prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — RebeUrörelsen UNITA har genom sydafrikanskt stöd ökat sinaaktiviteter och bl a försvårat transporterna och stört jordbmksproduktionen istora områden. har tvingats att avdela ökade resurser till sitt försvar. Attackernahar liUsammans med torkan i de södra och centrala delarna av landet ökatantalet hemlösa lill närmareen mUjon människor. Vid självständigheten hade en lamslagen industri,låg jordbruksproduktion, arbetslöshet samt brist pä rävaror, transportmedel och konsumtionsvaror.Angolas strävan är att uppnå produktionsnivå. Detta mål har endast iviss mån kunnat förverkligas inom olje- och dia-mantproduklionen, därproduktionen efter självständigheten utgör ca två tredjedelar avproduktionen . Olja, diamanter och kaffe är viktigasteexportvaror och oljan svarade är 1980 för av exportinkomsterna. Produktionen, särskilt inomjordbmkel men också inom de flestaindustrier, har förbUvit låg och ligger pä av nivån . Fisket gav t ex jämfört med650 är 1973. har goda naturliga fömtsättningar för attutveckla jordbmkel. Striderna i landet och omfattande torka har dock minskatproduktionen. Dessutom har låga statliga inköpspriser minskat utbudet och hardärför tvingats till en omfattande livsmedelsimport. Bristen är särskilt slorpå landsbygden. Det har bidragit till en ökad inflyttning till städerna med åtföljande arbetslöshet. Den angolanska regeringen har gjort omfattande insatserinom utbildning och hälsovård sedan självständigheten. Antalet barn i de fyraförsta klassernai är nu fyra gånger störte än 1973. har hitfills kunnat finansiera importen och enskuldtjänst på genom exportinkomsterna. Landet hade både 1979 och 1980 överskott i betalningsbalansen. De sjunkandepriserna på olja och diamanter hartillsammans med de fortsatta striderna i landet försämrat ekonomin. Detta ochden bristande hamnkapaciteten har tvingat fram begränsningar av importen. 1982/83:100 Bilaga 5 179 Utvecklingssamarbetet medAngola regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren 1980/81 och 1981/82, vUkelförlängts fill utgången av 1982. Avtalet omfattar totalt 175 mUj kr, varav 95milj kr /82. I avvaktan pä att avtal sluts för kalenderåren 1983 och1984 fär SIDA dämtöver disponera , dvs hälften av landramen 1982/83,för insatser fr o m . Under budgetåren 1977/78 och 1978/79 användesbiståndet nästan helt för importstöd. träffades det förstasamarbetsavtalet om långsiktigt utvecklingssamarbete, som inriktades pä fiske,hälsovård och importstöd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1981/82 1982/83 Ingående reservation 65 33 1981/82 1982/83 Sektorstöd, fiskeSektorstöd, hälsovård PersonalfondImportstöd, bundet Importstöd, obundet Reservationen var vidutgången av /82 endast mot 65 mUj kr året innan. Avreservationen 1981/82 är ca hälften bunden till upphandling av varor för fiskeoch återstoden avsatt för bostäder ål svenska experter. Under budgetåren1980/81-1981/82 har importstödet främst använts för inköp av fordon,monteringsfärdiga hus, möbler, generatorer, telefonväxlar, utmstning tUlyrkesfisket, fartygsutmstning, frysanläggningar, undervisningsmateriel,lastbilar, reservdelar till fordon, tvätteriutmstning och konsulttjänster. har inle haftsvårt atl använda det bundna biståndet och har också i övrigt utnyttjat svenskaföretags erfarenheter och produkter. /82 användes avmedelsramen för uppköp i . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 180 Fiskeprogrammet, somomfattar forskning, utbildning och hantverksfiske, har försenats bl a då detvarit svårt att rekrytera nödvändig svensk personal och uppförabyggnader. Den angolanska mottagningskapaciteten är också svag på gmnd avbrist på utbildad personal. Verksamheten i projektet har ökat i och med attbyggnadsverksamheten kommit igångoch flera svenska experter anstäUts. Primärhälsovård,nutritionsinsatser, vaccinationskampanjer, förbättring avvatten och avlopp saml transporter ingår i de program som finansieras avSverige. De administreras av WHO och utom vad gäUer primärhälsovårdoch transporter. . , har lämnat totalt5,samt proteinberikat mjöl i katastrofbistånd till /82. Bidragen har kanaliserats genom svenska enskilda organisationer samt genomSWAPO och har avsett stödtiU flyktingar och hemlösa. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 181 Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 91 milj (1982) 2,(1970-78) (1980) (1979) (1981/82) 13 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 5 182 Ekonomisk och social utveckling Efter mordet pä president en civil regering fram 1982, dä militären återtog makten och införde undantagsfillstånd. /81 ökade såväl jordbruks- somindustriproduktionen och BNI ökade med 6-7%.Handelsbalansen förblev dock mycket oförmånlig. Situationen försämrades /82, bla beroende på dåliga skördar och tillväxten var i slort sett obefintlig medaninflationen steg ytterligare. Bytesbalansensunderskott uppgick /82 till ca . Det totalainternationella biståndet uppgick till ca , dvs ungefär lika mycket som året innan, vilket innebär en sänkningi reala termer. IMF utlovade enkredit fill på . Krediten varförknippad med en rad villkor som ej kunde uppfylla, bl a effektivare mobiliseringav inhemska resurser. Krediten drogs tiUbaka av IMF menkommer eventuellt att ersättas med ett annat låneärrangemang. Bangladeshsutvecklingsbudget /83 är mer restriktiv än tidigare års. En gmndtankeär atl ekonomin i hög grad skall privatiseras och att den offentliga sektornskall begränsas till basindustri. Den inhemska industrin skall uppmuntras, bl agenom förmånliga lån och importrestriktioner. Utnyttjande av inhemskaresurser, t ex gas, prioriteras. Vidare hoppas man kunna öka exporten.Utsikterna att fä fart på ekonomin bedöms dock som små med tanke på denbegränsade inhemska marknaden och landets smä möjligheter att hävda sig på exportmarknaderna. Betydandesatsningar aviseras ocksä inom jordbruket och möjligheterna till jordreformeroch kollekfivt respektive kooperativt jordbruk diskuteras. 1 realitetenkoncentreras dock jordägandet alltmer tiU en liten grupp människor. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren1981/82 och 1982/83 och omfattar totalt , varav avser 1982/83. Merparten avbiståndet har hitfiUs utgått i form av importstöd. Andelen kommer att minskanågot /83. De ändamälsbestämda insatserna kommer alt koncentrerastill landsbygdsutveckling med inriktning på sysselsättningsskapande åtgärder,yrkesutbildning och hälsovård med familjeplanering. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 183 Avsikten är att i ökad utsträckning nä den fattigaredelen av landsbygdsbefolkningen, dvs huvudsakligen jordlösa och småbönder. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1981/82 Planerat 1982/83 Reservationen vidutgången av /82, , skall jämföras med 24milj kr året innan. Av reservationen är ca hälften intecknad. Sysselsättningsprogram för offentligaarbeten av beredskapskaraktär har förekommit i landet sedan början pä1960-lalet. I syfte atl än mer inriktasädana insatser på jordlösa bönder och fattigbönder har och inlett samarbete för att ökasysselsättningen, inte minst under lågsäsong,för dessa grupper. Projekten, som påbörjats i liten skala 1982 för att sedan gradvis expandera, omfattarbyggnafion av vägar, små broar, fördämningsanläggningar, dräneringskanaler,fiskedammar mm. Särskilda program planeras för kvinnor. Programmet skallutformas så att kapitalintensiva projekt undviks. /82lämnas svenskt stöd till ett program för flodreglering och dränering. Stödet,som samordnas med en pågående nederländsk insats, inriktas på att höjalivsmedelsproduktionen. Valet av områden sker efter en analys av de sociala konsekvenserna. Projekt som främst gynnar störrejordägare sållas bort. stöder,tillsammans med en rad andra biståndsgivare, det bang-ladeshiskafamiljeplaneringsprogrammet. Det syftar främst till att bygga och utrustahälsostationer, läkarcentraler och enheter för mödra- och barnavård på landsbygden. har iolika sammanhang framfört att Prop.1982/83:100 Bilaga 5 184 alltför stor vikt i familjeplaneringen läggs vidsteriliseringar på bekostnad av andra preventivmetoder. Genom det ökade antaletingrepp har den medicinska kvaliteten blivit Udande. Åtgärder för atl motverkadetta diskuteras och etl WHO-team kommer /83 att besöka olika landsbygdsklinikeroch framlägga en rapport. Ytterligare bistånd tillhälsovården bereds bl a genom . Syftet är att stödja bl a vaccinering,mödra- och barnavård samt läkemedelspro-duklion. Yrkesskoleinsatsen harpågått /77 i syfte att avhjälpa bristen på yrkeskunnig arbetskraft.En alltmer praktisk inriktning av utbildningen eftersträvas. Förutom etlbegränsat personalbistånd består det svenska stödet av utrustning skolor och inrättande av en yrkeslä-rarskola. Under budgetåren 1980/81och 1981/82 har det obundna importstödet huvudsakligen använts tiU rävaror ochreservdelar för den privata industrin och till modernisering av ettpappersbruk. Den bundna delen av importstödet har använts för att köpautrustning till järnvägarna, växlar och reservdelar till telefonnätet, rapsoljaoch aluminiumstänger samt till att modernisera landets endatidningspappersbruk. Under /82har totalt utbetalats till svenska enskilda organisationer förverksamhet i . Den största mottagaren är Frikyrkan Hjälper som bl adriver projekt för familjeplanering och byutveckling. Pä ön i södraBangladesh är Pingstmissionens u-landshjälp verksam med bl a en yrkesskola ochett byutvecklingsprojekt med tonvikt på fiske. Föreningen fär stödtill tvä byutvecklingsprojekt, som /83 övertas av den lokalabefolkningen. SAREC stöder ettinternationellt forskningscentrum för diarrésjukdomar i . /82 uppgick bidraget till . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 185 .)l=y . Z""be. 'L.., '\''Okavango ) \':Mta f Ghanzi \ \ \ \ \ Kalahanökner} \ *£* Kasane 1\ Makgadikgadi ti'! f....................................... M SelebT-Phjkwe ,-X / tf \ --.Jvv-eS JjicABORONE K, v ! 1 \ 1 t 1 / V / \ If "- .W* 1 huvudstad """V. 1 / i / i i 0 "<«' 1 1 1 1 1 Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 0,96 milj (1982) 3,(1982) (1979) (1980) (1980/81) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 186 Ekonomisk och social utveckling ekonomiskafillväxt har sedan självständigheten , då landet var etl av jordensfattigaste länder, varit hög jämfört med många andra . Boskapsskötseloch gmvproduktion är landets huvudsakliga inkomstkällor. Torka och varierandemineralpriser drabbar hårt. gynnsamutveckling har /82 kommit in i en besvärlig ekonomiskperiod. Det beror dels på nedgången av priserna på diamanter, koppar ochnickel, dels på den svåra torkan . De tidigare förhoppningarna skall kunna finansiera UtveckUngs- och driftbudgeten med egnastalsintäkler /85 ter sig därför orealistiska. Elt positivt inslag iutvecklingen pä är atl kolutvinning i stor skala eventuellt kankomma igång mot slutet av 1980-lalel. är enparlamentarisk demokrati. Ett ledmotiv i landets utvecklingssträvanden är att manvill motverka den koncentrafion av befolkningen tiU landels få tätorter somtiUväxten inom den moderna sektorn har fört med sig. Landsbygdsutveckling ochsysselsättningsfrämjande verksamhet prioriterats i landetsutvecklingsplanering. SamhäUsservice som dricksvatten, hälsovård och utbildningnär allt större grupper. På grund av sittgeografiska läge och tullunionen med är fortfarande starktberoende av ekonomiskt och handelspolifiskt samarbete med . Botswanasträvar efter alt minska detta beroende. Den andel av exporten som går tiUSydafrika har minskat. infördes en egen valuta. har varitpådrivande i planeringen av regional ekonomisk samverkan mellan de friastaterna i södra . Landet är nu huvudkoordinator av samarbetet inom ramenför konferensen för utvecklingssamarbete i södra (SADCC), varssekretariat finns i . Svenskt bistånd lämnastill . Tom /82 har utbetalats. Nugällande avtal avser 1982/83 och 1983/84 och omfattar totalt 140 milj kr.Sverige tillhör tillsammans med och största biståndsgivarna. Andra betydande biståndsgivare är , ,och Afrikanska . Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1981/82 1982/83 Ingående reservation 1 2 1982/83:100 Bilaga 5 187 Huvuddelen av medlenanvänds för att bygga och utrusta primärskolor. byggdesdrygt 1 300 klassmm för svenska medel. Stöd ulgår även för sfipendier i tredjeland, alfabetisering och uppbyggnad av nationalarkiv och biblioteksfilialer. Stödet fill landets niodistriksförvaltningar utgör en fortsättning av tidigare engagemangför att stärka landsbygdens utveckling. De lokala förvaltningarna behöverförstärkas för att klara underhäll och skötsel av skolor, sjukstugor,vattenanläggningar m m. Insatsen omfattar sju delprogram, varav det viktigasteoch mest tidskrävande är att planera och genomföra utbildning avdislriktspersonal. I övrigt utgår stöd till bl a arbetsintensivanläggningsverksamhet, uppbyggnad av underhåll för vattenförsörjning idistrikten och byggande av bostäder och arbetslokaler. Vattenförsörjningsprogrammethar berört ca hälften av landsbygdsbefolkningen och beräknas varagenomfört . De viktigaste uppgifterna är att förbättravattenkvaliteten, göra underhållet effekfivare och genomföra ett långsiktigtutbildningsprogram. Smäindustriprogrammel hargått långsamt . Detta beror bl a på bristande industriell vana ochtradition. Därtill kommer svårigheter atl konkurrera med sydafrikanska varorinom tullunionen och atl rekrytera biståndsexperter. Under pågående tredje fasav programmet ligger tyngdpunkten på att konsolidera verksamheten och stödjasmåindustriutveckling på landsbygden. För att koncentrera de svenskabiståndsinsatserna kommer stödet tiU småindustrin att avvecklas. brist påkvalificerad arbetskraft gör att personalbistånd kommer atl behövas under långtid. Personalbiståndet inriktas i första hand på 1982/83:100 Bilaga 5 188 samma sektorer som biståndet i övrigt. harmöjlighet atl utnyttja medel för direktrekrytering av ufiändsk personal samt förutbildning av botswaner inom områden som stöds med svenskt bistånd. En konsultfond harinrättats som skall kunna bekosta studier även av projekt som kanleda till kommersiellt samarbete mellan och . Genom SAREC stödstvä forskningsinsatser. Den ena omfattar utveckling av nya odlingsmetoder inorta delen av landet. Den andrajär stöd tiU ett forskningsinstitut vid landetsuniversitet. Biståndet via enskilda organisationer uppgick /82 till 0,6milj kr. erhöll /82 katastrofbistånd med för inköp avbormtrustning. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 189 v \ Moyale X v X Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl ösfiänder) 33,5 milj (1981) 2,(1981) (1981) (1980) (1981/82) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 190 Ekonomisk och social utveckling är ett av världens minstutvecklade länder och biståndet till landet är, räknat per invånare, ett av delägsta i världen. Väridsbanken, EG, , och FörbundsrepublikenTyskland utgör i nämnd ordning viktigaste biståndsgivare. Landets ekonomi ärberoende av jordbruket, som svarar för av exportinkomsterna. avbefolkningen lever av jordbmk och boskapsskötsel.Stora områden har drabbats av svär jordförstöring efter torka och långvarigt övemtnyttjande av marken. Befolkningens främstaenergikäUa är ved. Landet är inte självförsörjande i fräga om spannmål. Spannmålsbrist, i förening med transportproblemoch svär torka, leder till att olika regioner ofta drabbas av svält. Industrin är tillstörsta delen statsägd och inriktad på vidareförädling av inhemska råvaror.Utländska investeringar förekommer f n inle. Transportnät och annaninfrastruktur i landet är dåligt utbyggda. För att bryta denekonomiska stagnation som följde efter revolutionen inleddes enekonomisk utvecklingskampanj är 1978. Under de följande tvä åren var denekonomiska tUlväxten hög, varefter en viss avmattning har skett. Etiopiensexportinkomster är starkt beroende av det internationella kaffepriset, varsnedgång har försämrat landets ekonomiska läge. Landets exportinkomster harsjunkit medan utgifterna för import har varit oförändrade. Underskottet i bytesbalansen harvuxit. Utbyggnaden avhälsostationer på landsbygden och utbildning av sjukvårdare ökar isnabb takt. I den alfabetiseringskampanj som inleddes sedanberäknas 11 miljoner vuxna, varav största delen kvinnor, ha deltagit. avalla barn i skolåldern har tillgäng till primärskoleutbildning. Befolkningen stimuleras till polifisk aktivitet genomolika massorganisationer. Bonde- och stadsdelsföreningarna har anförtrottslokal förvaltning och vissrättsskipande verksamhet. Personer som misstänkts stödja landels olika separatiströrelser har under densenaste liden arresterats. Samtidigthar mer än 700 politiska fångar frigivits i samband med revolutionens jubileumsfirande. Vissa kristna kyrkor har utsattsför begränsningar i sin verksamhet. En ekonomisk lioårsplan beräknasföreligga och väntasträda i kraft . Denna plan, som förutsätter en väsentUg ökning av bistånd och utvecklingskrediter frånufiandet, avser koncentrera landets investeringar till transporter ochjordbruk. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 191 Utvecklingssamarbetet medEtiopien regleras av etl tvåårigt avtal för budgetåren 1982/83 och 1983/84.Avtalet omfattar . Biståndet utgår i form av sektorstöd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1981/82 1982/83 Utgående reservation 6 O I samarbete medVärldsbanken och Internationella jordbmksutvecklingsfonden () genomförsetl program som omfattar utbyggnad av producentkooperativ, personalutbildning,markvård och personalbistånd. stöds också ett projekt förlandsbygdsutveckling ARDU, vilket stär som modell för decentraliserad regionalutveckling i landet. Beredning av en kartinsats har inletts. Det svenska stödettiU landsbygdsutveckling har lett till en ökad Uvsmedelsproduktion och tillhöjda inkomster för bondebefolkningen. Insatserna syftar tillatt förbättra plantering och skötsel av skog. Målen för plantproduktion ochplantering uppfylls väl. En skola för utbildning av skogspersonal och eltförsökscentmm för tillverkning av Iräprodukler ingår i programmet. Byskogsbmketägnas nu ökad uppmärksamhet. För att uppföraprimärskolor på landsbygden ges stöd genom leveranser av byggnadsmaterial ochannan utmstning. Skolbokspapper och läromedel inköps, varvid stora delar avbiståndet leder tiU upphandling i . 1982/83:100 Bilaga 5 192 Stödet avserutbyggnad av hälsovården pä landsbygden och koncentreras på utbildning avpersonal. Stöd utgär även för upprustning av en fabrik för barnmatstillverkning samttill ett (). Ett program för attförbättra vattenförsörjningen i den torkdrabbade stöds med svenskamedel. Handgrävda bmnnar, installationav pumpar och skydd av naluriiga källor i ett antal byar samt utbildning av ingenjörer ingår i programmet.Vidare finansieras en fond för konsultsludier och speciellautbildningsinsatser. Ett markvårdsprogrami , som i samarbete med WFP inleddes , finansieras med medelfrån anslagsposten Särskilda miljö-och markvårdsinsatser. /83 ingårdet i det landprogrammerade biståndet. Stöd utgår vidare till enförsöksanläggning för tillverkning av byggnadsmaterial. SAREC slöt i juli1982 elt tvåårigt avtal om forskningssamarbete med den . Avtalet omfattar bl a hälsovård, energi- ochbotanisk forskning, och registrering av jordbävningar. Avtalet omfattar totalt . För insatser genomenskilda organisationer utbetalades under /82 . Dämtöver harRädda Barnen beviljats föratt bygga hälsokliniker i . Till Svenska Röda Korset anvisades ijuli 1982 för stöd ätEfiopiska Röda Korsets beredskapslager. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 193 O O /~y\ .dBubaque ARQUIPÉLAGO ' q,0/\ -,ié Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl ösfiänder) 0,8 milj inv (1979) 1,(1979) (1979) (1979) (1981/82) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 194 Ekonomisk och social utveckling När Guinea-Bissaublev självständigt 1974 var det den nya statens mäl atl bygga ellsamhälle med folkligt deUagande och att utveckla landsbygden och jordbmkel.Regeringen fick emellertid svårt att förverkliga målen, främst på gmnd av bristpå utbildad personal och kommunikationsproblem meUan huvudstaden och övrigadelar av landet. Varje är satsades av investeringarna pä industri, vägar ochenergiförsörjning i huvudstadsregionen. Projekten blev i många fall alltförtekniskt krävande och olönsamma. Jordbmkel, som sysselsatte av befolkningenfick avinvesteringskapilalet. Efter maktövertagandet utarbetar den nyaledningen f n landets första utvecklingsplan . Avsikten är bl aatl minska ufiandsskulderna, förse befolkningen med basvaror och prioriterasädana investeringar i jordbruk och fiske som kan göra landet självförsörjande medlivsmedel. Några av de åtgärder som planeras är atl bygga ut el-, telefon- och vägnätenpå landsbygden, uppföra lagerlokaler, lämna jord-bmkskrediter samt förbättra jordbmkstekniken. Knappt hälftenav en miljon hektar odlingsbar mark är f nuppodlad och fisketillgångarna utnyttjas tUl ringa del. Guinea-Bissaus ekonomi är i ett kritisktläge. Exporten minskade ochinbringade medan importen var . Skuldtjänsten var lika stor som exporten. Underskotteti bytesbalansen täcktes bl amed hjälp av i gåvor och krediter. I avvaktan på dennya utvecklingsplanen har antagit ett ekonomisktstabiliseringsprogram, som bl a tar sikte på central planering av importen isyfte atl minska utflödet av hårdvaluta. Regeringen överväger även enomförhanding av villkoren för landets utlandsskuld. Utvecklingssamarbetetregleras av etl avtal för kalenderåren 1982 och 1983 och omfaltar totalt . Det svenskabiståndet har hitfiUs dominerats av importstöd samt leveranser fill industri,energiproduktion och telekommunikafioner. och är dock eniga omatt i det fortsatta utvecklingssamarbetetprioritera landsbygden och jordbmkel. Medelsfördelningen framgår av följande tabeU (milj kr): DisponibeU 1981/82 1982/83 1982/83:100 Bilaga 5 195 Reservationen varvid utgången av /mol året innan. Vidutgången av /83 beräknas reservationen vara förbmkad. Importstödel harminskal från är 1978 till ca är 1981. Importstödetanvänds till mediciner, sjukhusutrustning, jordbmksulmst-ning, papper samt reservdelar till fordonoch båtar. Av landramen pä 55 miljkr beräknas komma liU användning för upphandlingav tjänster och varor från . Industri, tele och energi planerasfortsatt stöd fill industri, energiprodukfion och telekommunikationer.Guinea-Bissau behöver främst medel för atl klara driften av flerafärdigställda anläggningar. Vid planeringen förutsågs inte behov av ufiändskvaluta för reservdelar och råvaror samt utbildning av personal underdriftsskedet. Energibiständet kommer att avslutas . Industriinsatsernagäller främst ett tegelbmk, träförädlingsindustri och två verkstäder. Detnya telesystem som installerats togs i drift . Avslutandeinstallationsarbeten pågår parallellt med tekniskt bistånd. Svenskt stöd tUlett reparationsvarv i förbereds. Bistånd filllandsbygdsutveckling lämnas i några regioner i norra delen av landet. I dettaingår även byskogsbruk. Landsbygdsinsatserna kräver personalbistånd, eftersomdet saknas en fungerande lokal förvaltning och UtbUdad personal utanför huvudstaden. De svenskstöddautbildningsinsatserna kommer att fortsätta efter nuvarande avtalsperiodoch inriktas pä primärskole- och vuxenutbildning. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 196 ståndetunder 1982 användes för att bygga primärskolor, trycka skolböcker, bekostalärarseminarier och skrivmateriel. erhåller personalbistånddels genom enskilda projekt, dels genom bidrag till en personalfond.Guinea-Bissau kan med dessa medel finansieraett 70-tal utländska experter, främst inom förvaltningen. har under1982/83 beslutat stödja uppförandet av en fanér-fabrik. SAREC stöder forskning omhälso- och näringssiluafionen samt ger stöd till ett jordlaboralorium. Afrikagrupperna harnägra volontärer i . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 197 Offentligt nettobistånd/person 698 milj (1982) (1971-81) (1979) (1980/81) 11980/82) 14 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 198 Ekonomisk och social utveckling ekonomiutmärks av starka kontraster och stora regionala skillnader. Landet är en av världens främstaforskarnationer som avdess vuxna befolkning är läskunnig. Fyra femtedelar av landetsbefolkning lever i byar på landsbygden.