prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — 1 § Svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening ochsvensk sparbank skall, om förelagels huvudsakliga verksamhel avser jordbruk, skogsbruk, fastighetsförvaltning eller rörelse, betala in medel på ell ränlelösl konto i (särskilt invesleringskonlo) enligl bestämmelserna i denna lag. Regeringen får, om del finns synnerliga skäl, medgebefrielse helt eller delvis från skyldigheten att betala in medel på särskillinvesteringskonto. Förelag, som avses i första stycket och som betalar inmedel på särskilt invesleringskonlo, har räll lill avdrag enligl bestämmelsernai 4 § för del belopp som i räkenskaperna har avsatts lill en särskild fond (särskildinvesteringsfond). Aktiebolag eller ekonomisk förening, som avses i 24 § 3mom. kommunalskallelagen (1928: 370), behöver inle betala in medel på särskiltinvesleringskonlo. 2 § Inbetalning på särskill investeringskonto skall görasmed etl belopp som motsvarar av företagets justerade årsvinst under del be skattningsår för vilket taxering i första instans sker eller - om företaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras della år - . Understiger denjuslerade årsvinsten I miljon kronor behöver inbetalning pä särskill invesleringskonlo inle göras. Med justerad årsvinst avses årsvinsten enligl fastställdbalansräkning sedan årsvinsten, i den mån den påverkals av nedan angivnaposter, a) ökats med erlagdaeller beräknade allmänna svenska skatter, b) ökats medbelopp som har avsatts lill allmän investeringsfond enligl lagen (1979:609) omallmän investeringsfond och anpan liknande fond, c) ökats medbelopp som har donerats till allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål, d) minskals med restituerade allmänna svenska skatter, e) minskals med belopp som enligt 6 § lagen om allmäninvesteringsfond har återförts frän lagerinvesleringskonlo jämte tillägg på sådant belopp, O justerats med belopp som har föranlett ändring avårsvinsten pä grund av överföring av allmän investeringsfond och annan liknandefond saml g) ökats med belopp som har tagits i anspråk för av- ellernedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vid inkomsttaxeringen. Omfattar beskattningsåret än tolvmånader skall den justerade årsvinsten jämkas med hänsyn till della. Skallförelaget laxeras för två beskattningsår skall årsvinsten för de bådabeskattningsåren läggas samman, varefter vinslen jämkas med hänsyn lill debåda beskattningsårens sammanlagda längd. vidtagit några åtgärder som kan antas hatillkommit i syfte alt helt eller delvis undgå skyldighet alt betala in medelpå särskill invesleringskonlo skall vid bestämmande av underlaget för insällningsskyldighe-tenbortses från sådana åtgärder. 3 § Inbetalning lill särskill invesleringskonlo skall ha kommilett riks- bankskonlor till hända senast den dag, då förelaget enligt 34 § I eller 2 Prop.1982/83:50 60 mom.taxeringslagen (1956:623) skall ha avlämnat allmän självdeklaration förbeskattningsåret. Inbetalningsom har gjorts senare än i första stycket sägs men undertaxeringsåret skall också godtas. I dessa fall skall förelaget betala ensärskild avgift lill statsverket. Avgiften är av del för sentinbetalade beloppet för den kalendermånad då beloppet rätteligen senast skulleha betalats in och därefter I procent av beloppet för varje påbörjadkalendermånad lill dess inbetalning sker. Densärskilda avgiften skall betalas inom den lid som bestämmer.Betalas inte avgiften inom föreskriven tid utgår restavgift enligt 58 § 1 mom.första stycket uppbördslagen (1953:272) på avgiftsbeloppet. Den särskildaavgiften och restavgiften får drivas in i samma ordning som gäller förindrivning av skall enligl uppbördslagen. Avgifternaär inle avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Skall företaget intetaxeras är företaget skyldigt atl göra en preliminär inbetalning lillriksbanken med belopp som motsvarar av den justerade årsvinsteneller - i förekommande fall - den jämkade årsvinsten, beräknad enligl 2 §, somhänför sig lill det eller de beskattningsår för vilket laxering sker år 1983.Inbetalningen skall ha kommil en riksbankskonlor till hända senast den 30 april1984. Finner företagel, vid avlämnandet av sin allmänna självdeklaration till1985 års laxering, alt ell slörre belopp skall betalas in lill särskillinvesteringskonto än vad som preliminärt har betalats in, skall företagelbetala in vad som fallas senast den dag, då företaget enligl 34 § I eller 2mom. taxeringslagen skall ha avlämnat sin deklaration. Bestämmelserna i andra-fjärdestyckena gäller även förelag som avses i della stycke. Riksbankenskall lämna bevis till företaget om inbetalning till särskilt invesleringskonlo. Riksbankenskall lill och översända uppgifterangående de för beskattningsåret gjorda inbetalningarna till särskill invesleringskonlosenast under taxeringsåret eller, om beloppet har betalats in vidsenare tidpunkt, därefter. 4 §Vid beräkning av nettointäkt av fastighet eller av rörelse enligl kom munalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om stallig inkomslskall har förelag, som avses i I §, rätt lill avdrag för belopp som i räkenskaperna har avsatts lill särskild investeringsfond. Avdrag medges inte med högre belopp än vad företagel - i enlighet med bestämmelserna i 2 § - under taxeringsåret har betalat in till särskilt inveslerings konlo. Avdraget får göras vid taxeringen del år då insättningen senast skall ha skett eller - om företaget på grund av föriängning av räkenskapsåret inle skall taxeras nämnda år -- vid påföljande års laxering. Ellförelag kan inle få avdrag för avsättning till särskild investeringsfond i merän en förvärvskälla. 5 § Om etl förelag, som enligtbestämmelserna i denna lag är skyldigt atl betala in medel till särskill invesleringskonlo,inte har gjort detta under taxeringsåret skall somskattepliktig intäkt las upp ell särskill tillägg som svarar mot del belopp somsålunda inle har betalats in lill . 6 § Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, kan besluta att särskildinvesteringsfond skall eller får tas i Prop.1982/83:50 61 anspråk för ändamål som avses i 7 § första stycket. Beslulsom nu sagts får avse endasi den lid som lägel på arbetsmarknaden och andraförhållanden motiverar och skall förses med de villkor som är påkallade härav. Beslulkan gälla samtliga förelag, förelag av viss beskaffenhet eller visst ellervissa företag. Särskildinvesteringsfond som har avsatts i viss förvärvskälla får tas i anspråk i sammaförvärvskälla eller i annan förvärvskälla inorn inkomslsla-genjordbruksfastighet och rörelse. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, får, om del finns särskilda skäl, medgeall särskild investeringsfond som avsatts i förvärvskälla inom in-komslslagenjordbruksfastighet eller rörelse tas i anspråk i inkomstslaget annan fastighet. , som ansöker om all la sårskildinvesteringsfond i anspråk, skall ha berett berörda arbetstagarorganisationer tillfälleall avge yllrande över ansökningen. Saknas sådana organisationer, skall istället de anställda på lämpligl säll beredas tillfälle all avge yttrande.Yttrandena skall fogas lill ansökningen. Beslul om all särskild investeringsfond får las i anspråkskall tillställas företaget, och . 7 § Särskild investeringsfond får tas i anspråk förföljande ändamål, nämligen för a) kostnader förreparations- och andra underhållsarbeten på här i riket belägen byggnad, sominte utgör lagerlillgång eller är avsedd alt användas som bostad, och föravskrivning av ny-, till- eller ombyggnad av sädan byggnad, b) avskrivning avinventarier som, om de inle utgör transportmedel i internationell trafik, äravsedda all användas i här i riket bedriven verksamhel, saml ombyggnad avfartyg eller luftfartyg och kostnader för reparation av fartyg ellerluftfartyg, c) kostnader förfrämjande av skogsbruk eller underhåll av markanläggning här i riket och föravskrivning av sådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får drasav genom åriiga värdeminskningsavdrag, d) kostnader för undersökningsarbete, förberedandearbete eller till- redningsarbele i gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i riket, e) kostnader för tekniskt och naturvetenskapligtforsknings- och ut-, vecklingsarbele samt kostnader för utbildning av arbetstagare hos företa get, f) kostnader för all främja avsättningen utomlands avvaror som tillver kas här i riket. Belopp, som har avsatts lill särskild investeringsfond,får las i anspråk endast för arbete som utförs, inventarier som levereras och iövrigt kostnader som hänför sig lill lid efter bokslutsdagen. Ianspråktagande av särskild investeringsfond för ändamålsom anges i första stycket e) fär göras endasi av förelag som bedriverindustriell tillverkning. Ianspråktagande enligl första stycket e) och f) fårgöras endast efter medgivande av regeringen. Ianspråktagande av särskild investeringsfond får mle avsebegagnade inventarier. I fråga om inventarier som företagel har anskaffat frånnäringsidkare med vilken företagel är förbundet i väsentlig ekonomisk intressegemenskapfår fonden las i anspråk endasi om inventarierna har tillverkats underbeskattningsåret. Prop.1982/83:50 62 Om särskild investeringsfond enligl beslul enligl 6 § fårlas i anspråk för arbete som avses i första stycket a) eller c), får företaget,såvida arbetet hänför sig lill ftera beskattningsår och avdrag på grund avarbetet inle redan har skett, la fonden i anspråk föravskrivning av tillgångarna eller för täckande av kostnaderna med högst eltbelopp som svarar mol uppkomna kostnader under de ifrågavarande åren. Vad nusagts gäller också i fråga om ny- eller ombyggnad av fartyg eller luftfartygoch i fråga om byggnadsinventarier och markinventarier. Med byggnader, inventarier och markanläggningar förståsvid tillämpning av denna lag tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enliglde beslämmelser som gäller för byggnader, maskiner och andra för stadigvarandebruk avsedda inventarier respektive markanläggningar. Motsvarande gäller ifråga om byggnadsinventarier och markinvenlarier. Som inventarier anses dock inletillgångar som avses i punkt 6 av anvisningarna lill 29 § kommunalskallelagen(1928: 370). 8 § Har beslul enligt 6 § meddelats får företaget från detsärskilda inves- teringskonlol la ul medel som svarar mol den del av den särskilda investe ringsfonden som skall eller får las i anspråk. Utbetalning får inte göras före utgången av november månad del år då den mol inbetalningen svarande avsättningen har prövals vid taxeringen i första instans. Har utbetalning skett skall etl belopp som svarar mot delutbetalade beloppet tas i anspråk av den särskilda investeringsfonden ienlighet med beslulel. 9 § har förflutit från den dag då inbetalningpå särskill invesleringskonlo har gjorts, har företaget rätt all efter uppsägning hos fä tillbaka den kvarstående delen av medlen. Därvid skall en mol återbetalningen svarande del av fonden las upp som skat tepliktig intäkt i den förvärvskälla där fondavsättningen har gjorts. Om det finns synneriiga skäl, får regeringen medge attåterbetalningen sker före utgången av den i första stycket angivna liden. 10 § Har ensärskild investeringsfond eller en del av en sädan fond tagils i anspråk enligldenna lag, utgör del ianspråktagna beloppet inle skattepliktig intäkt. Å andrasidan fär sädana utgifter, för vilka fonden har tagils i anspråk, vidlaxeringen inte dras av som driftkostnad. Har fonden tagits i anspräk föranskaffning av en anläggningstillgång, skall vid beräkning av avskrivningsunderiagför tillgången räknas endasi den del av utgifterna som inle har täckts av del ianspråktagnabeloppet. 11 § Särskildinvesteringsfond skall återföras lill beskattning om a) fonden harlagils i anspråk ulan tillstånd och det inte är fråga om fall som avses i 9 §, b) medel hartagits ul från särskill invesleringskonlo med stöd av beslul enligl 6 § ulanall en mot de utbetalade medlen svarande del av fonden har lagils i anspråk ienlighet med beslutet, c) företaget harträffat avtal om överlåtelse eller pantsättning av medel på särskill invesleringskonlo, d) företaget vid beskattningsårets utgång inle driverjordbruk, skogs bruk, fastighetsförvaltning eller rörelse, e) företagel genom fusion enligt 14 kap. I, 2 eller 8 §aktiebolagslagen (1975: 1385), 96 § 1 mom. lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar eller 1982/83:50 63 78 § lagen (1955:416) om sparbanker skall anses upplöstoch fonden inle enligl fjärde stycket har överlagils av det övertagandeförelaget, f) beslut har fattals all förelaget skall träda ilikvidation eller g) beslut har meddelats atl företaget skall försältas ikonkurs. Alerföringen lill beskattning skall göras i den förvärvskälla där avsätt ningen har gjorts. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,får, om del finns särskilda skäl, medge alt ensärskild investeringsfond, som skall återföras lill beskattning enligl förstastycket d), får behållas under viss lid. Efter utgången av denna lid skall denkvarstående fonden återföras lill beskattning i enlighet med vad som nysssagts. Vid sädan fusion, som avses i 28§ 3 mom. kommunalskallelagen(1928:370), får moderbolaget eller den överlagande föreningen i beskattningsavseendeöverta en särskild investeringsfond. Har fonden övertagits skall del anses somom moderbolaget eller den övertagande föreningen har gjort inbetalning lillriksbanken den dag då dotterbolaget eller den överlåtande föreningen gjordeinbetalningen. Vad som har sagts nu gäller även i fråga om fusion enligl 78 §lagen om sparbanker. Vad i första - fjärde styckena sägs om särskildinvesteringsfond skall i förekommande fall gälla en del av en sådan fond. 12 § Om en särskild investeringsfond skall återföras lillbeskattning en ligt 11 § första stycket skall som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla,där avsättningen har gjorts, tas upp ett särskill tillägg som svarar mol av del återförda beloppet. Regeringen får, om del finns synnerliga skäl, medgebefrielse från tillägget. 13 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,arbetsmarknads styrelsen får, om det finns särskilda skäl, medge alt elt förelags särskilda investeringsfond helt eller delvis överläs av ell annat förelag. För sådant medgivande krävs a) atl det enaföretaget är moderförelag och det andra företaget dess helägda dotterföretageller b) all bådaförelagen är helägda dotterförelag till samma moderföretag eller c) all del enaföretaget är elt svenskt aktiebolag vars aktier till ägs avmoderföretaget tillsammans med eller genom förmedling av ett eller flera avdess helägda dotterföretag och det andra företagel antingen är ell annatsådant aktiebolag eller också moderföretaget eller dess helägda dotterföretag. Vid tillämpningen av det föregående stycket avses medmoderföretag svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening eller svensksparbank och med helägl dotterföretag svenskt aktiebolag vars aktier lill merän ägs av moderföretaget. I beslul om överlagande av en särskild investeringsfondskall anges i vilken förvärvskälla hos del överlagande företaget som fondenskall anses avsatt. skall på framställning av del överlåtandeföretagel överföra medel, som svarar mol den del av den särskildainvesteringsfonden som skall övertas med stöd av beslutet, frän företagets säiskildainvesterings-konto lill elt motsvarande konto för del övertagande företaget. 1982/83:50 64 Har en särskild investeringsfond övertagits skall delanses som om del överlagande företagel gjort avsättning lill fonden ochinbetalning till vid den lidpunkt då del överlåtande förelagetgjorde avsättningen och inbetalningen. 14 § Medel, som har betalats in på särskilt invesleringskonlo,får utbeta las endasi a) i fall somavses i 8 § första stycket, b) i fall somavses i 9§, c) om särskildinvesteringsfond i fall som avses i 11 § första stycket e) och f) helt ellerdelvis har återförts lill beskattning, d) om beslul har meddelats att förelaget skall försällas ikonkurs, e) om särskild investeringsfond helt eller delvis haröverförts lill elt annat företag och medlen därför skall överföras till det andra företagels särskilda invesleringskonlo eller 0 om förelaget har inbetalat mer än det belopp somskall betalas in pä kontot. inbetalade medel skall anses ha utbetalats föresenare inbetalade medel. 1 fall som avses i första stycket c) skall länsstyrelsenpå framställning av företaget besluta om utbetalning av medel som svarar mot den del av fonden som har återförts till beskattning i den mån medlen inle har återgått till företaget. I fall som avses i första stycket f) skall länsstyrelsenpä framställning av företaget besluta om utbetalning av det överskjutandebeloppet. Har medel betalats ul från ell särskill investeringskontoskall underrätta och om detta. 15 § Företag som skall betala in medel till särskilt invesleringskonlo skall i självdeklaralionen lämna uppgifter om beräkningen som skall ligga till grund för inbetalningsskyldighelen. Uppgifterna skall lämnas på blan kett enligt formulär som fastställs av . Förelag som vid beskattningsårets utgång har särskildinvesteringsfond eller som under beskattningsåret har avvecklat sin särskildainvesteringsfond skall i självdeklaralionen lämna uppgifter om fondensstorlek, användning och avveckling. Uppgifterna skall lämnas i två exemplar päblankett enligt formulär som fastställs av . Till deklarationenskall fogas bevis från angående inbetalning på särskill invesleringskonlo. Efter anmaning är etl förelag, som avses i 1 §. skyldigtalt lämna uppgifter enligl första slyckei. Anmaningen får utfärdas av chef förtaxeringsenhet eller revisionsenhet, taxeringsnämnd eller laxeringsintendenl.I anmaningen får vite föreläggas. Bestämmelserna om vite i 123-125 §§ taxeringslagen(1956:623) gälleri tillämpliga delar på sådant vite. 16 § skall, i fråga om företag somnämnden skall laxera lill statlig inkomstskatt, lämna uppgift lill om särskilda investeringsfonder som finns vid beskattningsårels utgång och särskilda investeringsfonder som har avvecklats under beskattningsåret. Har upp gifter enligl 15 § första stycket inle lämnats av förelag, som kan antas vara skyldiga all göra detta, skall taxeringsnämiiden anmäla della lill länsstyrel sen. 1982/83:50 65 17 § skall snarastmöjligt efter det atl taxeringsnämndernas arbete beträffande visst årstaxering har avslutats till översända de i 15 § förstastycket angivna uppgifterna. Sådana uppgifter behöver inte lämnas beträffandeförelag som inte har medgivits avdrag för avsättning till särskildinvesteringsfond. Har beslut om avdrag för avsättning till särskildinvesteringsfond eller ianspråktagande av fonden ändrats, skall länsstyrelsensnarast meddela dena. 18 § Särskilda investeringsfonderskall slå under tillsyn av . Företag med särskildinvesteringsfond skall på anmaning till styrelsen lämna de uppgifter om fondensstorlek, användning och avveckling som styrelsen behöver. Hosarbetsmarknadsstyrelsen och skall föras register över särskildainvesteringsfonder. Hosriksbankens huvudkontor i skall föras register över samtligasärskilda investeringskonlon. 19 §Arbetsmarknadsstyrelsens beslul enligl denna lag överklagas hos regeringen genom besvär. Länsstyrelsensbeslut enligt denna lag överklagas hos kammarrätten genom besvär. Motkammarrättens beslul får talan inle föras. Dennalag träder i kraft den . Prop.1982/83; 50 Bilaga 3 1982/83:50 I Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ellförslagsanslag av 3735 milj. kr. Ur anslaget ersätts bl.a. kostnader förstatsbidrag till driften av kommunernas gymnasieskolor. Enighethar rått om alt mer medvetet än tidigare styra dimensioneringenav gymnasieskolan sä, atl ungdomarna erbjuds utbildningar som kan väntas göradel lättare för dem atl få fotfäste på arbetsmarknaden. De delar avgymnasieskolan som prioriterats i fråga om dimensionering och resurstillskotthar varit de yrkesinriktade studievägarna och bland dessa främst utbildningarför industri och hantverk. Kommunerna har med sitt uppföljningsansvar för 16-och 17-åringarna gjort stora ansträngningar för all öka dessa utbildningar.Skolöverstyrelsen har sålunda till detta läsår kunnat lägga ut ca 3000 fleryrkesinriktade platser inom den grundskolanknutna delen av gymnasieskolan änförra året. Dock har kommunerna enligt samstämmiga vittnesmål nu nått en gränsför vad som är möjligt. För atl en yllerligare expansion skall kunna ske. måsteextra resurser tillskapas för tillfälliga åtgärder. Regeringen har genomfört en rad åtgärderför atl minska ungdomsarbetslösheten . Bl.a. har regeringenbeslutat om en ökning med 2000 inlagningsplalser i gymnasieskolan för läsåret1982/83 till en totalkostnad av 36 milj. kr. Merkostnaden förinnevarande budgetär uppgår lill ca 14 milj. kr. på anslaget för bidrag til)driften av gymnasieskolor. Därtill kommer kostnader iom del studiesocialaområdet. Det blir därmed möjligl alt under innevarande läsår göra en vårterminsinlagningpå de flesta studievägar i gymnasieskolan. Samma 1 1982/83. 1982/83:50 2 prioritering skall gälla som tidigare, dvs. i första handskall kommunerna söka anordna yrkesinriktad utbildning för de ungdomar som t.ex. sökt till sådan men inte kommil in och befinner sig i eller hotas avsysslolöshet. Regeringen bör anmäla beslutet om ökat anlal inlagningsplalserför . har fattal beslul om s.k.yrkesinriktad filialutbildning i gymnasieskolan (prop. 1981/82: 157. UbU81/82:36, rskr 81/82:445). Enligl riksdagsbeslutet skulle den nya möjlighetenfå utnyttjas fr. o. m. . Med hänsyn till behovet av all redandessförinnan kunna vidta åtgärder för alt motverka ungdomsarbetslöshet och allredan nu kunna planera för sådana åtgärder har regeringen beslutat att yrkesinriktadfilialutbildning skall kunna anordnas fr.o.m. den . Detta böranmälas för . F. n.behandlas av en beslutad proposilion (1982/83:12) om utökning av yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan pä s. k. ickegymnasieorter. Även förslagen i denna proposilion utgår från all de nya möjlighelernaskall få utnyttjas fr. o. m. den . Om bifallerpropositionen bör enligt min mening del nya syslemel -kunna lillämpas redan fr.o.m.den . Regeringen bör för anmäla all regeringen, underförutsättning av bifall lill propositionen, avser att besluta om sådan tidigareläggning. har tidigare med utgångspunkt i ensocialdemokratisk motion (1980/81:2192) beslutat om etl tillfälligtstimulansbidrag till kommunerna för varje nytillkommen elev på de för både slaloch kommun kostnadskrävande utbildningarna inom industri och hantverk. Stimulansbidraget utgår med i princip I . per elevoch omfattar industri- och hantverksulbildningar inom inte bara gymnasieskolans"stora", grundskolanknutna ram ulan efter en beslutadändring även dess "lilla" ram, dvs. specialkurser med särskilda kravpå skolunderbyggnad, ålder eller praktik. Med utvidgningen till lilla ramenges bl. a. en stimulans all inrätta både kortare specialkurser för arbetslösungdom och kortare yrkesinriktade högre specialkurser som kan vara ellalternativ för dem som redan har t. ex. en allmänt teoretisk gymnasieutbildningoch inle fått arbete eller plats i högre utbildning. Det slörsla hindret för mer yrkesutbildning är de förkommunerna höga utrustnings- och lokalkostnaderna. På utruslningssidan harstatsbidragen höjts för vissa yrkesinriktade utbildningar, som börkomma i fråga i första hand. I vissa fall utgår fullt statsbidrag. En annanförutsättning för all kommunerna skall kunna öka sin yrkesutbildning snabbi ochredan från nästa års böljan är alt de kan hyra lokaler för framför alltutbildningar inom industri- och hanlverksseklorn. En extraordinär satsning avdel slag regeringen nu gör för atl minska ungdomsarbetslösheten måste därförför att få snabbi genomslag åtföljas av vissa tillfälliga extraresurser lillkommunerna som bidrag lill deras kostnader för lokaler. 1982/83:50 3 Enligl mina beräkningar skulle ett belopp på . igenomsnitt läcka av en kommuns årliga hyreskostnader för en lokal förutbildning inom industri och hantverk. Om detta belopp skulle läggas till detsom lämnas för en nyinrättad klass med 16 elever inom industri ochhantverk, dvs.