prop · G603144 · 1982-12-31 00:00:00 — Även när det gäller lös egendomhar skatteregler som kräver hänsynstagande till en äganderättsövergång - t exberäkning av innehavstid för aktier eller .bostadsrätter -anknutits till avtalet om överlåtelsen. Arbetsgruppen anser att detta synsätt bör läggas tillgrund även när det gäller tidpunkten för realisationsvinstbeskattningen.Om man begär att en transaktion skall ha fullbordats innanbeskattning får ske kommer man inte ifrån olägenheternamed den nuvarande ordningen, eftersom parterna genom att innehålla sinaprestationer kan skjuta fram beskattningen till en för dem lämpligtidpunkt. Vinst eller förlust vid icke yrkesmässig avyttring av fast ellerlös egendom bör-därför i princip hänföras till det beskattningsår,varunder avtal om överlåtelsen ingåtts. Prop.1982/83:144 59 Ettsärskilt problem utgör de fall där den totala köpeskillingens storlek inte är känd vid överlåtelsen(flytande köpeskilling). Ett fast belopp vid avyttringen av ettföretag kan kombineras med en tilläggspost vars storlek beror på företagetsvinstutveckling i den nye ägarens hand. I avsnitt 4 har redovisats rättsfalletRA 1974 ref 6 som ett exempel på denna konstruktion. Transaktioner av det här slagetkan självfallet vara företagsekonomiskt motiverade och enligt vadarbetsgruppen har erfarit används de också i inte obetydlig utsträckning. Konstruktionen med en okänd tilläggspost som skall utbetalas efter överlåtelsenkan dock möjligen tjäna samma syfte som en uppskjuten betalning, dvs attsäljaren efter en utflyttning undgår svensk beskattning. Om förfarandetmed uppskjuten betalning stoppas finns det risk för att konstruktionen ' meden flytande köpeskilling kommer till ökad användning. Även beträffandedenna avtalstyp finns det därför skäl att försäkra sig om att de regler som finns tryggar de svenskabeskattningsanspråken. I det här sammanhanget kan påpekas att en försäljningmot livränta i stället,för kontant köpeskilling ger ytterligare en möjlighetatt fördröja beskattningen av vederlaget vid en egendomsavyttring.Frågan om egendomslivräntorna övervägs f n inom budgetdepartementet. Arbetsgruppenanser det angeläget att denna fråga får en lösning sommotverkar skatteflykt i utflyttningsfallen. En begränsning avmöjligheterna att uppnå skattevinster med hjälp av egendoms livräntorinnebär å andra sidan ett ökat tryck påalternativa metoder. Detta är ytterligare ett skäl för att ävenkonstruktionen med en flytande köpeskilling bör behandlas här. Utöver RA 1974 .ref 6 har i avsnitt 4redovisats några andra rättsfall som gällt frågan om beskattning av till-läggsersättningvid egendomsavyttring. Av den där lämnade Vidhandelshögskolan i håller civilekoncmen att slutföra en avhandling otn företagsköp mad s kutfallsförbehåll. Prop.1982/83:144 60 redogörelsenframgår att tilläggsersättningar har beskattats antingen somrealisationsvinst eller som annan inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet.Den tendens som kan spåras i praxis är dock att regeringsrätten numera har intagit ståndpunktenatt beskattning för realisationsvinst är det riktigarealternativet. Arbetsgruppenvill från sina utgångspunkter ansluta sig till uppfattningen att entilläggsersättning vars storlek beror av en framtida händelseskall betraktas som realisationsvinst och inte som någon annanform av tillfällig förvärvsverksamhet. På det internationella planetsynes det vara svårt att hävda beskattningsrätt för eninkomst som redan enligt intern rätt saknar samband med en egendomsavyttring.Den torde få hänföras till gruppen "övrigainkomster", vilka enligt OECDs modellavtal skall beskattas i mottagarenshemvistland (artikel 21). Arbetsgruppen delar också iprincip det synsätt som kommer till uttryck i rättsfalletRA 1976 ref 43, att inkomsten i sin helhet skall beskattas enligt de förutsättningarsom rådde vid avyttringen, även om tilläggsersättningen betalas senare (jfr s 20). Det kan dockfinnas skäl att tolka detta rättsfall med viss försiktighet.I regeringsrättens dom sades endast att tilläggsersättningensåsom en del av köpeskillingen vid den ursprungliga avyttringenskulle beskattas enligt de regler som gällde när denna skedde. Detta behöver intenödvändigtvis innebära att tillämpningen av reglerna skall avse de förhållandensom förelåg vid avyttringen. Hur en ändring avbosättningen skulle ha inverkat hade regeringsrätten intenågon anledning att uttala sig om. Frågan om det är bosättningenvid avyttringen eller vid mottagandet av tilläggsersättningensom skall avgöra skattskyldighetens omfattning synes inte heller löst genomnågra andra avgöranden. Deninternationella beskattningsrätten har konmienterats något iavsnitt 3. I det sammanhanget har framhållits att OECDs modellavtal inte uttryckligen angerom det är säljarens hemvist vid avyttringen eller vidbetalningen som Prop.1982/83:144 61 avgör vilketland som har rätt att beskatta realisationsvinst på bl aaktier (jfr s 16). De starkaste skälen synes emellertid tala för att frågan omhemvist skall bedömas med hänsyn till förhållandena vid avyttringen. Arbetsgruppensovan redovisade förslag om utvidgad skattskyldighet för vissaaktievinster m m innebär att det för den interna rättens del kommer att haunderordnad betydelse att en tilläggsersättning för t ex aktier i fåmansbolag betalas först eftersäljarens utflyttning. Skattskyldighet för vinsten föreliggeroavsett om det är bosättningen vid avyttringstillfälleteller vid mottagandet av tilläggsersättningen som skall läggas till grund vid bedömningen. Eftersomden internationella regleringen inte synes hindra att beskattningsanspråketeffektueras, kan därför problemet med tilläggsersättningarantas få sin lösning genom arbetsgruppens redan föreslagna åtgärder, såvitt gälleraktier och andelar i fåmansföretag. Såsom harframgått av redogörelsen i avsnitt 3 täcker de nu gällandeskattskyldighetsreglerna för utomlands bosatta personer vinst vid icke yrkesmässigavyttring av fastighet eller rörelse här i riket eller tillbehör till sådanfastighet eller rörelse. För dessa slag av egendom råder detinte heller någon tvekan om beskattningsrätten pådet internationella planet. Beträffandeaktier m m som inte omfattas av förslaget om en utvidgad skattskyldighet kvarstår däremot enviss osäkerhet. Arbetsgruppen har övervägt olika åtgärder i syfte att klargöra atttilläggsersättningar även i dessa fall bör kunna beskattas i Sverigenär en utflyttning skett. En sådan åtgärd vore att genom en ändring av reglerna om rättbeskattningsår uttryckligen hänföra tilläggsersättningentill som avyttringen. Detta skulle vid tillämpningenav dubbelbeskattningsavtalen kunna tjäna som argument för att inkomsten i sin helhetskall fä beskattas i den skattskyldiges hemvistland vid avyttringen, även ombosättningen har ändrats när tilläggsersättningen betalas. Prop.1982/83:144 62 Enregel av det antydda slaget skapar emellertid en rad nya svårigheter.Det torde inte vara realistiskt att utgåifrån att man genom enuppskattning i förväg alltid skall kunna beräkna eninkomst som är beroende av en framtida händelse.Problemet med att den totala köpeskillingens storlek inte är känd vid överlåtelsenskulle då få lösas genom ökade möjligheter till korrigering i efterhand avtaxeringen för avyttringsåret. En efterhandsuppgörelse somleder till att den skattskyldige i stället för att få en tilläggsersättning blir skyldig att betala eft visst belopptorde redan med dagens regler kunna läggas till grund för rättelsegenom besvär i särskild ordning'. Detta talar för att enmotsvarande rättelsemöjlighet skulle kunna införas för detallmänna. Reglerna om' besvär i särskild ordning syftar dock, med undantag för s kmisstagstaxering, endast till ändringar till den skattskyldiges förmån. En höjning avden skattskyldiges laga kraft vunna taxering för avyttringsåret tordedärför förutsätta att reglerna om efterbeskattning eller eftertaxeringgörs tillämpliga på sådana ersättningar som avses här. Enligtarbetsgruppens mening kan emellertid åtgärder av det här slaget inte föreslås medmindre det står helt klart att konstruktionen med en flytande köpeskillingverkligen kan utnyttjas för att undgå svensk beskattning i samband med en utflyttning.Utgången i det ovan diskuterade rättsfallet RA1976 ref 43 utesluter inte att det redan inom ramen för gällande rätt är möjligt attbeskatta tilläggsersättningar enligt de förutsättningarsom rådde när skattskyldighet inträdde för avyttringen.Dessutom torde utfallsförbehåll i huvudsak förekomma i samband med försäljning avfåmansbolag. Såsom har framhållits ovan innebär redan arbetsgruppens förslag omen utvidgad skattskyldighet en förbättrad ställning för de svenska beskattningsanspråken idessa fall. Slutsatsenav det anförda blir att egendomsavyttringar därvederlagets storlek gjorts beroende av en framtida händelse även ifortsättningen bör kunna beskattas vid Prop.1982/83:144 63 I lagtexten bör emellertid anges att tillkommande belopp skallbeskattas med beaktande av de principer som gäller förvinstberäkningen. Detta innebär bl a att en utflyttningsom skett efter avyttringen normalt inte skall medföra atttilläggsersättningen beskattas enligt andra förutsättningar än dem somgällt vid avyttringen. Prop.1982/83:144 64 41 § Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skallberäknas enligt bok-röringsmässiga grunder, i den mån dessa icke stå i stridmed särskilda bestämmelser i denna lag. Även inkomst av annan fastighetberäknas enligt bokföringsmässiga grunder i de fall som angivas i punkt 1 avanvisningarna. Vinst eller förlustgencrn icke yrkesmässig avyttring av fast eller lös egendom hänförs cm inte annat följer av punkt 4 a av anvisningama till det beskattningsår då avtal cm överlåtelsen har ingätts. T andra fall än nu sagts skall intäkt anses hava åtnjutitsdet beskattningsår, under vilkei intäkten blivit för den skatukyldigetillgänglig för lyftning, och skall utgift eller omkostnad anses belöpa på delbeskattningsår, varunder utgiften betalats eller omkostnaden ägt rum. Sådanspeciell skatt, avgift eller ränta, som ingär i slutlig eller tillkommandeskatt enligt uppbördslagen, ävensom ränta å kvarstående skatt enligt samma laganses dock belöpa på det beskattningsår då den slutliga eller tillkommandeskatten påforts. Ug (nr 942). 53 § mom. Skyldighet att erlägga skatt för inkomståligger så framt cj annat föreskrives i denna lag eller i särskildabestämmelser, meddelade på grund av överenskommelse eller beslut, varom i 72och 73 §§ sägs: a) fysisk person: under vilken hart varit här i riket bosatt: för all inkomst, som av honom här i riket eller å utländskort förvärvats; sami under vilken han cj varit här i riketbosall: för inkomst av här belägen fastighet: för inkomst a\ rörelse, som här bedrivits; för avlöning eller annan därmed jämförlig förmån, som ulgåttav anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; för avlöning eller annan därmed jämförlig förmån, som ulgåttav annan anställning eller annat uppdrag, i den mån inkomsten uppburitshärifrån och förvärvats genom verksamhel här i riket; för pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring lillden del beloppet överstiger 7 500* kronor och för annan ersättning enliglnämnda lag: ärs taxering: . för pension pä grund av anställning eller uppdrag hossvenska slaten eller svensk kommun; för belopp, som ulgår pä grund av annan pensionsförsäkringän tjänstepensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedrivenförsäkringsrörelse; Prop.1982/83:144 65 för ersättning enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen(1956:293) om ersättning åt smittbärare saml enligt annan lag ellerförfattning, som utgått lill någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete ellerpå grund av militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning tillsjömän; för dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa enligt lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligllagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd; för timstudiestöd och inkomstbidrag enligl studieslödslagen(1973:349); för annan härifrån uppburen, genoni verksamhet här i riketförvärvad inkomst av tjänst; för vinst å icke yrkesmässig avyttring av fastighet ellerrörelse här i riket eller tillbehör till sådan fastighet eller rörelse; för vinst vid icke yrkegnässig avyttxing av alctier eller andelar i svenskt fåmansföretag; för belopp, varmed schablonavdrag för egenavgifleröverstigit påförda avgifter, saml restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifler,allt i den omfanning, som anges i anvisningarna till 41 b {; b) staten: för inkomst av jordbruksdomäner, skogar samt uthyrda ellermed tomt-räll eller vallenfallsräll upplåtna fastigheter; samt för inkomst av rörelse, som ej härflutit av bank- ellerförsäkringsrörelse eller av kommunikalionsverk med tillhörande byggnader ochanläggningar eller av industriell verksamhet, som huvudsakligen avser atttillgodose statens egna behov; c) landsting, kommuner och andra menigheter ävensomhushållnings sällskap med stadgar som fastställts av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer: för inkomst av fastighet och av rörelse; d) akademier, allmänna undervisningsverk, sådanasammanslutningar av studerande vid rikets universitet och högskolor i vilka de studerande enligt gällande stadgar är skyldiga atl vara medlemmar, samarbetsorgan för sådana sammanslutningar med ändamål att fullgöra uppgifter som enligt nämnda stadgar ankommer på sammanslutningarna, sjömanshus, företagareförening som erhåller statsbidrag,regional utvecklingsfond som avses i förordningen (1978:504) om överförande avvissa uppgifter från företagareförening till regional utvecklingsfond, allmänna försäkringskassor, erkända arbetslöshetskassor,understödsföreningar som inle bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhel,pensionsstiftelser som avses i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelsemm., personalstiftelser som avses i samma lag med ändamål uteslutande au lämnaunderstöd vid arbetslöshet, sjukdom eller olycksfall, stiftelser som bildats enliglavial mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med ändamål allutge avgångsersättning till friställd arbetstagare eller främja ålgärder tillförmån för arbetstagare som blivit uppsagd eller löper risk att bli uppsagdtill följd av driftsinskränkning, företagsnedläggelse eller rationalisering avföretags verksamhet, sådana ömsesidiga försäkringsbolag som avses i lagen omyrkesskadeförsäkring. Allmänna sjukförsäkringsfonden, för främjande av farmacins utveckling m.m.. , . Fonden för industrielllutvecklingsarbete. Fonden för industriellt samarbete med u-länder.Järnkontoret och i , så länge kontoretsrespektive kommissionens vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål ochutdelning inte lämnas fill delägare eller medlemmar, ,, Stiftelsen Industricentra, Stiftelsen Industrielltutvecklingscentrum i övre , Stiftelsen for 5 1982/83. 1982/83:144 66 produktutvecklingscentrum i , Svenska bibelsällskapetsbibelfond. , ,Svenska UNlCEF-kommiltn, exportråd, turistråd ochAktiebolaget : för inkomst av fastighet; e) kyrkor, sjukvårdsinrättningar vilkas verksamhet ej bedrivesi vinstsyf te, barmhärtighetsinrättningar, stiftelser som hava till huvudsakligt ända mål atl under samverkan med militär eller annan myndighet stärka rikels försvar eller att. ulan begränsning till viss familj, vissa familjer eller bestäm da personer, främja vård och uppfostran av bam eller lämna understöd för beredande av undervisning eller utbildning eller utöva hjälpverksamhet bland behövande eller främja vetenskaplig forskning, ävensom ideella för eningar som uppfylla i punkt 9 av anvisningama angivna villkor: för inkomst av fastighet och av rörelse; f) svenska aktiebolag och sådana bolag, som enliglsärskild författning äro skyldiga atl avstå sin vinst, ekonomiska föreningar, samebyar, sam fund, stiftelser, understödsföreningar, som bedriva lill livförsäkring hän förlig verksamhet, verk, inrättningar och andra inländska juridiska perso ner, dock såvitt gäller sådana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämförligt satt bildals for atl förvalta samfällighel endast om samfälligheten har taxerats såsom särskild taxeringsenhet och avser mark samfällighet eller regleringssamfällighel, samtliga här under f) avsedda bolag, verk och andra juridiska personer i den mån de ej inbegripas under punktema d) och e): för all inkomst, som här i riket eller å utländsk ortförvärvats: g) utländska bolag: för inkomst av här belägen fastighet; för inkomst av rörelse, som här bedrivits; samt för vinst å icke yrkesmässig avyttring av fastighet ellerrörelse här i riket eller tillbehör lill sådan fastighet eller rörelse. må, om särskilda skäl därtill äro, efieransökan förklara, att stiftelse eller förening, som har till huvudsakligtändamål au främja nordiskt samarbete, i fråga om skattskyldighet eller eljestvid tillämpning av denna lag skall anses jämställd med stiftelse ellerförening, som ovan i första stycket vid e) angives. Sådant beslut mä, när omständigheternadet föranleda, av riksskatlevcrket återkallas. Över beslul, som riksskatteverketmeddelat enligl detta stycke, må klagan icke föras. Lag (nr USO),som trän i kraft och tillämpas första gången vid 1983 årstaxering. Anvisningar till 41 § I fråga om annan förvärvskälla än jordbruksfastighet,annan faslighet varav inkomsten beräknas enligt bokföringsmässiga grunder ellerrörelse gäller såsom allmän regel, att inkomst skall anses hava åtnjutits underdet år, då densamma från den skatlskyldiges synpunkt är all anse säsom verkligenförvärvad och till sitt belopp känd. Detta är framför allt förhållandet, dåinkomsten av den skattskyldige uppburits eller blivit för honom tillgängligför lyftning eller, såsom i fråga om bostadsförmån och andra förmåner in natura.då den på annat sätt kommil den skattskyldige lill godo, detta oberoende avhuruvida inkomsten intjänats eller tidigare. Vissa inläkler, t.ex.av tjänst, ränta å i bank eller annan penninginrättning innestående medel o.s.v.kunna dock hänföras till nästföregående års inkomst, ehuru de icke uppburitseller varit tillgängliga för lyftning förrän efter nämnda års utgång. Förutsättninienhärför är emellertid, atl de intjänats under beskattningsåret och uppburitseller blivit för lyftning tillgängliga efter det årets utgång elleri varje fall så tidigt under nästföljande år, att de praktiskt taget kunnahänföras till inkomsten under beskattningsåret. Likaledes böra vissa intäkter,t.ex. hyror av en hyresfastighet, vilka influtit redan före beskattningsåretsingång, hänföras till nämnda års inkomst, därest de avse beskattningsåret ellerdel därav saml influtit före årets ingång. Prop.1982/83:144 67 A andra sidan skola utgifterna och omkostnadema för inkomslförvärvetavdragas från intäkten under det år, då de verkligen blivit av den skattskyldigebestridda, även om de avse inkomst, som tidigare förvärvats eller föm under ettsenare år beräknas inflyta. Även här gäller, att en utgift, som verkställtsunder året före eller efter beskallningsåret. kan vara att praktiskt tagethänföra till utgift under beskattningsåret. Så kan exempelvis, om ränta å en ien hyresfastighet inlecknad skuld erlagts efter beskattningsåretsutgång, räntan vara att anse såsom utgift under beskattningsåret, nämligen fördet fall, au räntan hänför sig till beskaUningsåret. Om avdrag för kostnaderför reparation och underhåll av sådan fastighet, varav intäkterna beräknas enligl24 § t mom., gäller även 'punkt 8 av anvisningama till 25 {. I fråga om avdragför ulgifter, som hänföra sig till realisationsvinst, gälla särskilda beslämmelser(jfr anvisningama till 36 § punkt 1). I enlighel härmed skola fordringar för utfört arbeteräknas säsom intäkt , varunder de inflyta, och utgifter, vilka ickeomedelbart guldiu, avräknas från intäktema , varunder de betalas.Ränta å penningar, som innestå i bank å sådan räkning, å vilken räntan gottskrivesinsättaren per , anses såsom nämnda dag influten intäkt, medan däremotränla å penningar, som innestå å annan räkning, räknas såsom inkomst för delår, då räntan förfaller till betalning, även om räntan till någon del belöpt å eutidigare eller senare år. Om någon upplåtit awerk-ningsräu till skog mot betalning,som skall eriäggas under loppet av flera är, skall såsom intäkt för varje årupptagas den del av köpeskillingen, som influtit Avdrag lörminskning i ingående virkesförråd m.m., vartill upplålaren kan vara beräuigad,fördelas därvid på de särskilda åren i förhållande till den under varje årinflutna likviden. Delsamma gäller i tillämpliga delar i fråga om annanterminsvis inflytande intäkt i egentlig mening. 4 a Vinst eller förlustvid icke yrkesmässig avyttiring av fast eller lös egendom skall fördet beskattningsår överlåtelsen sker beräknas med hänsyntill köpeskillingens tntala belopp,oavsett om detta skall betalas på en gårtg eller terminsvis. Har vederlagets storlek gjortsberoende av viss framtida händelse, ochkan till följd härav köpeskillingens totala belogp intefastställas vid taxeringen för avyttringsåret,far tillkcarmande belopp, med beaktande av de principer scan gäller förvinstberäkningen, beskattas med tilläirpning av reglema i punkt 4. Denna lag träderi kraft 00 och tillämpas på avyttringar som ägt rvim efter 00. Prop.1982/83:144 68 Ireservationer i anslutning till tidigare BRA-promemorior har jag framhållit attförevarande översynsarbete, som avslutas, laorde vara inriktatpä förändringar av regler som uppenbart missbrukas isamband med ekonomisk brottslighet. Det kan ifrågasättas omnu föreliggande promemoria uppfyller det kravet. Vad som föreslås är en ändring imateriella regler, vilkas legala utnyttjande rimligen inte kan karaktäriserassom ekonomisk brottslighet. Vadnu sagts hindrar dock inte att de behandlade reglerna i vissa fall kéin få effektersom inte förefaller rimliga. Principen börgivetvis vara att realisationsvinst som uppkommer för iSverige bosatta personer i svenska tillgångar också ska bli föremål för beskattning i . Strävandena attmildra beskattningen av i företag arbetande kapital accentuerar denna ståndpunkt.Jag delar därför arbetsgruppens uppfattning att de aktuellareglerna bör bli föremål för en omarbetning. Beträffandeden av arbetsgruppen förordade lösningen kan sägas att den möjligen inte i tillräcklig grad tar hänsyn tilllikviditetssituationen för säljaren. Att låta skattskyldigheten inträda redangenom avtalets ingående innebär att betydande skattebelopp kan komma att utkrävas av säljareninnan denne erhållit ens någon del av köpeskillingen. Jag är inte övertygadom att en sådan ordning är möjlig att genomföra. Ifrågasättas kanockså om inte den av arbetsgruppen förordade lösningen hävidlag är väl långtgående med hänsyn till strävan att komma till rätta med de av arbetsgruppenbeskrivna utflyttningsfallen. Jag har emellertid inte i samband medstyrgruppens behandling av Prop.1982/83:144 69 promemorianpresenterat något alternativt förslag och nöjer migmed att förutsätta att de i detta särskilda yttrande angivnasynpunkterna beaktas i den fortsatta beredningen av promemorian. Prop.1982/83:144 70 Sammanställningav remissyttranden över promemorian (BRÅ PM 1982:4) Beskattning av vissaaktievinster vid utlandsilyttning m. m. Efterremiss har yttranden över förslagen i promemorian avgetts av ,bankinspektionen, (), kammarrätten i ,länsstyrelserna i , , och samtVästernorrlands län, lantbruksstyrelsen, . (), Föreningen revisorer (),, SFR (SFR), i (LO),. Post- och , ,Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC), . , , , , hantverks- och industriorganisation - Familjeföretagen (SHIO),() och (). i Malmöhuslän har bifogat ett yttrande från handelskammare. har som yttrande hänvisat till ett utlåtande från Lantbrukarnasskattedelegation. , och SI har avgivit ett gemensamtyttrande. Post- och har instämt i detta yttrande. I yttrandet frånSveriges föreningsbankers förbund har Föreningsbankernas bank instämt. Idet följande redovisas de framförda synpunkterna separat för de olika förslageni promemorian.