prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Prop.1982/83: 50 Regeringens proposition omvissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m.; Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Ipropositionen redovisas bakgrunden till den svenska devalveringen och denekonomiska-politiska strategin . Vidare redovisas åtgärdersom vidtas för alt säkerställa devalveringens önskade effekter. Päskatteområdet föreslås vissa lättnader av inkomstskatten i form av atlskattesatserna i vissa inkomstintervall sänks nägot, samt att en särskildskallereduktion pä grundval av erlagd medlemsavgift till fackförening införs.Vidare föreslås vissa skatteskärpningar i kapitalbeskattningen. Aktiebolagoch ekonomiska föreningar föresläs bli skyldiga all betala in viss del av sinvinst till konto i . Som ett led i invesieringsslimu-lansernaföreslås även en förlängning av invesleringsavdragen för vissa byggnadsarbetenoch invenlarie- och maskininvesteringar. Föralt förbättra kapacitelsutnyttjandet och för alt minska arbetslöshetenföreslås ell omfattande investeringsprogram. Dessutom föreslås omfattandearbelsmarknadspolitiska åtgärder. 1 1982/83. Närvarande: slalsminislern , ordförande, ochstatsråden 1. , , , , , ,, , S. , , , Bodslröm, B. ,, , , R. , Föredragande: statsministern och statsråden ,, , , , , Proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. 1 Omläggning av den ekonomiska politiken Den nya regeringen övertar regeringsmakten i ett förlandet utomordentligt allvarligt läge. Den svenska ekonomin har försvagatsunder , och förstärks nedgången. Den internationella ekonomin kännetecknas av en alltdjupare ekonov misk kris. Den tar sig ullryck i stagnerande produktion och enarbetslöshet som alltmer närmar sig 1930-lalels nivåer. Investeringarna, somskulle behöva öka kraftigt för all lösa de strukturella problemen, minskar istället och förebådar därmed fortsalt låg tillväxt och stigande arbetslöshet. En av de viktigaste orsakerna lill krisen är alt de tongivandeländerna sedan fiera år bedriver en hård åtslramningspolitik. Den har endasilångsamt förmått dämpa inflationen, medan effekterna pä tillväxt och sysselsättningvarit förödande. Trots dessa resultat av den förda politiken finns det ivår omvärld inga tecken pä alt den skulle genomgå någon mer påtagligomprövning. Visserligen har räntenivån sänkts, men den reala räntan ärforifarande hög. Del förefaller därför sannolikt atl den ekonomiska politiken ivärt land måste utformas med utgångspunkt från alt den internationella handelnstillväxt blir låg, arbetslösheten utomlands stigande, konkurrensenhård och räntelägel högt. Prop.1982/83:50 3 Enviktig uppgift för svenskt vidkommande blir i delta sammanhang atl i deinternationella ekonomiska samarbetsorganen och andra fora verka för ensamordnad omläggning av den ekonomiska politiken i tillväxtbefräm-janderiktning. Lägeli den svenska ekonomin kännetecknas av grundläggande strukturella obalanser. Vårtvaru- och ijänsteulbyte med omvärlden visar fortsatt oacceptabelt högaunderskott. Underskottet i statens budget fortsätter även i är alt öka frän enmycket hög nivå. Induslrisysselsältningenhar sedan millen av 1970-lalel minskal med ca 160000 personer.Investeringsvolymen inom industrin är den lägsta på etl par decennier.Industriproduktionen har utvecklats svagare än i något annat jämförbart land.Den industriella nedgången innebär all själva den bas pä vilken värt välståndbyggts upp urholkas, som vär kapacitet all återbetala de storautlandslån iklätt sig minskar. Sysselsättningenhar under del senasie året försämrats i snabb takt. Arbetslösheten har stigitlill nya rekordnivåer och antalet lediga platser sjunker. Likväl har vi ännuinle sett de fulla effekterna av de senasie årens åtstramnings- ochnedskärningspolitik. Vi kommer framöver all ha kvardröjandeeffekter på arbetsmarknaden av den förda politiken. Enfortsättning av denna politik skulle medföra en fortsatt mycket snabb ökning avarbetslösheten och försvagning av den svenska industrin. För alt . motverkadenna skulle myndigheterna tvingas lill massiva stödåtgärder för all hällaindustrin vid liv. skulle i ökande grad få förlila sig pä ell medslaissubvenlioner vidmakthållet näringsliv. som industrination skullehotas i grunden och den ökande utländska skuldsättningen skulle urholka vårtnationella oberoende pä ell myckel allvarligt säll. Densvaga ekonomiska utvecklingen i vårt land har medfört atlvär valuta varit svag och valulaulflödet omfattande. Fortsatt storabytesbalansunderskotl i kombination med den kraftlösa ekonomiska politikenledde tidigare denna höst lill ell så försvagat förtroende för den svenskakronan att en spekulation mot den inleddes. Denna utveckling hade under allaförhållanden framtvingat en nedskrivning av kronan inom den närmaste framliden. Ensnabb och radikal omläggning av den ekonomiska politiken är mol denna bakgrundoundviklig för all hejda den svenska ekonomins väg utför och vända utvecklingeni räll riktning. Det krävs omedelbara och kraftfulla åtgärder i syfte atl ökaproduktionen och trygga den fulla sysselsättningen. Denekonomiska politiken bör inriktas pä följande mäl: - all mobilisera helanationen och alla våra resurser i kampen mot arbetslösheten. Av särskild viklär all begränsa den höga ungdomsarbetslösheten. Prop.1982/83:50 4 - att skapabalans i vår ekonomi och minska behovet av att låna i utlandet. Elt centraltled i detta arbete är att stärka och utveckla den industriella basen för värekonomi. - atl låta debördor som blir nödvändiga för atl trygga sysselsättningen och värt ekonomiskaoberoende få bäras av alla grupper i samhället och fördelas efter bärkraft, - alt bekämpainflationen; de övriga målen för den ekonomiska politiken kan inleuppnäs om vi inte kan hejda pris- och kostnadsökningarna. Det förstaledet i denna politik har varit nedskrivningen av den svenska kronans värde med16%. Denna åtgärd syftar lill alt återställa förtroendet för kronan samt tillatt förbättra näringslivets konkurrenskraft både på de internationellamarknaderna och pä hemmamarknaden. Regeringenbör nu lägga fram förslag om ytteriigare åtgärder i en sammanhållenekonomisk-politisk plan för alt vända den ekonomiska utvecklingen i vårt land. Devalveringenär nödvändig för alt förbättra industrins konkurrensförmåga och därmed ökaproduktion och sysselsättning inom industrin. Övergångsvis leder devalveringentill en viss sänkning av den privata levnadsstandarden. Del är en nödvändiguppoffring för alt reparera den svenska ekonomin efter utvecklingen under desenasie åren. Om depositiva effekterna av devalveringen skall bli bestående krävs alt medborgarnaaccepterar denna sänkning av realinkomsierna. Ingen grupp får försökakompensera sig på andra?, bekostnad för den prisstegring som devalveringenövergångsvis innebär. Om detta villkor inle uppfylls leder det till enbestående hög inflation, förbättringen av konkurrenskraften omintetgörs, deekonomiska obalanserna förvärras och, som ett ofrånkomligt resultat,arbetslösheten stiger och välfärden framöver pressas ner ännu mer. Allagrupper måste således solidariskt ge sitt bidrag för att stärka den svenskaekonomin. Förutsättningen för atl få en sädan bred uppslutning kring politikenär dock alt bördorna fördelas efter bärkraft. Ellviktigt led i strävandena att nå en rättvis fördelning är atl slå vakt om densociala trygghet som byggts upp , men som pä senare år börjatraseras. Regeringen bör därför i en särskild proposition lägga förslag om allåterställa värdesäkringen av pensionerna, atl upphäva beslutet att införaflera karensdagar och lägre kompensalionsnivå i sjukpenningförsäkringen, allundanröja försämringen av arbetslöshetsförsäkringen saml alt upphäva beslulelom försämringen av statsbidragen lill den kommunala barnomsorgen. Särskildaåtgärder bör vidtas för att skydda barnfamiljerna mol de kostnadsökningar somfinansieringen av dessa förslag medför. Förslagbör också läggas fram som säkerställer all de välbeställda medborgarna fårbidra efter bärkraft. Detta bör ske genom en skärpning av 1982/83:50 5 förmögenhels-, arvs- och gåvobeskatlningen, genom altsubvenlioneringen av aklieägandet begränsas och genom höjd skall pä vissaumbärliga varor. Skaltereformen, med dess inriktning på alt sänkamarginalskatterna och begränsa värdet av underskottsavdragen, medför all detblir mer lönsamt all arbeia och spara och mindre lönsamt alt sälta sig i skuldoch tillgodogöra sig skatteavdrag. Skattereformen ligger fast men börkompletteras med åtgärder som, med beaktande av den ökning av prisstegringarnasom devalveringen medför, skapar förutsättningar för en lugn avtalsrörelse. Kampen mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet börintensifieras. Ingen skall kunna få dra sig undan sina medborgerligaskyldigheter. Ett resultat av devalveringen är atl vinsterna i denullandskonkurre-rande delen av näringslivet kommer atl stiga. En sädanvinstutveckling släller bestämda krav pä förelagen och på den ekonomiskapolitiken. Vinstökningen kan inle tillåtas ge upphov till en onormalthög löneglidning, som allvarligt skulle försvära en återhållsam lönepolitik.Vidare måste - så långt möjligt - garantier skapas för all vinsterna användslill produktiva investeringar. Vinsluppgängen bör inte fä medföra en ytterligarekoncerrtralion av makt och förmögenheter i näringslivet. Därför bör regeringenföreslå ell syslem för vinstdelning, som motverkar dessa oönskade effekter avvinstökningen. Åtgärder som verkar i den riktning jag nu angivit är ocksävikliga inslag i kampen mot inflationen. En central del i arbetet med atl få ned prisstegringarnautgörs av en stram budgetpolitik. Del mäste ske genom slor återhållsamhet medstatens utgifter men ocksä genom olika typer av inkomstförstärkningar. Den viktigaste förutsättningen för all långsiktigt kunnaförbättra statsfinanserna är emellertid atl den ekonomiska tillväxtenförbättras. För att delta skall bli möjligl måste våra resurser utnyttjas säeffektivt som möjligl. inkluderar åtgärder för alt bällre utnyttja Sverigesegna råvaror men också för all i ökad utsträckning använda inhemskainsatsvaror. Eltyllerligare inslag i ansträngningarna alt nä ett bättre kapacitelsut-nyltjandeoch påskynda den industriella expansionen är det breda investeringsprogram somnu bör inledas. bör inriktas pä områdena transporter, byggande ochenergi. Åtgärderna för all stimulera ökade bostadsinves-leringar börfinansieras genom atl en hyreshusavgifl införs. Genom de olika åtgärder som vidtas läggs grunden för enlångsiktig utveckling mol ökad produktion och ökad sysselsättning. Åtgärdernakan dock inle ge omedelbara resultat. Pä kortsikt finns ingen annan väg all hejda den ökande arbetslösheten än medomfallande arbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen har redan fattatbeslut av denna innebörd som bör följas upp genom förslag lill . Dearbelsmarknadspolitiska åtgärderna bör ges en sädan inriktning atl de stödersträvandena all stärka den svenska ekonomins struktur och gynnsamt bidrar tillsnabb industriell tillväxt. 1982/83:50 6 1 vårt land inleds nu en politik för arbete och rättvisfördelning. Det är en politik som kräver uppoffringar av medborgarna. Detta kaninte undvikas, eftersom våra ekonomiska problem är sä omfattande. Regeringenhyser heller inga tvivel om all det svenska folkel är berett till uppoffringar,förutsatt att de ger resultat och alt de fördelas rättvist. Chefen för ekonomi- och budgeidepartementen, statsrådetFeldl anför: 2 Den svenska ekonomins utveckling 19761982 2.1 Den internationella bakgrunden Den internationella utvecklingen har under andra hälftenav 1970-talel och i ännu högre grad under början av 1980-lalet kännetecknats avstagnerande tillväxt, ökande arbetslöshet och fortsatt hög inflationstakt. Produktionen i OECD-omrädet minskade 1975 för förstagången sedan . Därefter följde en återhämtning med en årligtillväxttakt på fram lill 1979. var emellertid inletillräckligt för all reducera arbetslösheten i OECD-omrädet. Efter atl hastigit från i början av 1970-lalel lill i millen av1970-lalel låg den kvar på den nivån under resten av decenniet. 1980 och 1981 var tillväxten ännu svagare och i ärberäknas produktionen i OECD-området på nytt minska. utgördärmed efterkrigstidens längsta och djupaste recession. har bland mångaexperter skapat tveksamhet om huruvida del över huvud taget kommer någonkonjunkturuppgång och om hur stark den i så fall blir. Arbetslösheten har stigit kraftigt och blir förvästvärlden som helhet av arbetskraften, vilket motsvarar drygt 30miljoner personer. 1 flera länder uppgår den nu lill eller därutöver. Äveni ökar nu den öppna arbetslösheten snabbt. Även handeln i väslväriden har utvecklats betydligtlångsammare under senare delen av 1970-talel och äntidigare. totala export ökade 1981 med och beräknas slåhelt still. Den totala världshandeln har utvecklats ännu sämre med fallandevolymer för råvaror och olja. Trots denna svaga reala utveckling av produktion ochhandel har inflationen legal på en i förhållande till tidigare perioder högnivå. I samband med den första oljekrisen 19''3-I974 steg infiationstaklen lillöver . Den kraftiga konjunkturnedgången 1975 och del lågakapacilelsulnytljan-del åren därefter förde inle ned konsumentprisernasökningstakt till den 1982/83:50 7 Inflationen var under flera är efter 19758 ä alt jämföra med per är i början av 1970-lalel. I samband med den andra oljekrisen steginflationen ånyo till . Därefter har den dämpats någol och beräknas i ärbli 8 å . Trots att kapacitelsulnylljandet är betydligt lägre efterden andra oljekrisen än efter den första och trots all arbetsmarknadsläget äravsevärt sämre har således inflationstakten inte kunnat nedbringas lill enlägre nivå än efter den första oljekrisen. Den internationella bilden är således utomordentligtdyster. Del förefaller inle vara möjligl all basera den ekonomiska politikenpå förhoppningen all den internationella konjunkturen inom den närmasteframtiden skulle kunna vända uppåt och ge draghjälp för den svenska ekonomin påsamma kraftfulla sätt den gjort tidigare under efterkrigstiden.Det normala konjunklurmönslrét synes ha brutits och ersatts av en myckellångsammare tillväxt, där osäkerheten om framliden är slor och investeringsverksamhetendärmed låg. Detta skapar svåra problem för den så slarkiexportberoende svenska ekonomin. med stillastående eller endasilångsamt växande internationella marknader måste nu den svenskakonkurrensulsatla sektorn börja öka sin andel av världshandeln, om underskotteti våra utrikes affärer skall kunna minskas och utlandsupplåningen begränsas. Uppgiften försvåras till yttermera visso av del faktum allmånga av våra viktigaste konkurrentländer bedriver en härd åtslramningspolitiki syfte alt driva ned prisstegringslaklen. Så har t.ex. inflationen iFörbundsrepubliken legat pä 5 å per är medsmå variationer däromkring. Med hänsyn lill den stora betydelse de tyskaförelagen har som konkurrenter lill svenska exportföretag har della naturligtvisinneburit problem för den svenska exporten. 2.2 Den svenska utvecklingen Den svenska ekonomin har under senare hälften av1970-lalel och början av 1980-lalel utvecklats klart ogynnsamt. Produktionenhar vuxit långsammare än tidigare i alla sektorer. Särskill svag har, somframgår av tabell 1, utvecklingen varit i industrin där produktionen 1982beräknas vara lägre än topparet 1974. innebär all industriproduktionennu är tillbaka nivå och all vår industriella produktion såledeshar stått stilla under elt helt decennium. -1,1 Övrig varuproduktion Privata tjänster Offentliga tjänster Källa: och ekonomidepartementet. När det gäller sysselsättningen har en betydandeomfördelning mol ijänsleseklorn ägl rum mellan 1976 och 1982.Induslrisysselsältningen har, som framgår av tabell 2, minskat med 130000personer räknat pä årsgenomsnitt, medan sysselsättningen i den offentligasektorn har ökat med över 250000 personer. Den kommunala sektorn svarar förnästan hela denna ökning. Övrig varuproduktion Privata tjänster Offentlig sektor Summa 4069 4183 114 /fl/Zc;.-Statistiska centralbyrån ochekonomidepartementet. Under hela 1970-lalel ökade den totala sysselsättningenvarje år. 1 genomsnitt var ökningen 35000 personer . De tvä senasie årenhar emellertid den totala sysselsättningen minskat. 1981 var minskningen liten,bara 6000 personer. 1982 beräknas sysselsättningen emellertid minska med ca20000 personer. Arbetslöshetenhar under det senasie decenniet legal på en betydligt lägre nivå i än ide flesta andra industriländer. Delvis är del en följd av den myckel ambitiösaarbetsmarknadspolitik, som utvecklades under 1960-talel och början av 1970-talel.Under de senasie två åren har emellertid arbetslösheten ökat kraftigt, vilketframgår av diagram I. Diagram I Antalet arbetslösa 1970-1982 Tusental Z , , _ , , »År 1970 72 74 76 78 80 82 Källa: och ekonomidepartementet. Den förda ekonomiska politiken har som helhet inneburit en i stortsett oförändrad privat konsumtion och import, en ökad export, en kraftigt ökadoffentlig konsumtion och fallande investeringar, se tabell 3. Samlidigt harförhållandel mellan exportpriser och imporlpriser varit så ogynnsamt allexporttillväxten ej varit tillräcklig för att upprätthålla balans i vårautrikes affärer. -0,5 -2,6 -3,5 -2,0 -0,5 -) "> -1,6 -5,2 -2,0 ' Procent av föregående ärs bruttonationalprodukt. Källa:Statistiska centralbyrån och ekonomidepartementet. 1982/83:50 10 Perioden kan emellertid indelas i olika faser. 1977 och1978 dämpades den privata konsumtionen bl.a. genom devalveringarna 19761977och genom atl mervärdeskatten höjdes. Genom all priserna på svenska exportvarorsom en följd av devalveringen kunde sänkas i förhållande lill de utländskakonkurrenterna och genom atl världshandeln växte, blev det möjligt att ökaexporten 1978 och 1979. fick dock den ekonomiska politiken enöverdrivet expansiv inriktning. Den totala efterfrågan i ekonomin ökade mednära . Delta bidrog lill all bytesbalansen försämradesmed , se tabell 4. Även inflationstakten ökade lillnärmare ' 1980. Det senare var en följd bl. a. av stigande oljepriser menocksä av atl mervärdeskatten och en rad andra indirekta skaller höjdes hösten1980 för all motverka de negativa effekterna pä bytesbalansen av den kraftigakonsumtionsstimulans som skett föregående är. Tabell 4 Bytesbalans och inflation 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 -7,1 -9.5 0.0 -9.9 -18.5 -14.6 -21.6 frånföregående är 10,3 11.4 10,0 7.2 13.7 12,1 8,5 Källa: och ekonomidepartementet. 1981 och 1982 kännetecknas ånyo av en åtstramning av denprivata konsumtionen. I kombination med en svag världsmarknad, svag konkurrenskraftoch en därmed följande dålig exportutveckling har det lett lill en fallandebruttonationalprodukt båda åren. Bytesbalansen har fortsatt alt visa storaunderskott, trots att delvalveringen torde ha medfört en vissökning av exporten. Inflationstakten här dämpats . Industriproduktionen har, som framgår av diagram 2,utvecklats betydligt sämre i än i andra industriländer. Även jämförtmed de nordiska grannländerna har industri utvecklats svagt. Den ofördelaktiga utvecklingen i den svenska industrinavspeglas i all den har tappat marknadsandelar både på export- ochhemmamarknaderna. Av diagram 3 framgår all industrin sedan början av 1970-lalelhar förioral av utlandsmarknaden. Olika faktorer har bidragit lill denna utveckling. Densvenska exporten är kraftigt inriktad mol investeringsvaror och investeringarnahar lill följd av del låga kapacitelsutnyttjandet och den svaga tillväxtenminskat på våra huvudmarknader. industri är också mycketenergiinlensiv och har därför drabbats hårt av energiprishöjningarna.Relalivprisökningen på Diagram 2 Industriproduktionens tillväxt 1970- 1982 (förstakvartalet). Diagram 3 Marknadsandel för svensk export av bearbetadevaror 1972- 1982 Index 1972 = 100 1972 74 76 78 80 82 Källa: och . svensk export 1974-1975 medförde förluster avmarknadsandelar som sedan har varit svära alt återta. De kraftigalönekoslnadsökningarna och 1976 i kombination med den långvarigalågkonjunkturen pressade lönsamheten i industrin myckel hårt. Till detta kommerstrukturproblem i vissa branscher samt en passiv skogspclitik som medfört bristpä råvara lill skogsindustrin och därmed lett lill onödig import, osv. Inom industrin har vissa branscher drabbats hårdare änandra. var del främst TEKO-industrin som hade problem. Från mitten av1970-talet har ytterligare problembranscher tillkommit: varven, järn- ochstålindustrin och delar av skogsindustrin. Däremot har delar av verkstadsindustrinoch av den kemiska industrin klarat sig bättre. Brutlomarginalerna i industrin har under perioden 1976-1981legat på en lägre nivå än , se diagram 4. Dennaförsämring i industriföretagens situation har också återspeglat sig i kraftigtökade statsutgifter för industripoliliska åtgärder. Särskilt stora belopp harutbetalats till varvsindustrin. Denförsämrade avkastningen på industriell verksamhet har tillsammans med det lågakapacitetsutnyttjandel också medfört all industriinvesteringarna har minskatdrastiskt. Till detta har naturligtvis också bidragit atl avkastningen ifinansiell verksamhet, fastighetsförvaltning m.m. har förbättrats.Investeringsvolymen i industrin har, som framgår av diagram 5, minskat med 38%mellan 1976 och 1982. En sådan minskning av industrins utbyggnadstakt innebärnaturligtvis betydande risker för framliden; den hotar industrins styrka ochkonkurrenskraft, och blir därmed även ell hot mol sysselsättningen. Prop.1982/83:50 13 Diagram 4 Bruttomarginaler för tillverkningsindustrin (SNI3) 1970-1981 1970 72 74 76 78 80 Källa:Statistiska centralbyrån och . Diagram 5 Investeringsvolymen i industrin 1970-1982 130 120 110-100 90 80- ------- 1----- 1------ 1 1--------- 1------ 1------ \------ 1----- T------ 1------ 1----- 1----- 1-------------- > r 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 19801981 1982 Källa: och ekonomidepartementet. Prop.1982/83:50 14 Den svenska ekonomin uppvisar en allvarlig sparandebrist.Under perioden 1976-1982 har bytesbalansen uppvisat underskoll på mellan 2 och4% av BNP utom . Därigenom har vi dragit på oss stora och växandeutlandsskulder och räntebetalningarna lill ullandel har blivit en allt störrebörda. Den svenska nelioslällningen gentemot omvärlden har således försämratsmed . För ekonomin som helhet har sparkvolen, dvs. sparandetsandel av BNP, fallit från 23,lill 16,1981. Minskningenuppgår därmed lill en tredjedel. Nellosparkvolen, dvs. sparandel minusavskrivningar, har fallit ännu mer; från i början av 1970-talel lill ca5% . Dessa siffror avspeglar såväl minskningen av investeringarna somförsämringen av bytesbalansen. Statens budgetunderskott har ökat från knappt 4 miljarderkr. för /76 lill . /82, och i denreviderade finansplanen frän förutspåddes underskottet /83 stiga till . Det är denna försämring av destatliga finanserna som återspeglas i del minskade finansiella sparandel i denoffentliga sektorn i diagram 6. De senasie åren har också inneburit en kraftigomfördelning av sparandel från den offentliga till den privata sek- Diagram 6 Finansiellt sparande som andel av BNP 1970-1982 Källa: och ekonomidepartementet. Prop.1982/83:50 15 Den privata sektorns finansiella sparande harnämligen ökat i nästan samma utsträckning som den offentliga sektornsfinansiella sparande har minskal. Bakom denna ökning av del privata finansiella sparandelligger flera faktorer. Dels har sparandel i försäkringsformer som finansierasmed avlalsreglerade arbetsgivaravgifter ökat. Dels har vinsterna gått upp ibanker, försäkringsbolag och andra finansiella förelag. Men detta ökade privatasparande har ej lett lill alt de privata investeringarna stigit; tvärtom hardessa fallit. Nägot förenklat kan man se de senaste årens utveckling så att denprivata sektorns investeringar i byggnader och maskiner för produktivverksamhel har ersatts av inköp av statsobligationer för vilka staten direkteller indirekt har kunnat finansiera privat och offentlig konsumtion. 2.3 Den negativa utvecklingen måste brytas!