prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För /84 harmotsvarande belopp beräknatstill 9455 milj.kr. Från titeln görsvidare omföringar till andra inkomsttitlar och till allmännapensionsfonden av utskiftningsskatt och ersättningsskatt, skogsvårdsavgifteroch vissa annuiteter, förmögenhetsskatt samt de olika egenavgifterna. Sammanlagt kan de ifrågavarandeomföringarna beräknas uppgå till 4289 milj.kr. för /83 och 4729milj.kr. för /84. Utbetalningarna påtiteln uppgår därmed till 113447 milj.kr. /83 och lill122303 milj.kr. Det netto som uppslår på titeln 1111Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och lill rörelse beräknas således till . /83 och fill . Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse (milj. frän 1982/83 till 1983/ -4,7 -2,1 1121 Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse På inkomsttitelnredovisas de juridiska personernas preliminära skatter. En beräkning görsäven på avräkningen av de utbetalningar av kommunalskattemedel som kanberäknas från de juridiska personernas kommunala skatteunderiag. Nedanstående förteckningvisar hur stor skattesatsen till statligskatt är för olika juridiska personer. 4 1982/83. Juridiska personer Statlig skatt Ekonomiska föreningar som ingår ijordbruksrörelsen Svenska försäkringsanstalter som inte äraktiebolag Ufiändska juridiska personer utom dödsbon Svenska ekonomiska föreningar utom sådana somingår i Sådana juridiska personer som enligt författningeller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvaltasamfällighet och som skall erlägga skatt för inkomst Andra juridiska personer än ovan nämnda Dessa juridiska personer redovisar sina skatterpå de s.k. Bl-, B2-, Cl-och C2-längderna. De juridiska personernas uträknadestatliga och kommunala skatter framgår av följande sammanställning (milj.kr. 1977 1978 1979 1980 1981 1982 inkomstskatt 2 334 1775 2209 2346 2078 (3221) (3275) (2822) komstskau 3 528 3 622 4 205 4710 4 266 (5 207) (5 327) (5 317) Vid beräkningen avskatterna har de antaganden som framkommit i enkäten till svenska aktiebolag,sparbanker och försäkringsbolag legat som grund (se sid. 25). Enligt enkätenväntas den statligt taxerade inkomsten minska mellan åren 1981 och1982. RRV har bl.a. med hänsyntill att investeringsavdraget för byggnadsinvesteringar förlängts , samtmed beaktande av förslaget om en 20 procentig inbetalning av vinsten lillsärskilt investeringskonto, avsättningen med samma belopp till särskildinvesteringsfond, devalveringseffekterna på den svenska kronan och entrendmässig ökning på , bedömt att den statligt taxerade inkomsten förjuridiska personer minskar med . På denkommunalt taxerade inkomsten beräknar RRV att dessa effekter ger en minskningmed . Inbetalningen avpreliminär B-skatt och de sammanlagda slutliga skatterna framgår avnedanstående tablå. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverkels inkomstberäkning 51 RRV beräknar altfyllnadsbetalningarna sjunker . Det beror på de antagnaminskningarna av de taxerade inkomsterna . Fyllnadsbetalningarna våreni984 antas minska med . Det är en följd av förslagetenligt prop. 1982/83:53 att den preliminärt debiterade B-skatten skall utgöra120%, i stället fÖr . av den slutliga skatten tvä år tidigare, . Dessutom beror minskningen pä avsättningarna tillsärskilt investeringskonto. Denna minskning påverkar budgetåret1983/84. Begränsningen av detkommunala skatteunderlaget för juridiska personer , vilket ligger till grundför utbetalningar av förskott av kommunalskattemedel , innebär attutbetalningarna minskar till kommunerna. Begränsningen avskatteunderlaget är för primärkommuner,för kyrkokommuner samt O % för landsting. Begränsningen av skatteunderiaget för juridiska personer medföratt utbetalningarna minskarmed . p.g.a. denna åtgärd. RRV har i kalkylerna antagit att samma begränsningar skall gälla förår 1984 som för . De omföringar sombelastar titelns utgiftssida är förmögenhetsskallen, utskiftningsskalten ochskogsvårdsavgifien. Dessa effekter gör att nettot på titelnökar med endast 404 milj. kr. mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84. Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse (milj. frän 1982/83 till 1983/84 -3,0 -46,8 -17,5 -24,6 -4,1 -2,0 RRV beräknar nettot påtiteln juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse till5 . för /83 och till . för budgetåret1983/84. 1131 Ofördelbara skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse Till denna inkomsttitelförs de skatteinkomster, som av olika orsaker inte är möjliga att särredovisapå fysiska eller juridiska personer. Den redovisning som sker hoslänsstyrelserna pä resp. budgetår innebär att de skatter som inte"krediterats" fysiska eller juridiska personer per den 30juniredovisas mot denna inkomsttitel. Dessa skatteinkomster, som till stor delutgörs av fyllnadsinbetalningar, ligger på ett särskilt balanskonto vilketsåledes avslutas mot inkomsttiteln 1131 Ofördelbara skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse . Denna balans var för budgetåret1981/82 2656 milj. kr. Förutom nämnda balans redovisades som andra ofördelbarainkomster utgifter och inkomster med ungefär samma belopp. Ofördelbaraskatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse (milj. 1981/82 1982/83 1982/83 1983/84 Föränd- Föränd- Utfall Stats- Prognos Prognos ring från ringi 1983/84 milj.kr. Ofördelbara skatter på in komst, realisa tionsvinst och rörelse 2661 1000 2500 2500 O O RRV beräknar iinkomsterna på titeln ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse till . för /83 och till . Kupongskatt är en statliginkomstskatt på aktieutdelning i svenska aktiebolag och på andelar i svenskaaktiefonder. Skatten är en definitiv källskatt och eriäggs avutdelningen av i utlandet bosatt och av vissa med dem likställdautdelningsberättigade. Från huvudregeln om kupongskatt förekommerundantag. Till följd av ingångna avtal för att undvika dubbelbeskattningnedsätts kupongskatt med varierande skattesatser. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 53 1 skrivelse harriksskatteverket anfört följande: Under /82var nettoinkomsten av kupongskatt 43,0 milj. kr., vilket innebär en ökning frånföregående år med 5,4 milj. kr. Under tiden juli-september 1982var neltobehållnigen 46,3 milj. kr. och föregående budgetår33,7 milj. kr. Efter en kraftig ökningunder 1980 med har uppgången av den totala beslutade utdelningenunder blivit betydligt lägre och uppgår till 6155 milj. kr. Ökningen är4,. För innevarande och kommande budgetåren förutsesen svag ökning. RSV beräknar inkomsten avkupongskatt under /83 till 48 milj. kr. och under budgetåret1983/84 lill 49 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titelnkupongskatt beräknas till . för /83 och till49000000 kr. för /84. 1142 Utskiftningsskatt och ersättningsskatt Utskiftningsskatt skallerläggas till slaten av svensktaktiebolag som i samband med bolagets upplösning eller i samband mednedsättning av aktiekapitalet utskiftar tillgångar. Skatten utgår alltså påbesparande vinstmedel som inte delas ut i vanlig ordning och därför inte blirföremål för inkomstbeskattning hos aktieägarna. Ulskiftningsskatten (SFS1927:321 med ändring 1957:67) är av beskattninsbart belopp. I samband medändringen av minimikapitalet hos aktiebolag från . haravvecklingsregler införts (SFS 1974:990 samt SFS 1977:321) för sådana bolag sominte kunnat öka sitt aktiekapital till . den 31 december 1981.Ersättningsskatt (SFS 1933:395 med ändring 1957:68) eriäggs av vissa slag avaktiebolag och ekonomiska föreningar för att hindra uppskov med beskattningenav fonderade vinstmedel. Skatten ulgör av beskattningsbart belopp. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln under de senasie budgetåren framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 3.0 4,0 10,0 15,0 ' 22,0 Redovisat 8,7 10,4 15,3 20,9 RRV beräknar inkomsternapå titeln utskiftningsskatt ochersättningsskatt fill . för /83 och fill 10000000kr. för /84. 1982/83:100 54 BeviUningsskatt utgår föri utlandet bosatt person, som anordnar eller medverkar vid offentligföreställning i (SFS 1908:128 med senaste ändring 1975:1028). Skattenför anordnare utgör av bruttoinkomsten. För medverkande är motsvarandeskatt . De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanslällning (milj. Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 2.5 2,5 2,5 3,0 3,0 Redovisat 2,5 2,9 3,5 2,9 RRV beräknar inkomsternapå titeln bevillningsskatt till . för /83 och till3000000 kr. för /84. Skatt utgår på vinst isvenskt lotteri och på vinst vid dragning på premieobligationer om vinstensvärde överstiger . I fråga om varu-och tombolalotteri utgår skatt enl.riksdagens beslut fr. o. m. endast på vinster över 50 kr.Skatten ulgår på premieobligationsvinst och avvinslens värde på annan vinst. På annan vinst än sådan i varu- ellertombolalotteri skall skatt dock inte erläggas med högre belopp än atl därefteråterstår . Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstens värde inräknasden på vinsten belöpande skatten. De beräknade ochredovisade inkomsterna på fileln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 320,0 395,0 535,0 770,0 735,0 Redovisat 353,1 421,6 612.9 688,4 I skrivelse till RRV har anförtföljande: Under /82var nettoinkomsten av lotterivinstskatt 688,4 milj. kr. jämfört med 612,9 milj.kr. under /81. Undertiden varneltobehållningen 206,2 milj. kr. och under samma lid 1981 184,7 milj. kr.Ökningen utgör 11,. AB Tipstjänst räknar medatt erlägga 289,3 milj. kr. under /83 och 307,4 milj. kr. Riksgäldskonloret uppskattar all lotterivinstskatten påpremieobligationslän kommer att uppgå till 310,1 och 408,7 milj. kr. underbudgetåren 1982/83 och 1983/84. räknar med att inbetala 137,3 och 140,7 milj. kr. För innevarandebudgetår kan vad avser dessa institutioner inkomsterna beräknas till (289,3 +310,1 + 137,3 =) 736,7 milj. kr. Härtill kommer inkomsterna från andralotterier, som under föregående budgetår uppgick till 7,8 milj. kr. I regeringens proposition1981/82:170 föreslås bl.a. att skatlepliktgrän-sen för varuvinster skall höjas från200 kr. Förslaget, som ännu inte behandlats av , torde om del genomförsknappast återverka påskatteuppbörden. RSV beräknarinkomsterna av lotterivinstskatt under /83 lill 745milj. och under /84 till 865 milj. kr. RRV ansluter sigtill beräkning. Inkomsterna på titeln lotterivinstskattberäknas till . för /83 och till . för budgetåret1983/84. Under dennainkomsthuvudgrupp redovisas alla avgifter som beräknas som procent avutbetald lön och som eriäggs av arbetsgivare. Egna företagares socialavgifterav rörelse och av jordbruksfastighet debiteras på skattsedeln och uppbärs isamband med skalleuppbörden. De omförs från inkomsttiteln lillFysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse först sedan den slutliga avgiften kanfastställas, dvs. andra året efter inkomståret. En förteckning överalla lagstadgade socialavgifter (arbetsgivaravgifter) och deras storlek redovisas i tabell 15. uellt uttag för avgi 9,40' 9,50' Avgift till arbetslöshetsförsäkring och 1,30' ' Ändrade regler för fastställande av avgiftsunderlaget. Införs fr. o. m. . ' Enligt förslag i prop. 1982/83:55. Prop.1982/83:100 56 Den sammanlagdaavgiftssatsen för de lagstadgade socialavgifterna kommer att öka med2,fr.o.m. . Avgiftssatsen för kommer att bli36,. Förändringen av sjukförsäkringsavgiftens storlek, som gjorts för att erhålla enbättre anpassning gentemot sjukförsäkringens kostnader, balanseras medförändringen av folkpensionsavgiftens storlek och medför totalt sett oförändrat uttagav arbetsgivaravgifter. Införandet av en aUmän löneavgift fr.o.m.den Ijanuari 1983 (SFS 1982:423) innebär attdet totala avgiftsuttaget ökar . ATP-avgiften ökar tUl9,för (SFS 1981:700). 1982/83:55 om upphävande av beslutet om karensdagar, m.m. föreslås att arbetsmarknadsavgiften höjs med0,till 1,fr.o.m. den Ijanuari 1983. De lagstadgadesocialavgifterna kan med hänsyn till debiteringsförfarandet delas in i: - direktdebiteradeavgifter från företag och kommuner - avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk m.fl. - egenavgifterfrån egna företagare. De direktdebiteradearbetsgivaravgifterna uppbärs av . De avgifter som betalas inunder ett visst år är preliminära avgifter, fyllnadsinbetalningar av preliminäraavgifter och kvarstående avgifter. Avgifterna utgår med viss procent av avgiftsunderlaget,som är summan av under åretutbetald lön (med smärre variationer). De preliminära avgifterna fastställs genom uppräkning avavgiftsunderlaget tvä år tillbaka. Den kvarståendeavgiften som debiteras med en eftersläpning , fastställs i och med att ett definitivtavgiftsunderiag föreligger. Den Ijanuari 1981höjdes den särskilda avgift som tas ut vid uppbörd av kvarståendesocialavgifter. Avgiften utgår numera om den kvarstående avgiften uppgår till högst 5000kr., om den kvarstående avgiften uppgår till högst . och förkvarstående avgifter utöver . Föratl slippa denna avgift kan arbetsgivare göra fyllnadsinbetalningar året efteravgiftsåret. Den höjda avgiften från innebär att kostnaden för avgiften vidkvarstående avgifter höjts till en sådan nivå att ingen tjänar på att istället förfyllnadsinbetalning låna ut pengarna. Med de tidigare avgifterna kunde i vissafall inlåningsräntan överstiga avgiftens storlek. De statligaaffärsverken skall fr.o.m. den Ijuli 1983 övergå till ett uppbördsförfarande sominnebär löpande uppbörd av preliminära avgifter under avgiftsåret.Slutreglering av de lagstadgade socialavgifterna skall ske under det första kalenderhalvåret efter avgiftsårets utgång. Redani dagsläget uppbärs ATP-avgifter från affärsverken på detta sätt. Stattigamyndigheters, exkl. affärsverk, arbetsgivaravgifter omförs från inkomsttiteln statliga pensionsavgifter,netto till inkomsthuvudgruppen Bilaga 1.2 inkomstberäkning 57 Staten betalar samma avgiftersom de direktdebiterade arbetsgivarna med undantag för avgifterna lillarbetsskadeförsäkringen ochsjöfolkspensioneringen. Riksförsäkringsverketbestämmer avgiftsunderlaget för avgifter, som staten skall erlägga enligt lagenom allmän försäkring m.fi. Fr.o.m. budgetåret1980/81 ändrades uppbördsförfarandet vad gäller statliga myndigheters avgifter, vilketinnebär att avgifterna överförs löpande med ett preliminärt belopp. Slutregleringen förkalenderåret ifråga sker senast året efter avgiftsåret (senärmare härom under inkomsttitelnstatliga pensionsavgifter, netto). Egenavgifter ochskattedebiterade avgifter debiteras på skattsedeln och uppbärs avriksskatteverket. En närmare redogörelse för dessa avgifter återfinns pä sid 32. Som tidigare nämntsfastställs de preliminära direktdebiterade avgifterna för ett visst år genom en uppräkning avavgiftsunderiaget . I tablånnedan redovisas uppräkningsfaktorer för åren 1977 tillsammans med den faktiska lönesummeutvecklingenunder . Siffrornainom parentes är prognoserade värden. Av tablån framgåratt lönesummeutvecklingen fram t.o.m. har överstigit uppräkningsfaktornmed mellan . De preliminäraavgifter som debiterats på grundval av uppräkningsfaktorer har således varit mindre än de slutligtfastställda avgifterna som beräknats medhjälp av det faktiska lönesummeunderlaget. Denna differens betalas in av företagen i form av dels fyllnadsinbetalningaråret efter avgiftsåret, dels kvarstående avgifter efteravgiftsåret. I tabell 16redovisas utfall och prognos över de kassamässiga inkomsterna underinkomsthuvudgrupp 1200 som genereras av de lagstadgade socialavgifterna. Påstatsbudgetens inkomstsida kommer emellertid ett betydligt lägre beloppstatsbudgeten tillgodo till följd av nettoredovisning. Prop.1982/83:100 58 Inkomster av arbetsgivaravgifter(milj. För kalenderåret1980 inbetalades 1 028 milj. kr. i kvarstående avgifter under budgetåret1981/82. Under /83 beräknas 394 milj. kr. att regleras i formav kvarstående avgifter för . Denna kraftiga nedgång av de kvarståendeavgifterna förklaras till stor del av att lönesummeutvecklingen mellanåren 1979 och 1981 kom att i stort sett sammanfalla meduppräkningsfaktorns storlek. De preliminärtdebiterade avgifternas andel av de slutliga avgifterna för beräknasbli lägre än för . Den lägre uppräkningsfaktorn i relation tilllönesummeutvecklingen medför att av det totala avgiftsbeloppetberäknas inflyta i form av preliminära avgifter. För kalenderåret1983 beräknas de preliminärt debiterade avgifternas andel av deslutliga avgifterna att öka jämfört med . Förklaringen till detta ligger i den högauppräkningsfaktorn. Av tabell 16 framgåratt de statliga affärsverkens avgifter ökar kraftigt under /84. Orsaken till detta ligger i att, som tidigarenämnts, uppbördsförfarandet för de lagstadgade socialavgifterna ändras för affärsverken fr.o.m den Ijuli 1983. För /84 innebär detta att affärsverkens socialavgifter för såvälår 1983 som de prelimära avgifternaför halva infiyter på statsbudgeten. Således kommer tre halvårsdebiteringar atl inflyta /84 och engångseffektenmotsvaras av ett halvårs uppbörd av socialavgifter (exkl. ATP) för de statliga affärsverken. Engångseffekten motsvararca 1 600 milj. kr. De lagstadgadesocialavgifterna har i det följande delats in i olika grupper med avseende påolikheter i den kassamässiga redovisningen över inkomsthuvudgruppen. Beräkningarna harbaserats på tidigare nämnda antagande om den ekonomiska utvecklingen under åren1982, 1983 och 1984 samt uppgifter som erhållits från . infördes ensocialförsäkringsavgift lill folkpensioneringen. Denna socialavgiftersatte den avgift som tidigare debiterades fysiska personer direkt påskattsedeln. Den allmänna pensionsåldern sänktes från 67 till65 Bilaga 1.2 inkomstberäkning 59 år den Ijuli 1976. De olika reformerna har finansierats medhöjda avgifter. Dessutom harskattereformerna , där skatteskalorna justerades så att den statliga skatten sänktes,bl.a. finansierats med höjda folkpensionsavgifter. I samband medupphävandet av beslutet om olika försämringar av sjukförsäkringenföreslås i prop. 1982/83:55 en höjning av folkpensionsavgiflen fr.o.m. den Ijanuari1983 . sänks avgiften till sjukförsäkringenmed motsvarande procentsats i syfte att åstadkomma bättrekostnadsanpassning inom sjukförsäkringen. 1980/81 Utfall 1981/82 Utfall 1982/83 Prognos 1983/84 Prognos Direktdebiterade avgifter Egenavgifter och övriga skattedebiterade avgifter Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk Folkpensionsavgiftenredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Utgifterna för folkpensioneringenredovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida. Inkomsterna från folkpensionsavgiflenberäknas uppgå till 26234 milj. kr. Budgetåret1983/84 beräknas inkomsterna öka med14,eller 3 735 milj. kr. Den kraftiga ökningen av inkomsterna från folkpensionsavgiften förklaras dels av höjningenav avgiften fr.o.m. Ijanuari 1983 dels av att tre halvår utav affärsverkensavgift lill folkpensioneringenfaller på /84. RRV beräknar inkomsterna på titelnfolkpensionsavgift till . /83 och till29969000000 kr. för /84. 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Försäkringstagarnasegna avgifter till sjukförsäkringen slopades . 1 stället höjdes desocialförsäkringsavgifier som arbetsgivarna erlade från 3,8 till7%. höjdes avgiften till . Höjningen motiverades bl.a. av ändrade ersättningsrelgerför sjukförsäkringen samt av atl sjukfrekvensen hade ökat. Dessutom ändrades reglerna för finansieringen av sjukförsäkringen på så sätt att statsbidragsandelensänktes från 25 lill av kostnaderna. 1979 och 1980 var avgiften 10,avavgiftsunderlaget. Den Ijanuari 1981sänktes avgiften till 10,avavgiftsunderlaget. Den 1 januari 1982höjdes ersättningarna från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen.De nya taxorna innebar bl.a. att ersättningen för Prop.1982/83:100 60 sjukvårdandebehandling höjdes frän . per besök, att ersätlning för hjälpmedel åt handikappade höjdesfrån . per invånare och att ersättning för sjukhusvård höjdesfrån . Förutomsjukförsäkringsavgiften tillförs titeln den ersättning från den allmänna pensionsfonden som de allmännaförsäkringskassorna erhåller för kostnaderför administrationen av den allmänna tilläggspensioneringen. Från titelnutbetalas fill de allmänna försäkringskassorna inkomsttitelns andel avkostnaderna för dels sjukförsäkringen, dels försäkringskassornasförvaltningskostnader. Vidare utbetalas till sjukvårdshuvudmännen och apoteksbolagetolika typer av sjukvårdsförmåner. Den allmänna sjukförsäkringsfonden har tillsyfte att utgöra en reserv vidtillfälliga påfrestningar på försäkringens finanser. beräknar, enligt särskilda regler, omåterföring eller avsättning bör kommaifråga. Gmnderna för denna återföring eller avsättning till fonden fastställer regeringen. Under första halvåret1978 överfördes från fonden till inkomstskattetiteln204,5 milj. kr. för att täcka en del av underskott på 353,1milj. Därmed var fondens tillgångar slut. som normalt skulle ha avräknats under /78 var underskottet 1473,7 milj. kr. Underskottet för år 1977uppgick till 1735,1 milj. kr. Detta betyder att socialförsäkringsavgiftenunder inte hartäckt den lagstadgade andelen på av kostnaderna för sjukförsäkringen samt föräldraförsäkringen. Underskottethar belastat statsbudgetens saldo inegativ riktning. har fonden uppvisat ett överskott.Detta betyder att sjukförsäkringsavgiften har varit för hög i förhållande till den 85-procentiga andelen av kostnaderna försjuk-och föräldraförsäkringen. Underåren 1978 fram t.o.m. har emellertid fondöverskotlet använts till att återbetala fondens skuld till statsbudgeten. I och med regleringen av 1980års överskott gentemot statsbudgeten i juni1982 har fonden ett ackumulerat saldo på 1 675,3 milj. kr. och1982 beräknas stora överskott för sjukförsäkringsfonden. Dessaöverskott har skapats till följd av att avgiftsuttaget har varit alltför högt iförhållande till den kostnadsandel som avgiften har att täcka. Regleringen gentemotstatsbudgeten skall ske överskott och årsöverskott. Dessa regleringar kommer att belasta statsbudgetens saldo negativt för /83 som budgetåret1983/84. -Av tablån framgåratt regleringarna beräknas till 3 195 milj. kr. resp. 2777 milj. kr. Fondens nuvarandebehållning på 1675 milj. kr. är sannolikt tillräcklig för att utgöra enreserv vid tillfälliga påfrestningar på försäkringens finanser. Fonderingar iden storieksordning som här är aktuella kommer att medföra svåra belastningar påstatsbudgetens saldo. beräknas fondens överskott till 1164 milj. kr. Bilaga 1.2 inkomstberäkning 61 tagits till de förändringar i avgiftsuttag ochersättningsrelger som föreslås i prop. 1982/83:55 om upphävande av beslut om karensdagarm.m. Sjukför- - säkringsavgiften kommer med gällande antagande och avtal att täcka ca89% av sjuk- och föräldraförsäkringens kostnader för . För alt avgiftenskall täcka de avsedda av kostnaderna erfordras ett avgiftsuttag på 9,i stället för de nuföreslagna 9,. Utvecklingen på allmännasjukförsäkringsfonden (milj. -1622,3 Orsaken tillsjukförsäkringsfondens överskott är den lägre kostnadsbelaslningen till följd av den minskade frånvaron p.g.a. sjukdom. beskriversjukfrånvarons omfattning bl.a. genoms.k. Sjuktalet definieras som antal ersatta sjukpenningdagarper sjukpenningförsäkrad. Till följd av rutinerna för inrapportering av sjukpenningdagar medarbelsgivarinträde bestäms sjuktalet för etl visst år ca sex månaderefter årets slut. För att snabbare fä en uppfattningom förändringar i sjukfrånvaron beräknas också ett preliminärt sjuktalav . Preliminärt sjuktal, dagar (4,8) (18,5) För beräknas sjukfrånvaron minskatill en nivå som motsvarar i sjuktal. Detta skulle innebära den lägsta sjukfrånvaron sedanslutet . Kostnaden för sjukpenningen beräknas tili 12934 miij. för /83och till 13 515 milj. kr. för /84. 1982/83:100 62 Beräkning avsjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens kostnader (milj. 1982/83:55 omupphävande av beslut om karensdagar m.m. innebär bl.a. att utgifterna försjuk- och föräldraförsäkringen ökar i förhåUande till tidigare beräkningar.