prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — SIS-Slandardiseringskommissioneni är centralorgan för den nationella slandardiseringsverksamheten.Kommissionen utarbetar och fastställer svensk standard samt verkar för atldenna används inom såväl offentlig verksamhel som i näringslivet. Kostnaden för verksamheten bestrids genomstatsbidrag, kontantbidrag från näringslivet, ersättning från statliga verk m.fi. saml genom försäljning av standardpublikalioner. Sedan budgelårel 1966/67motsvarar statsbidraget av näringslivels kontantbidrag tinder det budgetårsom föregår det då beslul om statligt bidrag fallas (jfr prop. 1966: I bil. 42, SU 1966:10, rskr 1966:10). Den tillämpaderegeln för beräkning av siatens anslag till SIS innebär för /84elt statsanslag motsvarande av nä-ringslivels kontantbidrag lillverksamheten under budgelårel 1981/82. Näringslivelskontantinsatser lill SIS och dess fackorgan under budgelårel 1981/82 uppgicklill , vilket skulle motsvara ell statsanslag lill verksamhetenunder /84 av della belopp eller avmndat tUl . SIS yrkar för budgelårel 1983/84 på elt allmäntstatsanslag om . samt dämtöver pä ell filläggsanslag om 400000 kr.för all nöjaktigt kunna genomföra sig ålagda arbetsuppgifter. Det av SIS nu yrkadeallmänna statsanslaget överstiger del statsanslag på . som beviljatsför innevarande budgetär 1982/83 med 6,. SIS framhåller all sistnämndastatsanslag endasi var obetydligt högre (1,) än statsanslaget för budgetåretdessförinnan. var en följd av industrins utsatta läge och1980, vilket medförde en slagnation i näringslivels kontantinsatser under budgetåren1979/80 och 1980/81. Slandardiseringsorganen har således varken underföregående eller innevarande budgetår kunnat fullt kompensera sig förkostnadssleg- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 245 ringen i avseende löner, varor ochtjänster. Genom rationaliseringar och prioriteringar har trots della arbelelkunnat ulföras i nöjaktig omfattning. En noggrann planering inom SIS ochfackorganen visar emellertid all del nu /84 yrkade totala statsanslaget942(). - inkl. tilläggsanslag . - utgör en fömtsältning för atlelt meningsfullt standardiseringsarbele skall kunna bedrivas i landelsintresse. Fr.o.m. nästa budgetårbör principen för beräkningen av statsbidraget ändras så atl detta beräknaslill av näringslivels bidrag året innan bidragsärel. Denna princip medförall bidraget kommer atl gmnda sig på en preliminär beräkning av näringslivelsbidrag under innevarande budgetår. Bidraget kan därför komma alt behövajusteras i efterhand. Jag räknar med all en sådan justering i fortsättningenkommer all ske vid det närmast följande budgetårets anslagsberäkning. Genom denna åtgärd räknarjag med atl bidraget lill SIS i fortsättningen bättre kan anpassas lill denrådande prisutvecklingen. SIS har beräknat allnäringslivets bidrag för budgelårel 1982/83 kommer atl uppgå lill 159160(K) kr.Jag beräknar således statsbidraget för /84 lill av deltabelopp, dvs. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Bidrag för budgelårel 1983/84 anvisa ett anslag av9550000 kr. Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m.m. 1981/82 Utgift 11366891 Reservafion 1982/83 Anslag 6333000 1983/84 Förslag 3000000 Under detta anslagredovisas projekt för teknisk utveckling m. m. inom industridepartementetsverksamhetsområde. I gällandeinvesteringsplan finns uppförd en kostnadsram på 25,8 milj. kr. i prisläge den1 för om- och tillbyggnad av lokaler för SvenskaIräforskningsinslilutet (STFI), etapp 1 (jfr prop. 1981/82:100, bil. I PM den 13 oktober 1981redovisade atl kostnaden för om- och tillbyggnad avmaskinhall uppgick till 19,5 milj. kr. i prisläge den 1 januari 1981.Byggnadsstyrelsen hade vidare i skrivelse beräknat kostnadenför andra ombyggnadsarbeten för STFI lill 6,8 rhilj. i prisläge den 1januari 1981. Den sammanlagda kostnaden för de Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet båda projekten uppgår således enligt byggnadsstyrelsensberäkningar till (19,5 -f 6,8 =) 26,3 milj- kr., dvs. 0,5 milj. kr. mer än denuppförda kostnadsramen. Maskinhallenfärdigställdes inom den av angivnakostnadsramen. föreslår i avvaktan på en förnyad redovisningav projektet att den i investeringsplanen uppförda kostnadsramen 25,8 milj.kr. motsvarande 27,2 milj. kr. i prisläge fills vidare förs upp iinvesteringsplanen. För nästa budgetårhar jag beräknat della anslag i enlighet med förslag. Jäg förordar allmedel för nästa budgetär anvisas enligl följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan (1 000-lal ki'.) för 198'' 06-30 1982/83 Om- och tillbyggnad av lokaler för m. m. Anslagsberäkning (1 000-lal kr.) Behållning Anslag /83 Anslag /84 (förslag) 1982/83 1983/84 Anslaget bör således föras upp med avrundat 3 milj. kr.för /84. Jaghemställer all regeringen föreslår alt lillByggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. för /84 anvisa Ureservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 247 Stöd till industriellt utvecklingsarbete 1981/82 Ulgift 150000000 1982/83 Anslag 150000000 1983/84 Förslag 150000000 Genom del stöd som lämnasav styrelsen för teknisk utveckling (STU) lill teknisk forskning och utvecklingsöker staten bidra lill att bl.a. skapa fömtsättningar för nya produkter ochprocesser inom industrin. I många fall, särskilt för slörre projekt, gälleremellertid alt betydande tekniska och marknadsmässiga risker kan kvarstå ävensedan projekten har passerat den del i utvecklingskedjan där stöd från STU kankomma i fråga. För alt möjliggöra statligt slöd även i della senareutvecklingsskede inrättades stiftelsen för industrielltutvecklingsarbete - Industrifonden (prop. 1978/79:123 bil. 1, NU 1978/79:59,rskr 1978/79:415). Fonden har lill ändamålalt genom slöd enligl förordningen (1979:630) om statligt stöd genom Fonden förindustrielll utvecklingsarbete (omtryckt 1980:470) stödja utveckling av nyaprodukter, processer och syslem för industriell produktion (industrielltutvecklingsarbete). Fonden skall på begäran av regeringen avge yltranden iandra ärenden rörande statligt slöd till industriellt utvecklingsarbete. Fondenskall vidare ta emol ansökningar om slöd enligt förordningen (1981:923) om slödgenom Fonden för svensk-norskt industriellt samarbete och bereda ärenden åldenna fond (jfr prop. 1980/81:189). Fonden tillfördes budgelårel 1979/80 ellgrundkapital av 300 milj. kr. Industrifondens praktiskaverksamhel inleddes . Industrifonden har fattatbeslul om lån eller bidrag till mer än 45 projekt och del sammanlagda åtagandetuppgår till ca 430 milj. kr. har våren 1981beslutat att fonden under vart och ett av budgetåren 1981/82-1983/84 skallfiliföras ett kapilalfillskott om 150 milj. kr. 1980/81:130, NU1980/81:64, rskr 1980/81:425). Industrifondens beslul omslöd under budgetåren 1980/81 och 1981/82 omfallade ell belopp på ca 200 milj.kr. för vardera året. De medel somIndustrifonden kunde disponera för stöd vid ingången av del nu pågåendebudgelårel uppgick lill cirka 290 milj. kr. Härtill kommer de ränteintäkter sominflyter t.o.m, ochsom beräknas uppgå till ca 50 milj. kr. Antalet ansökningar harunder den senaste liden ökal kraftigt varför styrelsen avser alt inriktaverksamheten under innevarande budgetär mol en slödvolym pä ca 250 milj. kr. Under förulsällning avelt kapitallillskoll lill fonden för nästa budgetår på 150 milj. kr. kommer deldå all vara möjligt all, med den reservalion pä Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 248 ca 90 milj. kr. som sålunda uppkommer vidinnevarande budgetårs slut, lämna stöd på reellt samma nivå även underbudgelårel 1983/84. Någon reservalion kommer därefter inle all kvarstå ulan enfortsatt motsvarande aktivitet efter fömlsälter ytterligarekapitaltillskott, trots alt en betydande återbetalning av utlånade medel då kanpåräknas. I enlighet medriksdagsbeslutet anhåller Industrifonden atl etl kapilaltiUskott av150 milj: kr. tillförs fonden den . I enlighet med den treårsplan förmedelstillskolt till Industrifonden som har godkänt förordarjag attför /84 150 milj. kr. ställs lill Industrifondens förfogande.Jag hemställer atl regeringen föreslår atl lill Stöd tittindustriellt utvecklingsarbete för budgelårel 1983/84 anvisa ellreservationsanslag av . Stöd till svensk-norskt industrielltsamarbete 1981/82 Utgift 37 500000 1982/83 Anslag 37500000 1983/84 Förslag 37500000 Den 25 mars 1981undertecknades i etl avtal mellan och omekonomiski samarbete, särskill pä industri- och energiområdena, m. m.Samlidigt träffades överenskommelse om tre protokoll till avtalet. Avtalet ochprotokollen har godkänts av (prop. 1980/81:189, NU 1980/81:65, rskr1980/81:427) och därefter ratificerats. I ell av de tre protokollen tillsamarbelsavtalet överenskom och attgemensarnt bilda en fond för svensk-norskt industrielll samarbete. Fonden, somhar formen av en stiftelse, inrättades genom regeringsbeslut den 20 augusti1981. Fonden har till ändamål alt genom lån stödjasamarbetsprojekt mellan svenska och norska företag som syftar lill tekniskeller marknadsmässig utveckling av sådana förelag på det industriella området. Enligt protokollet skall parterna tillsammanstillskjuta lill fonden. Av beloppet tillskjuterSverige per ,. 1983, 1984 och1985. Resterande belopp lillskjuts lill av och av vidtidpunkter som parterna senare kommer överens om. Det belopp som skall lillskjuta år 1984bör anvisas på statsbudgeten för /84. Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill Stöd tittsvensk-norskt industriellt samarbete för /84 anvisa eltreservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 249 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag ' Avser kassamässigminskning av reservationen. Utgifterna under / 82 uppgick till 263017696milj. Under anslaget redovisasutgifterna för statens stöd lill forskning och utveckling på energiområdet inomramen för Huvudprogram Energiforskning. Etl tredje ireårsprogramför forskning och utveckling på energiområdet beslöts av vären 1981(prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81: 381). Beslutet innebaratt riktlinjer för omfattning, inriktning och genomförande av verksamheten inomHuvudprogram Energiforskning under budgetåren 1981/82-1983/84 lades fast.Vidare medgavs att 1400 milj. kr., utöver under /81 ejdisponerade medel, fär användas för huvudprogrammet . I enlighet med beslulelfinansieras verksamheten inom huvudprogrammet fr. o. m. budgelårel 1981/82genom en del av den särskilda avgiften för oljeprodukter enligl lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter. Den för energiforskningsprogrammel avseddadelen av nämnda avgift uppgår f.n. till . per m- molorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja. Avgiftsmedlen avskiljs och fonderas hosriksgäldskonloret i en särskild fond, benämnd energiforskningsfonden, frånvilken medlen tillförs detta anslag. För verksamheten har under innevarandebudgetär på statsbudgeten upptagils etl formellt belopp av I . HuvudprogramEnergiforskning är indelat i sex program. Av dessa är programmen 1 4 i sin luruppdelade på delprogram. En utförlig redovisning av gällande mål ochmedelsramar m.m. återfinns i prop. 1980/81:90 bil. 1 (s. 457 f.). Minframställning i det följande är därför kortfattad på dessa punkter. Jag har tidigare underanslagel E : Förvaltningskostnader redogjort för den nyamyndighetsorganisalionen på energiområdet. Somjag då nämnde inrättades ienlighet med slatsmaklemas beslul (prop. 1981/82:100 bil. 17, NU 1981/82:30,rskr 1981/82:356) den uppgifter vad gäller energiforskning. Samtidigl upphördeverksamheten vid delegationen (I 1975:02) för energiforskning. Programansvariga organ m.fi. Styrelsen för tekniskutveckling (STU), iransportforskningsdelegalionen (TFD), statens råd för byggnadsforskning(BFR), NE), energiforskningsnämnden(Efn), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) samt Studsvik Energiteknik ABhar inkommit Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet medanslagsframställningar avseende energiforskningsprogrammel för budgetåret1983/84. Föreslagna belopp framgår av följande sammanslällning (milj. Program (programansvarigl organ el. Anvisat Anvisat Förslag enligt 1981/82 1982/83 anslagsframställningarna1983/84 Energianvändning i industrietta processer m. m. (STU) Energianvändning för transporter och samfärdsel(TFD, STU) Energianvändning för bebyggelse (BFR,STU) Energitillförsel(NE, Efn') Attmäna energisystemstudier (Efn)Energirelaterad grundforskning, varav ' Fr.o.m. /83 har ansvaret fördelprogrammen Teknikbevakning och Fusionsenergi övergått från NE tillEfn. STU, TFD, Efn ochStudsvik föreslår i sina resp. anslagsframställningar attverksamheterna inom de program för vilka de har huvudansvaret, fortsätter ihuvudsak enligl av statsmakterna tidigare givna riktlinjer. BFR anmäler ökalmedelsbehov för programmet Energianvändning för bebyggelse. De ökade resursernaavses användas för utvecklingsarbete för alt klarlägga energisystems tekniskaoch ekonomiska egenskaper. NE anmäler allytterligare insatser kan bli erforderliga för all nå målen inom delprogrammetSkogsbränslen-Torv. NE anmäler vidare all ytterligare insatser utöver nuplanerad verksamhet är nödvändiga inom delprogrammet Bränsleförädling för främstfortsalt kompetensuppbyggnad och utveckling av försöksanläggningar förförgasning och förvätskning av i första hand inhemska bränslen. NFR föreslår en höjningav rådels delpost inom programmet Energirelaterad grundforskning. Medlen avsesanvändas för grundforskningsinsalser för all stötta det nationellaFoU-programmet inom områdena materialteknik och bioteknik. Dessa områdenkommer enligl rådet all utgöra grunden för framtida syslem för omvandling ochlagring av energi. Förutom behov av medelunder /84 tar STU, BFR, NE och Efn upp behovel av att undersamma budgetår få göra ålaganden i samband med slöd lill forsknings- ochutvecklingsarbete även för kommande budgetår. Jag ålerkommer strax härtill.Vidare lämnas viss närmare redovisning för planerad verksamhel och medelsbehovför skilda delprogram för all genomföra forskningsprogrammet enligl de avstatsmakterna beslutade riktlinjerna. Efn har yttrat sig över anslagsframställningarnadels vad gäller medels- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 251 tilldelningen under de olika programmen /84. dels vad gäller ålaganden för därpå följande budgetår.Yttrandet gäller i allt väsentligt frågor, i vilka det ankommer på regeringenall besluta. för statens energiverkm.fl. organ inom energiområdet () Som jag harredogjort för vid min behandling av anslagen E 1. Statens energiverk:Förvaltningskostnader och E 2. : Utredningar m.m. ochinformation, har lämnal förslag lill överto-ringar av vissa medel frånenergiforskningsanslagel lill anslagen E 1. och E 2. Bakgrunden till della äralt NE:s verksamhel förs över till statens energiverk och alt medel för därmedsammanhängande kanslikostnader m. m. har inräknats i den Ireårsram som enligtriksdagens beslul gäller för energiforskningsprogrammel. Forskning och utvecklinginom energiområdet är ell viktigt led i energipolitiken. Omfattande insatsergörs i statlig regi. Samordnade statliga insatser för forskning och utvecklinginom energiområdet har gjorts inom ramen för Huvudprogram Energiforskning sedanår 1975. Genom riksdagsbeslutetvåren har riktlinjer för omfattning, inriktning och genomförande avverksamheten inom huvudprogrammet lagts fast. Riktlinjerna innebär väsentligenall verksamheten koncentreras lill sådana för vår energiförsörjning angelägnaoch fruktbara utvecklingslinjer som kan leda till elt kommersiellt utnyttjandeoch ge betydelsefulla bidrag lill energiförsörjningen redan på kort ochmedellång sikt. bibehålls bevakning, nationellt och internationellt,av den tekniska utvecklingen även pä andra områden, så all kompelensvidmakthålls på områden som främst på lång sikt kan få betydelse för vårenergisitualion. Nästa budgetår är det sista i den beslutadetreårsperioden /82-1983/ 84. Regeringen har givit de programansvarigaorganen och Efn i uppdrag all utarbeta och redovisa underlag förplaneringen av energiforskningen efter utgången av nämnda treårsperiod.Verksamheten med stöd lill forskning och utveckling bör under nästa budgetårfortsätta i enlighet med de fastlagda riktlinjerna. Efter samråd med chefen förbostadsdepartementet har jag för /84 beräknat visst utrymme förexperimentbyggande för byggande av prototyper av försöksanslägg-ningar. Dennärmare fördelningen av medel mellan olika program och delar därav, liksom dennärmare programindelningen, fastställs av regeringen. Från delta anslag börockså, som jag har förordat, bestridas en del avförvaltningskostnaderna och en del av kostnaderna för utredningar m. m. ochinformation vid statens energiverk. Enligt mina beräkningar behöver för dellaändamål under nästa budgetår överföras . lill anslagel E 1. : Förvaltningskostnader och . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 252 till anslagel E 2. Siatens energiverk:Utredningar m.m. och information. Riksdagsbeslutet våren1981 innehöll bl.a. en ireårsram för Huvudprogram Energiforskning om 1400milj. för budgetåren 1981/82-1983/84. Mol bakgmnd av de ställningstagandensomjag har redovisat i det föregående beräknar jag medelsbehovet inom dennaram för nästa budgetår lill 500 milj. kr. Anslaget tillförs somjag redan harnämnt medel genom en del av den särskilda avgiften för oljeprodukter. Del bördärför liksom under innevarande budgetår föras upp med etl formellt belopp av . för nästa budgetår. Härutöver har under nionde huvudtitelns anslagNaturvetenskapliga forskningsrådet föreslagits vissa medel för svensk fusionsforskning.Statsrådet I. har, efter samråd med mig, beräknat dessa fill 5 368000kr. för /84. De programansvariga organen har för sinplanering och organisation av insatserna inom huvudprogrammet behov av attkunna göra fleråriga åtaganden. Jag beräknar behovet härav lill 310 milj. kr.för ålaganden avseende /85, 150 milj. kr. för åtagandenavseende /86, 75 milj. kr. för ålaganden avseende budgetåret1986/87 och 35 milj. kr. för åtaganden avseende /88. Jagförordar all regeringen inhämtar dessa bemyndiganden av . Lämnasbemyndigande ankommer del på regeringen all meddela de närmare föreskriftersom erfordras. Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen all under /84 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med stöd lill forskning och utveckling inom energiområdet som,inberäknal redan fattade beslul, innebär ålaganden om högsl . /85, högst . för budgelårel 1985/86, högsl 75000000kr. för / 87 och högst . för /88, 2. lillEnergiforskning för budgelårel 1983/84 anvisa elt reservationsanslag av 1 000kr. Studsvik Energiteknik ABär statens slörsla samlade resurs för energi-tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Bolaget har ca 900 anställda i Studsvik och . Inomsvenska dotterbolag och delägda bolag, bl.a. (tidigare ) och , arbetar omkring60 personer. Närmare redogörelser för bolagels verksamhel m.m. har lämnals iprop. 1977/ 78:110 om energiforskning m.m. (s. 96 och s. 163), prop. 1979/80:18om medelsfillskott tiU och i prop. 1981/82:115 omanslag lill , m. m. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 253 R2-reaklorn i Studsviktogs idrifl är 1960. Den är i huvudsak en male-rialprovningsreaklor menutnyttjas också för bl.a. industriell neulronbe-slrålning och förreaklorkemiska experiment samt som neutronkälla för allmänna forskningsändamål.I Studsvik finns också ell avancerat bränsle-laboratorium som medger arbete medmyckel starkt radioaktiva prover, t. ex. bestrålade preparat. I Studsvik harunder de senasie åren bl. a. med slöd från nämnden förenergiproduktionsforskning byggts upp betydande resurser inom områdenaförbrännings- och förgasningsteknik. En fastbränslepanna med s.k. snabbfluidiserande bädd har lagils i drift. En förgasningsreaklor för försökmed biomasssa och torv är under igång-körning. Bidrag till verksamheten vid 1981/82 Ulgift 80000000 1982/83 Anslag 58200000 1983/84 Förslag 42500000 Från anslagel lämnassiatens bidrag lill verksamheten inom . I sinanslagsframställning för /84 konstaterar bolaget allverksamheten fortsätter all konsolideras planenligt. För innevarande budgetärberäknas rörelsen lämna ell överskott före extraordinära poster. Den operativaverksamheten inom bolaget utvecklas i huvudsak enligl de strategiska planerna.Division Energiteknik har genomfört väsentliga delar av kompetensuppbyggnadeninom sina nya huvudområden; främst bör här nämnas bränslelaboratoriet,miljöverksamheten och ny uppvärm-ningsleknik. För division Kärnteknik utvecklasde internationella marknaderna för reaktorbränsle- och säkerhelsteknik myckelpositivt som moderniseringen av anläggningarna i Studsvik förbereds.Övriga resultatenheter har efter omorganisationen konsoliderat verksamhetenoch väl innehållit uppsatta mål. Behovel av driflsbidrag fördelar sig liksomtidigare på tre avsnitt: Bolaget har träffat elt treårigt avtal medkärnkraflföreiagen om utnyttjandet av resurser och tjänster frånbränslelaboraloriel. Kraflföretagen har också accepterat all bolaget tillämparmarknadsmässiga priser för bestrål-ningsljänsler från R2-reaktorn. Genom enfortsall satsning på den intemationella marknaden för bränsleprovning ochindustriella beslrålningsljäns- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 254 ter samt genom den nu träffade uppgörelsen medden svenska kärnkraftindustrin kommer enligt bolagels bedömning behovet avdrifibidrag all successivt kunna reduceras. Regeringen beslöt med statenskärnkraflinspektions (SKI) tillstyrkan att meddela koncession för drift avreaktorn med nuvarande tank infill utgången av . har fatlat beslul om atlanskaffa en ny reaktortank, som planeras all bli installerad . Ianslutning härtill kommer bolaget alt ansöka om koncession för fortsatt driftav R2-reaktorn. beräknar i sin framställningmedelsbehovel för budgelårel 1983/84 för läckande av kostnader förgrundläggande forskning saml av underskott vid drift av R2-reäktorn tUl 15milj. uttalade våren1982 all det är angeläget att regeringen återkommer lillriksdagen med förslag rörande R2-reaklorns framtid (NU 1981/82:38, rskr1981/82:414). i är ell centraltspecialbibliotek och svarar för insamling och inmatning av nationellt materiallill ett flertal internafionella informationssystem. Den nationella delen ulgören dominerande del av totala verksamhel. Medelsbehovel förbudgelårel 1983/84 beräknas av bolaget till 4,5 milj. kr. Bolaget begär 5 milj. kr. för budgelårel 1983/84för lokaliseringsbetingade kostnader. Härmed avses de extra kostnader jämförtmed tälortslokali-sering som verksamhel i form av uppdragsforskning ochleveranser av tjänster och produkter ej kan bära. Huvuddelen av dessa ärutgifter för busstransporter av de anställda, som inte kan utnytfia allmännasamfärds-medel. Bolaget framhåller forsknings- ochutvecklingsverksamhetens avgörande betydelse för bolagets nya strategiskainriktning. För energirelaterad grundforskning har begärt 4 milj. kr. - Denna fråga har behandlats under anslagelF 20. Bolaget har successivt etablerat relationer medoch funnit formerna för elt samarbete med industrin om branschrelaleradforskning och utveckling. Verksamhetsvolymen ökar i takt med alt nya intressenterengageras. Inom det kärntekniska området ligger tonviktenpå säkerhelsforskning, kärnbränsleutveckling och avfallsteknik. Arbelel bedrivsi samverkan med den svenska kärnkraflinduslrin och berörda myndigheter. Oftakan samarbetet utvidgas all omfatta ledande förelag och institutioner iutlandet. Pä del icke kärntekniskaområdet sker en snabb utveckling av branschrelalerad forskning inom flera förförelaget vikliga.teknikområden såsom bränsleteknik, korrosion, termostabilaplaster och fjärrvärmeleknik. Bolaget framhållet delangelägna i att denna satsning på egen och branschrelalerad forskning ochutveckling kan fortsätta planenligt och uthålligt. Bolaget beräknarmedelsbehovet för budgelårel 1983/84 till 25 milj. kr. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 255 Bolaget begärvidare medelslillskotl för företagsutveckling vilken ulgör ell viktigt led iförändringen av bolagets stmktur.