås att manövergerprincipen om kontantbetalning som förutsättning för skattepliktens inträde. Vinst eller förlust vidicke yrkesmässig avyttring av fast eller lös egendomskall i stället hänföras till det beskattningsår då avtal omöverlåtelseningås. I sådana fall där en del av vederlaget inte ärslutligt bestämt vid överlåtelsen skall dock tillkortunande belopp få vinstbeskattasdet år då betalning sker. 1982/83:144 33 Enfysisk person är för den tid han har varit bosatt i för all inkomst som han förvärvat här i riketeller utomlands (obegränsad skattskyldighet). Såsom bosatthär räknas enligt huvudregeln i punkt 1 av anvisningarnatill 53 § konununalskatte lagen (KL) den som här har sittegentliga bo och hemvist. Med bosättning i likställsstadigvarande vistelse här. Dessa regler gäller utan avseende påmedborgarskap. Ensvensk medborgare kan i vissa fall anses bosatt här även sedanhan lämnat landet. Det krävs då att han alltjämt har kvar väsentlig anknytning till . Huruvida detta är falletskall bedömas med beaktande av sådana omständighetersom att han icke tagit varaktigt bo och hemvist på utländsk ort,att han vistas utomlands för studier eller hälsans vårdande,att han har bo eller familj i , att han driver rörelseeller innehar fastighet här i riket och därmed jämförliga förhållanden. Treårsregeln innebär en presumtionför att eri utflyttad svensk medborgare under en övergångsperiodhar kvar väsentlig anknytning till . efteravresan ankommer det på honom själv att bevisa att han saknar sådan anknytning.Efter utgången av denna blir det taxeringsintendentens sakatt visa den eventuella förekomsten av sådana omständigheter som grundar fortsatt bosättning i . Tteårsregeln,p 1 andra stycket av anvisningen till 53 § KL. 3 1982/83. Prop.1982/83:144 34 Treårsregelnkom till genom lagstiftning . Till grvind för reformen lågdubbelbeskattningssakkunnigas betänkande (SOU 1962:59) Internationella skattefrågor.