prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — för att tillfälligt förstärkaarbetsförmedlingarna i och med sammanlagt högst 15arbetsförmedlare. 1982/83:150 8 bär detta att arbetsförmedlingen för /84tillförs extra personal med sammanlagt ca 145 årsarbetskrafter. Till stordel är denna förstärkning inriktad pä vissa krisbranscher, men 10 milj. kr.disponeras av AMS som en flexibel resurs inom förmedlingen för insatser inomandra utsatta områden. Inom ramen för den ordinarie rekryteringen och för demedel som föreslås ställas till AMS förfogande för extra personalförstärkningunder /84 bör fortsatt anställning kunna beredas för en del avdem som har tillfälligt anställts för förmedlingsuppgifter under innevarandebudgetår. Jag är inte beredd att föreslå ytterligare medel för förstärkning avförmedlingspersonalen. I anslagsframställningen för /84 föreslogAMS flera ändringar ifråga om flyttningsbidragen enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368). Förslagen flnns redovisade i åretsbudgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 12 s. 54-56). Under hösten 1982anmälde därefter AMS att en översyn av flyttningsbidragen pågick undermedverkan av arbetsmarknadens parter. Översynen beräknades vara klar i slutetav . Mot bakgrund av denna översyn var jag inte beredd att ibudgetpropositionen föreslå några ändringar i bidragsreglerna. Jag förordadedock en höjning av starthjälpen för att anpassa den till prisutvecklingen. AMS har i skrivelse redovisat sinaförslag till ändringar ifråga om flyttningsbidragen med anledning av den nyssnämnda översynen av bidragen. Förslagen innebär både ändringar och förenklingari bidragssystemet och höjningar av bidragsbeloppen. Enligt AMS är det ytterstvärdefullt om antalet bidragsformer kan nedbringas.' Förutom de tidsvinster somdetta skulle innebära för förmedlingen ifråga om handläggning,informationsinsatser och administration av bidragen skulle bidragssökande fåbättre möjligheter att orientera sig om gällande bestämmelser. AMS gör denbedömningen att föreslagna ändringar kan finansieras inom den kostnadsram somregeringen föreslagit och anvisat för flyttningsbidragen /84. I likhet med AMS anser jag att del är angeläget attantalet bidragsformer begränsas och att hanteringen av bidragen förenklas föratt underlätta både för de arbetssökande och arbetsförmedlingarna. Jag anservidare att flyttningsbidragen i första hand bör vara inriktade pä de vanligastförekommande flytthingsfallen och att reglerna bör vara utformade sä att defrämjar placering i stadigvarande arbete. En uppsplittring av resurserna pä ettstort antal bidragsformer som täcker alla upptänkliga flyttningssituationer ärenligt min mening inte försvarbar vare sig ur administrativ ellerarbets-marknadspolitisk synpunkt. Vid utformningen av bidragen bör hänsyn ocksåtas till att en del kostnader i samband med arbete pä annan ort och dubbelbosättning i vissa fall kan kompenseras pä annat sätt, t.ex. genomavdragsrätten vid inkomstbeskattningen. Innanjag övergår till att redogöra för mina förslag till ändringar avflyttningsbidragen vill jag erinra om att regeringen i prop. 1982/83: 120 omutveckling i föreslår en försöksverksamhet under tre är med tvåformer av flyttningsbidrag nämligen traktamente vid dubbel bosättning ochmånadsresor. Denna försöksverksamhet bör enligt min mening inte beröras av deförslag som jag nu kommer att redovisa. EnligtAMS bör de allmänna förutsättningarna för flyttningsbidrag vara utformade påett sådant sätt att de inte försvårar beslut om flyttning avarbetsmarknadspolitiska skäl. Nuvarande samrådsförfarande mellan arbetsförmedlingenpå flyttningsorten och den på inflyttningsorten för att utröna om detföreligger behov av arbetskraft på den senare orten försvårar ofta beslut ochadministration i flyttningsärenden utan att tillföra ärendena någotväsentligt. Förmedlingen pä utflyttningsorten tvingas ofta att beviljaflyttningsbidrag för att kunna arbetsplacera den sökande trots att förmedlingenpä inflyttningsorten bedömt att behov inte föreligger. AMS föreslär därför attdenna prövning slopas, utom vid flyttning till orter inom stödområdena. Ettstrikt upprätthållande av prövningen av arbetskraftsbehovet på inflyttningsortenhämmar den geografiska rörlighet som är önskvärd från områden med krafflgundersysselsättning till mer gynnade sådana. Denna prövning bör enligt minmening göras endast om det flnns särskilda skäl, t. ex. vid flyttning tillorter inom stödområdena. AMSföreslår vidare att bidragsformerna dagliga resor och s. k. månadsrosorslopas. När det gäller mänadsresor för ungdomar under 20 är föreslär dock AMSatt denna bidragsform skall flnnas kvar eftersom erfarenheterna visar attresorna i många fall är ett verksamt medel för att underlätta geograflskomställning för ungdomar. Dagliga resor utgår till arbetstagare som fårarbete utom hemorten men kan resa mellan dessa orter . Ersättningutgår med de faktiska kostnaderna efter avdrag av 100kr. , dock högst . Månadsresa kan utgå för två resor i månadenfrån anställningsorten till hemorten och åter. EnligtAMS kompenseras kostnaderna för den enskilde som dessa båda bidragsformer äravsedda att täcka till en del genom avdragsrätten inom skattelagstiftningen.Genom att slopa dessa bidragsformer anser AMS vidare att det skapas ett utrymmeför att inom den av anvisade medelsramen för flyttningsbidrag undernästa budgetår höja starthjälpen för flerpersonshushåll med . utövervad har beslutat om, dvs. För egen del anserjag i likhet med AMS att dagliga resor och mänadsresor kan slopas, dock vadgäller mänadsresor ej för ungdomar under 20 är. Jag anser vidare att för attbättre kompensera flerpersonshushåll i samband med flyttning till annan ortstarthjälpen för sådana hushåll bör höjas på sätt som AMS har föreslagit. AMShar vidare föreslagit ett enhetligt och administrativt förenklat Prop.1982/83:150 10 traktamentssystem som bör gälla i samband med respenning.Förslaget innebär att personer kan komma att kompenseras med högre belopp änvad som gäller för statstjänstemän vid tjänsteresa. Enligt 12 § arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) får resekostnadsersällning och traktamente lämnas med högst debelopp som gäller för statstjänstemän. AMS kan därför inom ramen för nugällande bestämmelser konstruera ett enhetligt och administrativt förenklattraktamentssystem som är rättvist. Jag är mot bakgrund härav inteberedd att föreslå någon åtgärd i denna fråga. Ansökan omresekostnadsersåttning skall göras innan resan anträds eller flyttningen sker.Starthjälp skall sökas innan anställningen tillträds. För sent gjordaansökningar får tas upp till prövning endast om synneriiga skäl föreligger.Sådana ärenden skall prövas av länsarbetsnämnden. av för sent inkomnaansökningar beviljas. Enligt AMS bör en generösare bedömning få tillämpas idessa ärenden och det bör i fortsättningen ankomma på arbetsförmedlingen attpröva ärendena. Jag är inte beredd att biträda förslaget att en generösarebedömning skall tillämpas vid prövningen av ansökningar om flyttningsbidrag somhar lämnats in . Däremot anser jag i likhet med AMS att det bör ankommapå arbetsförmedlingen att i första hand pröva för sent inkomna ansökningar. Resekostnadsersättning och traktamente för arbetstagarenoch hans hushållsmedlemmar kan utgå för återresa till hemorten om anställningenutgjort kompletteringsarbete vid säsongarbetslöshet eller av annan anledningvarit tillfällig samt vid anställning som har upphört utan arbetstagarensvållande och nyanställning ej kan erhållas på den nya orten. AMSföreslär att denna bidragsform kan slopas mot bakgrund av att den utnyttjas iringa omfattning. Jag tillstyrker detta. AMS förslag i övrigt i anslagsframställningen kan jag intebiträda. Sammanfattningsvis innebär de förslag som jag har förordathär i huvudsak att bidragsformerna dagliga resor, månadsresor, dock ej förungdomar , och vissa återresor slopas samt att starthjälpen för flerpersonshushållhöjs till . Jag räknar med att de utgifter som föranleds avförändringarna ryms inom de av anvisade medlen förflyttningsbidrag för /84. Förslagen bör träda i kraft . De personersom vid ikraftträdandet har beviljats dagliga resor eller mänadsresor bör fåfortsätta uppbära dessa bidrag enligt de nu gällande bestämmelserna. Likasåbör återresa som har beviljats före ikraftträdandet men som inte anträtts fåfullföljas. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att godkänna de ändringar i fråga om flyttningsbidragensom jag har förordat. Iårets budgetproposition har medelsbehovet för arbetsmarknadsutbildningberäknats för en omfattning av 110000 deltagare varav 20000 i arbetsmarknadsutbildningi företag, 20000 i reguljära skolväsendet och övriga kurser samt 70000 iAMU-kurser. Den genomsnittliga utbildningstiden (exkl. företagsutbildning) harberäknats . Därutöver beräknades 90 milj. kr. som en reservför ytterligare 10000 deltagare, med avsikt att regeringen, i det fall behov avutökad utbildning skulle uppstå, snabbt skulle kunna ställa dessa medel tillAMS förfogande. Iskrivelse den har AMS begärt 30 milj. kr. för att under budgetåret1983/84 fortsätta det pågående försöket med fortbildning för kvalificeratyrkesarbete inom verkstadsindustrin för att motverka s. k. flaskhalsproblem.Hittills har ca 4000 utbildningsplatser anordnats och erfarenheterna hittillsär mycket positiva. Iskrivelse har AMS med hänsyn till den väntade fortsattaförsvagningen på arbetsmarknaden bedömt att AMU-kurserna redan från budgetåretsbörjan behöver planeras för 85000 deltagare. AMS har därför begärt att dentotala planeringsramen för arbetsmarknadsutbildningen får höjas till 125000deltagare. AMS framhåller vidare att de av regeringen beräknade medlen för enutökning av AMU-kurserna för lOOOO deltagare gmndar sig på kostnader för sådankomplementutbildning, som kan inrymmas i AMU-center och som inte krävernyinvesteringar. För att kunna erbjuda kurser med mer avanceradeutbildningsinslag i syfte att möta det utbildningsbehov som främst användningenav datateknik för med sig , anser AMS att viss del av utbildningen behöverköpas hos företag och av andra utbildningsanordnare. Därmed ökar ocksåmöjligheterna att snabbt anpassa utbildningsutbudet till behoven päarbetsmarknaden. AMSbegär för en utökning av volymen med 15000 deltagare och för ett vidgatkursutbud dels att den föreslagna reserven om 90 milj. kr. får tas i anspråkoch dels dämtöver 100 milj. kr. Med tanke pä behovet av flexibilitet iverksamheten och de stora ansträngningar som görs för att utöka antaletdeltagare i arbetsmarknadsutbildningen, hemställer AMS att regeringen skall fäutnyttja finansfullmakten för kurskostnader inom arbetsmarknadsutbildningen. Medhänsyn till att efterfrågan på arbetskraft väntas ligga kvar på en låg nivåäven under /84 biträder jag AMS förslag att utökaplaneringsvolymen för arbetsmarknadsutbildningen flll 125000 deltagare varav85000 i AMU-kurser. Jag anser dock att den särskilda satsningen på fortbildningav anställda inom verkstadsindustrin med de förändringar jag nedan förordar börrymmas inom denna totalram. AMSsatsning på fortbildning av anställda inom verkstadsindustrin som bedrivs inomarbetsmarknadsutbildningens ram enligt de regler som gäller förbristyrkesutbildning utgör enligt min uppfattning ett gott exempel på Prop.1982/83:150 12 hurarbetsmarknadsutbildningen kan utnyttjas i en lågkonjunktur. Många företag hari nuvarande konjunkturläge svårigheter att fortbilda sin personal i takt medden tekniska utvecklingen. Det är emellertid av vikt att industrins expansion ien kommande konjunkturuppgång inte hindras på grund av bristande utbildning hospersonalen. Äveni ett mer normalt konjunkturläge finns det behov av fortbildning av anställdapå gmnd av den snabba tekniska utvecklingen och därmed sammanhängandestmkturomvandling. Jag vill emellertid betona att arbetsgivaren har detprimära ansvaret för personalens fortbildning men att det frän arbetsmarknads-och utbildningspolitisk synpunkt är angeläget att framför allt ungdomar - ochdå inte minst flickorna - ges möjlighet att i större utsträckning få erfarenhetav arbete inom industrin. Eftersom delta innebär att samhälleliga mål kanuppnås som arbetsgivarnas behov av yrkesutbildad arbetskraftflllgodoses kan det i det här fallet finnas skäl att staten erbjuder vissekonomisk kompensation för detta. Mot bakgrund av vad jag nuanfört förordar jag att möjligheterna till utbildning av anställda bör fåfortsätta även under nästa budgetår och utvidgas även till andra delar avindustrin efter den modell som används för fortbildningen inomverkstadsindustrin. Jag avser därför senare föreslå regeringen att ramen förbristyrkesutbildningen under /84 utökas frän nuvarande högst10000 personer per är under högst till 15000 personerunder . Verksamheten bör bedrivas på försök under detnärmaste budgetåret. Den framtida omfattningen och inriktningen får prövas isamband med att det kommande betänkandet från kommittén (A 1980:02) förarbetsmarknadsutbildning och företagsutbildning (KAFU) behandlas. KAFU harhaft sitt slutsammanträde och jag har erfarit att kommittén föreslår attbristyrkesutbildning skall kunna användas för särskilda satsningar av det slagsom jag har förordat. KAFU menar också att krav pä någon form av motprestationfrån företagens sida bör kunna ställas. Även de förhandlingar som f.n. pågåromkring ett avtal om ersättarsystem m.m. bör inväntas innan en eventuellpermanentning av systemet kan göras. Denna utvidgade utbildningav anställda bör omfatta hela industrin och i likhet med den pågåendefortbildningen inom verkstadsindustrin avse vidareutbildning flll kvalificeratyrkesarbete samt syfta till alt motverka flaskhalsproblem i en kommandekonjunkturuppgång. För att garantera en sådan inriktning måste arbetsgivarenoch berörda fackliga organisationer vara överens om utbildningens inriktningoch omfattning. En förutsättning är vidare att AMS för denna satsning påfortbildning av anställda inom bristyrkesutbildningens ram får möjlighet att geföreträde till personer som redan är anställda. Jag avser senare att föreslåregeringen att så får ske. Jaganser vidare att vissa krav på motprestationer från företagens sida kanställas. Motprestationerna från företagens sida kan dock variera från fall til!fall beroende pä det enskilda företagets möjligheter och utbildning- bör få möjlighet att förhandla ommotprestationens form och omfattning, men utgångspunkten skall vara att någonmotprestaflon alltid skall göras. En sådan kan vara anställningar av ungdomarsom vikarier eller i form av beredskapsarbete. Motprestationen kan också beståav anställning med lönebidrag, inrättande av ungdomsplats eller att företageti fräga tar emot praktikanter frän gymnasie- eller högskola,, etc. Arbetsförmedlingen bör i detta sammanhang beaktamöjligheten att låta flickorna pröva pä arbetsuppgifter och yrken som dominerasav män. Om prioritering måste göras mellan företag bör motprestationensomfattning väga tungt. Det bör ankomma pä regeringen att utforma de närmareföreskrifterna härför. Det nuvarande bidraget om20 kr per tim. för utbildning av anställd i kombination med anställning aversättare har utnyttjats endast i mycket begränsadomfattning. Jag föreslår därför att denna bidragsform slopas frän den 1 juli1983. Syftet med detta bidrag bör enligt min mening bättre kunna uppnäs med denfortbildning av anställda jag nu har förordat. Jag räknar vidare med attmedelsbehovet minskar med 3 milj. kr. för arbetsmarknadsutbildning i företagoch att dessa medel istället kan utnyttjas för bristyrkesutbildningen. Detär enligt min uppfattning också väsentligt att arbetsmarknadsutbildningen iövrigt kan erbjuda kvalificerad yrkesutbildning med inriktning mot industrin.Även om industrisysselsättningen totalt inte väntas öka i någon störreomfattning under nästa budgetär kommer det ändå att behövas en betydandeersättningsrekrytering. Det är av stor vikt att den produktionsökning som kanväntas i samband med en förbättrad konjunktur inte hindras på gmnd avsvårigheter att rekrytera yrkesutbildad arbetskraft. Jag vill i dettasammanhang erinra om vad jag anförde i årets budgetproposition om behovet avarbetsmarknadsutbildning för att möta de krav på utbildning som bl.a.datoriseringen ställer. Kurser kan behöva erbjudas även för arbetslösatjänstemän och ungdomar med längre utbildning. Kurser eller vissautbildningsmoment som kräver avancerad utrustning t.ex. inom elektroniken ochdatatekniken eller andra resurser som AMU saknar kan därför behöva köpas avföretagen eller av andra utbildningsanordnare. Även mer otraditionella kurserav typen "starta-eget" bör kunna erbjudas i större utsträckning änf.n. AMSgav länsarbetsnämnderna möjlighet att under budgetåret1982/83 varva beredskapsarbete med arbetsmarknadsutbildning för arbetslösaungdomar i åldern 18-24 är. Syftet var att kunna ge dels gmndläggandeeller kompletterande yrkesutbildning och arbetslivserfarenhet, dels motiveraicke yrkesutbildade ungdomar att påbörja en yrkesutbildning. EnligtAMS anvisningar skall alla former av beredskapsarbete kunna utnyttjas forvärvning med arbetsmarknadsutbildning. Beredskapsarbeten inom den enskildasektorn skall dock prioriteras. Utbildningen skall ligga i Prop.1982/83:150 14 linjemed arbetsuppgifterna och i första hand bestå av AMU-kurser. Regeringen harför att underiätta möjligheterna till värvning medgivit AMS att för deltagare iåldern 18-19 är bevilja arbetsmarknadsutbildning inom det reguljäraskolväsendet när lämplig utbildning vid AMU-kurser inte kan ordnas. Åtgärdenmed värvning kan antingen ordnas individuellt eller i grupp. Ersättning tilldeltagarna utgår enligt gällande villkor d.v.s lön enligt avtal för tiden iberedskapsarbete från arbetsgivarna och utbildningsbidrag för tiden iarbetsmarknadsutbildning, vilket uträknas och utbetalas av den allmännaförsäkringskassan. Efter vad jag erfarit hardenna nya åtgärd inte fått någon större omfattning. Ett väsentligt hinderutgörs av de olika ersättningssystemen med olika utbetalningsrutiner ocholägenheter för ungdomarna att inte på förhand fä veta vilken sammanlagd månadsinkomstde har att röra sig med. Jag anser det emellertid av stor vikt att möjlighetentill värvning mellan arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete kanfortsätta. Enligt min uppfattning bör en sådan användning avarbetsmarknadsutbildningen och beredskapsarbetena öka effekten av resp. åtgärd.Genom att deltagarna får tillfälle att använda sina nya kunskaper påen arbetsplats torde motivationen för utbildningen öka. Avbrottsfrekvensen förungdomar i arbetsmarknadsutbildning, som är mer än dubbelt så hög som förvuxna, kan därmed väntas minska. Även beredskapsarbetet måste upplevas mermeningsfullt dä det sätts in i en mer målinriktad plan. För utbildningströttaungdomar bör värvning mellan utbildning och praktiskt arbete kännas mer tilltalandeoch rekryteringen till arbetsmarknadsutbildning därmed kunna underlättas. Jagser denna modell som en utmärkt väg att stimulera ungdomar till arbete inomindustrin även om den också bör kunna tillämpas inom andra yrkesområden. Inomregeringskansliet pågår därför ett arbete med att se över möjligheterna attförändra de administrativa rutinerna så att en samordning av ersättningen tilldeltagarna kan ske. För attarbetsmarknadsutbildningen dels skall kunna utökas till 125 000 deltagare, delskunna ges en mer utpräglad inriktning mot kvalificerat yrkesarbete inomindustrin dels ock även kunna användas mer flexibelt för främst arbetslösaungdomar förordar jag att arbetsmarknadsutbildningen tillförs 100 milj. kr.utöver de 90 milj. kr. som genom beslut med anledning av prop.1982/83:100, bil. 12 (AU 21, rskr 228) fr.o.m. skall ställastill regeringens förfogande för eventuell utökning avarbetsmarknadsutbildningen under /84. Jag avser senare föreslåregeringen att AMS får utnyttja nämnda 90 milj. kr. Jagvill här också erinra om att regeringen i tre olika propositioner under våren1983 har lagt fram förslag om särskilda insatser beträffande utökning avarbetsmarknadsutbildning. Regeringen föreslär i prop. 1982/83:120 om utvecklingi dels 1 milj. kr. för en utökning av AMU-kapacite-ten i länettotalt sett under ifrågavarande anslag. 15,5 milj. kr. av de medel som föreslås under anslaget B16. Medel för särskilda insatser för övertalighet inom Luossavaara-KiimnavaaraAB () skall få användas för utbildning. I regeringens proposition 1982/83:130 om åtgärder förtekoindustrin, m.m. föreslås särskilda utbildningsinsatser inomarbetsmarknadsutbildningens ram för att underlätta nyrekrytering inomtekoindustrin för en kostnad av 7 milj. kr. I dettasammanhang vill jag erinra om att regeringen genom beslut den 3 december 1982medgivit länsarbetsnämnden i att t.o.m. /84anordna kurser för länets behov och därvid använda regionala läroplaner.Regeringen har även för utbildningen inom tekoindustrin föreslagit en merflexibel uppläggning av kurserna utifrån lokala behov. En större regional beslutsrättkan medverka till en ökad anpassning av utbildningen till industrins behov. Fören ytteriigare decentralisering bör dock erfarenheterna från länförst inhämtas. Vidare har regeringen i prop. 1982/83:147 om vissavarvsfrägor, m.m. föreslagit att arbetsmarknadsutbildningen i länskall tillföras 10 milj. kr. för att möjliggöra en tillfällig utökning avAMU-kapaciteten för att underiätta omställningar i samband med neddragningenvid Kockumvarvet i avvaktan på en mer permanent utbyggnad av AMU-resurserna iMalmöregionen. Dessa tre åtgärder bör ses som speciella satsningar föratt lösa akuta problem inom vissa branscher och ingår således inte i den av migföreslagna planeringsramen för 125000 deltagare. Som jag tidigare anfört har AMS föreslagit att regeringenskall fä utnyttja finansfullmakten för sysselsättningsskapande åtgärder m.m.även för kurskostnader inom arbetsmarknadsutbildningen. Jag vill i denna frågahänvisa till att chefen för tidigare denna dag efter samrådmed mig har avstyrkt AMS framställan. AMS har föreslagit en höjning av utbildningsbidraget förde deltagare som inte uppfyller villkoren för ersättning frånarbetslöshetskassa frän . per dag till . Jag kan inte biträdaförslaget. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen föreslär att 1. godkänna deändringar i fråga om arbetsmarknadsutbildningen som jag har förordat, 2. tillArbetsmarknadsutbildning för /84 under tionde huvudtitelnutöver i prop. 1982/83:100 bil. 12, prop. 1982/83:120 bil. 4, prop. 1982/83:130bil. 5 och prop. 1982/83:147 bil. 1 upptagna medel anvisa ettreservationsanslag av ytteriigare . Prop.1982/83:150 16 AMS har i skrivelse redovisat sinbedömning av behovet av särskilda insatser för att stödja byggverksamhetenunder kommande vinter. AMS bedömning är att byggnads- och anläggningsarbetenför ca 2 400 milj. kr. skulle behöva tidigareläggas för att begränsa arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna. Jag vill för ge till känna att regeringen,med utnyttjande av den av beviljade finansfullmakten (prop.1981/82:150 bil. 2, FiU 40, rskr 393 och prop. 1982/83: 50, FiU 21, rskr 108),genom beslut denna dag avser att tidigarelägga statliga investeringsobjekt förca 1 000 milj. kr. Projekten har valts ut så att de i de i flertalet fall gerviss sysselsättningseffekt och med tyngdpunkten vintern1983-84. Vidare hårde sysselsättningssvagaste regionerna prioriterats. Vidbedömningen av insatsens regionala fördelning har effekterna av andra insatsert.ex. Tillsammans med förslag till särskildainsatser inom ansvarsområde som chefen förbostadsdepartementet kommer alt föreslå kansysselsättningseffekten inom byggnadssektorn av dessa åtgärder beräknas till ca2400 årsarbeten. I en ytterligare skrivelse har AMSredovisat behov av ökade arbetsmarknadspolitiska insatser som innebär i stortsett samma omfattning för /84 som för innevarande budgetår. Iskrivelsen bedömer AMS att antalet personer som inte kan beredassysselsättning pä den ordinarie arbetsmarknaden kan väntas öka även under förstahälften av /84. En fortsatt låg efterfrågan på arbetskraft ochett ökat antal personer i arbetskraften verkar i denna riktning.