prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Till TPR:sarbetsuppgifter inorn trafikplaneringen hör även att bereda vissa frägor isamband med prövning av om olönsam järnvägstrafik kan ersättas med busstrafik.Med den komplettering av handläggningsordningen för det trafiksvaga bannätet somjag föreslår under Särskilda frägor, avsnitt 2, kommer TPR alt få enökad arbetsbelastning. Jaghar för detta ändamål beräknat en viss medelsökning för ex- 1982/83:100 Bilaga 8 131 penseroch tillfällig personalförstärkning. I sammanhanget vill jag även erinra om atten allmän ulredningskapacilet på trafikplaneringsomrädet finns vid TPR. Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnad) Lokalkostnad Engångsanvisning -K 720 000 - 14000 -1- 95 000 -500000 -h 823 000 (-H 54000) -t- 95 000 Med hänvisning till vadjag har anfört och lUl sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslär atl fill /84 anvisa ett förslagsanslag på . Transportstöd för .Norrland m. m. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Som ett led i deregionalpolitiska strävandena att utveckla näringslivet i och övrigadelar av det dåvarande allmänna stödområdet infördes etttransportstöd. Syftet var att minska de kostnadsmässiga olägenheter som följermed de stora avstånden i de norra delarna av landet. Transportstödet är etlfraktbidrag i efterskott till företagen. Bidrag lämnas för järnvägs- och förlandsvägstransporter i yrkesmässig trafik. Det gäller transporter av dels varorsom förädlats inom stödområdet till hel-eller halvfabrikat saml vissa jordbmks-och livsmedelsprodukter som härrör från stödområdet, dels råvaror ochhalvfabrikat som anskaffas av förelag i stödområdet för alt vidareförädlas inomvissa bestämda näringsgrenar för försäljning. Fraktbidrag lämnas med 10fill av nettofraklkostnaden beroende på transportsträckans längdoch den bidragsberättigade verksamhetens belägenhet inom stödområdet. Behovel av bidragsmedelär beroende av dels de stödberättigade Irans-portemas omfattning, delsfraktkostnadernas förändringar. Med utgångspunkt i ett medelsbehov av 160milj.kr. för och med en av konjunk- 1982/83:100 Bilaga 8 132 lurförhållandena betingad volym- och kostnadsökningberäknar TPR anslagsbehovettill 176 milj. kr. för /84. Transportstödet tillNorrland behandlades av i samband med regionalpolitiska beslut(prop. 1981/82:113, AU 1981/82:23, rskr 1981/82:388). Härvid beslöts om vissa förstärkningar avstödet. Sålunda återinfördes uttransportstöd för vissa järn- och stålvaror samt förvissa hyvladeoch sågade trävaror. Vidare höjdes bidragsprocenten för vissa regioner. Ienlighet med beslut skall den beräknade kostnaden för det förstärktatransportstödet - 25 milj. kr. för bidragsärel 1982 avräknas från denregionalpoliliska beslutsramen enligt regeringens proposition omfilläggsbudget I för /83 (prop. 1982/83:25). Riksdagensställningstagande i samband med den regionalpoliliska propositionen harvidare inneburit att en parlamentarisk utredning tillkallats för att ta framunderlag för de framtida regionalpoliliska stödinsatsernas inriktning ochomfattning. Utredningen har bl.a. i uppgtft att avväga stödinsatser mellangenerella regionalpolitiska medel som exempelvis transportstödet och selektiva regionalpolitiska medel. Transportstödelsframtida finansiering ingår vidare som ett särskilt utredningsmoment. Jag anser mol dennabakgmnd alt transportstöd för , vilket belastar /84.,bör lämnas enligt de bidragsregler som gäller . Jag förutsätter att TPR med bibehållenkontroll av väsentliga kostnadspåverkande variabler fortsätter arbetet med atlsöka förenkla och schabloniserabidragsgivningen. När det gällerstödets finansiering har jag, efter samråd med chefen förindustridepartementet, funnit del lämpligt att stödet, liksom för innevarande budgetår, delvisavräknas mot den regionalpolitiska beslutsramen. Sålunda har jagbedömt alt 33 milj. kr. bör avräknas mot denna ram. Detta motsvararkostnadsökningen för som orsakats av regionalpolitiska beslut om ett förstärktbidrag. Jag hemställer atl regeringen föreslår att lill Transportstöd för m.m.för /84 anvisa ett förslagsanslag på . 1981/82 Utgift 82436000 1982/83 Anslag 72000000 1983/84 Förslag 62500000 Transportstödet förGotland omfattar såväl person- som godsbefordran i färjetrafiken på Golland. Stödet ärinbyggt i den taxa som tillämpar. Vidare utgär etl bidragtill transportföretagen för att 1982/83:100 Bilaga 8 133 läcka de merkostnader som inle kompenseras avdet s.k. GotlandstiUäg-get. För persontrafiken innebär stödet att priset fören färjeresa är anpassat lill priset för en andraklassbiljetl pä tåg förmotsvarande färdsträcka. De ohka formerna av stöd tiU godstrafiken innebär atttransportförmedlingsföretagen och med dem samverkande transportföretag kantillämpa samma taxa i Gotlandstrafiken som för övrig inrikestrafik i landet. För /84har TPR beräknat medelsbehovet till 62,5 milj. kr. med nuvarande utbuds- ochtaxestruktur. Härav avser 58,0 milj. kr. underskott i Gotlandsverksamhel och 4,5 milj. kr. bidrag till transportföretagen. Jag biträder TPR:s beräkning av anslagsbehovet. Jag vill vidare strykaunder atl det bör vara en angelägen uppgift för TPR alt medverka lUl fortsattarationaliseringar i trafiken i syfte att med upprätthållande av entillfredsställande trafikförsörjning minska bidragsbehovet. Mot denna bakgrund harjag beräknat anslagsbehovet för /84 tiU 62,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tiU Transportstöd förGotland för /84 anvisa ett förslagsanslag på . Statligt stöd till icke lönsamlandsbygdslrafik 1981/82 Utgift 78031000 1982/83 Anslag 19200000 1983/84 Förslag 15400000 Från anslaget ges bidraglill lokal och regional landsbygdslrafik i de län där en länshuvudman ännu inleövertagit ansvaret för trafiken. Länshuvudmän har hitliUs bildals i samtligalän utom , och samt . Statligt slöd tilllokal landsbygdslrafik lämnas lill kommunerna i dessa tre län avbidragsgmndande underskott. Statligt stöd fill regional landsbygdslrafik lämnastill utövare av sädan trafik som behövs för att tillgodose den regionalatrafikförsörjningen och som inte är ekonomiskt bärkraftig. TiU täckning av underskolli sädan trafik kan statsbidrag lämnas lill trafikutövare med för närvarandehögst . per vagnmil för bidragsgmndande trafikarbete. 1982/83:100 Bilaga 8 134 Vid ingången av bidragsåret1983/84 skall huvudmannaskap ha etablerats i samtliga län. Stödet lill denlokala landsbygdsirafiken kommer därmed för /84 endast attlämnas lill kommunerna i tre län som slutligt bidrag för trafiken underbidragsärel 1982/83. Mot denna bakgmnd beräknas anslagsbehovet för budgetåret1983/84 liU 9,7 milj. ki". För den regionalalandsbygdstnufiken kommer bidrag under /84 att betalas ul förtrafiken under /83. För att den relafiva bidragsnivån som gällerför bidragsärel 1981/82 skall kunna bibehållas i stort sett oförändraderfordras enligt TPR en höjning av den maximala vagnmilersätlningen med minst 2kr., dvs. Med dessa förutsättningar beräknar TPR anslagsbehovet /84 till 5,7 milj. kr. Föredraganden laghemställer att regeringen föreslår alt till Statligt stödtUl icke lönsam landsbygdstrafik för /84 anvisa ettförslagsanslag på . Ersättning till lokal och regionalkollektiv persontrafik 1981/82 Utgift 132703000 1982/83 Anslag 192768000 1983/84 Förslag 230698000 Från anslaget gesersättning tUl lokal och regional kollektivtrafik i de län där huvudmannaskapetablerats enligt lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik. Enligt lagen skall i varje län finnas enhuvudman som har det politiska och ekonomiska ansvaret för länetskollektivtrafik. Länshuvudmän har bildats i 21 län. Statligt slöd lämnas frånanslaget efter olika bidragsformer. För linjelrafik lämnas för bidragsåret1982/83 ersättning med . per vägmil bidragsgrundande trafikarbete inomGotlands, , , , , ,och samt inom landet i övrigt med . Högsltre dubbellurer måndagfredag resp. två dubbellurer på varjetrafikerad vägsträcka utgör bidragsgrundande trafik. Sttitligt stöd tillkompletieringstrafik lämnas av den del av kostnaden som belöper påhögst sex körtillfäl-len inom visst område. Oberoende avhuvudmannaskapsfrägan ges även slöd från anslaget till skärgårdstrafik medfartyg och till fjätlfiyg-trafik. Statsbidrag lämnas med högst avbidragsgrundande kostnad, dvs. i fråga om skärgårdslrafik för högst fyradagliga dubbelturer på viss 1982/83:100 Bilaga 8 135 linje resp. högsl en förbindelse fram och åter i veckaninom visst kompletteringstrafikområde samt i fråga om fjällflygtrafik för högslen förbindelse fram och återi veckan - . För samtliga nämnda bidragsformer gäUer atl högre bidrag kan lämnas om synnerliga skäl föreligger. utgår särskilt statsbidragenligt avtal mellan staten och . Från anslaget lämnas vidare statligt stöd tillersättningstrafik för nedlagd persontrafik på järnväg. Detta bidrag lämnas iförsta hand och baserasi huvudsak på bandelens särkostnader för persontrafiken minskat med motsvarandetrafikinläkter. Efter femårsperiodens utgång skall TPR utvärdera bidraget och efter samråd medlänshuvudmannen - fortlöpandeförändra bidraget med hänsyn tUl ändrade förutsättningar och förhållanden. Behovel avbidragsmedel lill linjetrafik och kompletteringstrafik är i första handberoende av omfattningen av det bidragsgrundande trafikarbetet. När del gällerstödet till linjelrafiken räknar TPR med all vägmilersäll-ningen behöver höjasför alt den relafiva bidragsnivän skaU kunna bibehållas. Höjningen /84 har beräknats fill , dvs. tiU 23 resp. . Med denna förutsättningberäknar TPR medelsbehovel för Unje- och kompletieringstrafik tiU 212,3 milj.kr. Behovet av bidragsmedellill skärgårdstrafiken beror pä omfattningen och kvaliteten på Irafikservicen förden bofasta öbefolkningen saml av fartygstrafikens kostnadsutveckling. TPRberäknar för /84 anslagsbehovet till 6,6 milj. kr. För stödettUl den trafik som Ångfartyg utför i beräknasmedelsbehovet till 8,9 milj.kr. Behovel avbidragsmedel till fjällflygtrafiken avgörs av omfattningen av det bidragsgmndandetrafikarbetet och av flygtrafikens kostnadsutveckling. Bidragsbehovetför fjällflygträfik beräknas tiU 0,5 milj. kr. för /84. I fråga om statsbidrag fill ersättningstrafik förnedlagd järnvägstrafik lämnas för /83 bidrag tiU ersättningslrafikdels på sträckan med , dels på sträckan med 426000 kr.Beloppen skall för kommande budgetår anpassas till ev. förändringar ivägmilersätlningen. TPR räknar mot denna bakgmnd med ett medelsbehov av . TPR anmäler slufiigenatl om nedläggning av persontrafiken pä järnväg kommer till slånd på fler bandelar erfordras ytterligare medeltill anslaget. 1982/83:100 Bilaga 8 136 Jag skallinledningsvis behandla sialsbidragsgivningen allmänt och beröra vissaövergripande frägor för att. därefter ta upp behovet av bidragsmedel för nästa budgetär. Den kortvägakoUektivtrafiken har ökat sin andel av transportarbetet.Bakom denna utveckling ligger bl.a. ökade drivmedelskostnader, samordningen avtaxorna i länen, införandet av länskort samt ökat trafikutbud genom bildandetav ett gemensamt huvudmannaskap för denlokala och regionala kollekfivtrafiken och förstärkta statsbidrag. Resandeökningen i kollektivtrafikenhar ocksä varit betydligt större än ökningen av trafikutbudet vilket innebär enförbättrad beläggning. Trafik-utbudet har i sin tur ökat mer än insatsen avbussar och personal. Bussutnyttjandet i trafiken har alltså blivit bättre.Trots den således ökade effektiviteten i trafiken har det inte kunnat undvikas attunderskotten kommit alt bli större och därmed medfört ökade anspråk påskattemedel från kommuner och landsting. Finansieringsfrågan har därmed alltmer kommit i förgmnden. Det är mot denna bakgrund viktigt atl statsbidraget inte försämras så attdagens utveckling mot ett ökat kollektivt resande bryts. Jag vill isammanhanget erinra om att statsbidragssystemet till kollektivtrafikentidigare tagits upp som ett översynsprojekt inom kommunikationsdepartementet.Bakgmnden var bl.a. den situation som uppstått genom bildandetav länshuvudmän. Realiserandet av ev. mer genomgripande förslag från detta projekt bör enligt min mening lämpligen inte skeförrän samfiiga län i landet bildat länshuvudmänoch kommit igång med trafiken. Enligt gällande lagstiftning skall huvudmänfinnas i samtliga län den Ijuli 1983sä att bidragssystemet täcker hela landet /84. Detta betyderall en ev. större förändring i bidragssystemet kan ske tidigast fr.o.m. /85. Förenklingar inomnuvarande ramar för bidragssystemet bör dock även fortsättningsvis ske. TPR:s arbete medbidragsgivningen syftar bl. a. till att förenklingar skall kunna vidtas. Dettahar lett till dels att förordningen om statligt stöd lill skärgårdslrafik och fjällflygtrafik ändrats, delsatl TPR:s föreskrifter för tillämpningav bidragssystemet kunnat förenklas i betydande grad även när det gäller annan kollektivtrafik. Länshuvudmännenbehöver exempelvis i sina bidragsansökningarredovisa enbart förändringar i trafiken i stället för som tidigare lämna en fullständig detaljeradredovisning . Inför bidragsåret1983/84 har TPR föreslagit ytterligare förenklingar. Förslaget innebäratt kravet pä inlämnande av lokala trafikförsörjningsplaner förkomplettringstrafik för vilken kommunerna svarar slopas. Jag delar TPR:sbedömning att del nu f;år att slopa detta krav utan att man för den skullkommer i konflikt med det av uttalade syftet med stödformen. Jag utgårhärvid frän att länshuvudmännen i sin trafikförsörj-ningsplan samordnarsin trafik med den komplelteringstrafik som kommunerna i länet svarar för. Jag utgäi-också ifrån alt ansvarsförhållandena Prop.1982/83:100 Bilaga 8 137 läggs fast före trafikårets början såatt en tillfredsställande trafikförsörjning i länels olika delar kanupprätthållas. Jag övergår nu tiU all behandla beräkningen avstatsbidraget. Jag delar TPR:s bedömning att vägmilersätlningenlill linjetrafiken behöver höjas för att den relativa bidragsnivån skall kunnabibehållas. Genom den "frysning" som tidigare skett avvägmilersättningen har en olycklig kostnadsövervältring skett pä kommuner ochlandsting som en fortsatt utbyggnad av kollektivtrafiken motverkats.Mot denna bakgmnd räknar jag med atl milersättningen för /84bör höjas med . till 23 resp. . Den föreslagna höjningen är enligt minmening nödvändig för atl begränsa de ökade underskotten i den trafik för vilkenhuvudmännen ansvarar. Jag biträder i övrigtTPR:s beräkning av stalsbidragsbehovet till Qällflyg-Irafik, skärgårdstrafikoch ersältningstrafik för nedlagd järnvägstrafik. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatl 1. godkännade av mig förordade ändringarna av nuvarande handläggningsordning förbidragsgivningen till den kollektiva persontrafiken, 2. tillErsättning till lokal och regional kollektiv persontrafik för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag på . 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 meteorologiskaoch hydrologiska institut () är central förvaltningsmyndighet förmeteorologiska, hydrologiska och oceanografiska ärenden. utförundersökningar och utredningar pä uppdrag av myndigheter och enskilda.Institutet bedriver också tiUämpad forskning och utveckling. leds av en styrelse.I styrelsen ingår generaldirektören och fem ledamöter som utses av regeringen. Inom institutet finnsfyra avdelningar, nämligen den meteorologiska avdelningen, den hydrologiska ochoceanografiska avdelningen, den tekniska avdelningen och den administrativaavdelningen. Antalet anställda vid insfitutet uppgår till drygt 900. SMHLs verksamhelfinansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten, dels med ersättning föruppdrag. Bidraget avser att täcka insfitutets myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. 1982/83:100 Bilaga 8 138 Uppdragsverksamheten harunder senare år visat ett negativt resultat. Genom olika åtgärder fråninstitutets sida har underskottet minskat successivt. räknar med ettunderskott pä 0,5 milj. kr. för /84. För atl uppnå balans iuppdragsverksamheten gör institutet en översyn för att anpassataxekonstruktionen till de principer för avgiftssättning som angavs iproposition 1980/81:149 om SMHLs verksamhet och organisation. Förutsättningenför en vidgad uppdragsverksamhet är enligt institutet utökad regionalverksamhet. Enligt de riktlinjer förSMHLs verksamhet som beslutat skall anslagsfinansierad verksamhet sälängt som möjligt överföras till uppdrag. har i sin anslagsframställningredovisat vilka åtgärder som vidtas i detta syfte och ett antallönsamhelsförbättrande åtgärder. har beräknat ett underskott iuppdragsverksamheten även för /84. Jag noterar att detekonomiska utfallet av uppdragsverksamheten successivt förbättrats ochförutsätter att har som mäl atl verksamheten skall gå ihop budgetåret1983/84. Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut för /84 anvisa ettförslagsanslag på I . Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut' 1982/83 Anslag 83580000* 1983/84 Förslag 87620000 ' Ny anslagskonstruktion. * Frän anslaget har . förts bort som besparing. Från anslaget betalas kostnaderna för SMHLsmyndighetsuppgifter. begär kompensationför pris- och löneomräkning med . I besparingsalternafivethar institutet beräknat besparingarna till . Dessa besparingar avsesbl.a. uppnås genom indragning av nio . har i sinanslagsframstäUning föreslagit att drift och underhåll av investeringar skallfinansieras över bidragsanslaget sä att anslaget 1 8. : Utmstning blir ettrenodlat invesleringsanslag. har begärtutökningar med . Av utökningarna avser . fondavgifter föruppbyggnad av en pilotanläggning avseende nytt vädertjänstsystem (PROMIS). 1982/83:100 Bilaga 8 139 har hemstäUt om . har vidare begärtmedel för fondavgifter avseende nya datomtmstningar saml kompensation för vissa kostnader i sambandmed WMO-möten (worid meteorological organization). Vid min beräkning av bidragsanslaget harjag utgått från att drift och underhåll avutrustning skall betalas från delta anslag. ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (55 564) 6509* (-) 661 (-144) * Inkl. drift och underhåll. Vad gäller SMHLs besparingsförslag vill jag anföraföljande. har i sillbesparingsalternativ beräknat en nedskärning av antalet mednio motsvarande en besparing på . EnligtSMHI-ulredningen borde antalet synoptiska stationer vid ingången av budgetåret1981/82 uppgå till 152. I de 152 SYNOP-stalionerna ingår 32 militärastationer som enligt SMHI-ulredningen föreslogs bli överförda lill SMHI.Insfitutet och chefen för flygvapnet har emellerfid sedermera kommil överens omatt endast 28 militära stationer borde föras över till . Därmed reducerades det rekommenderadeantalet stationer tUl 148. Enligt vad jag erfarit har dessutom tvåtimstationer felaktigt kommit att räknas in i SYNOP-nätel. Del synoptiska nätsom SMHI-ulredningen angav borde således uppgå till 146 stationer.Slationsnätet uppgår fill detta antal. ()framhöll i sitt betänkande (1980/81:27) att utskottet inte ville förekommautvärderingen av en försöksverksamhet med regiona-liserad vädertjänst (PROMIS), somingående redogjorts för i prop. 1980/81:149.TU ansåg därför att "nedläggningar av observationsstationer utöversådana som är etl led i SMHLs normala rationaliseringsarbele ej bör komma i fråga". Nätet av bemannadestafioner borde enligt utskottet haden omfattning som föreslogs i SMHI-ulredningen i avvaktan pä utvärderingenav försöksverksamheten. För egen del anserjag att det bör ankomma på alt från meteorologiska utgångspunkteroch inom tillgängliga medelsramar göra avvägningen mellan antaletobservationsstationer och kvaliteten på väderrapporteringen. När del gäller antalet stationer idel s.k. gmndnälet skail samråda medchefen för flygvapnet. Något visst antal stafioner bör inle läggas fastav statsmakterna. 1982/83:100 Bilaga 8 140 För /84 har jag beräknat anslagsbehovettill . Detta innebär en verksamhet i huvudsaklig överensstämmelse med huvudalternativet. Som närmare framgår avredovisningen under anslaget I 8. SMHI:Utrustning avser jag £.tt senare återkomma till regeringen med förslag i fråga om en eventuell pilotanläggningför ett nytt vädertjänstsystem. Jag har därför inte nu beräknat någrafondavgifter för den datorutrustningsom ingår i pilotanläggningen. De ökade kostnaderna för drift och underhåll på gmnd av nya investeringar har jagberäknat till . Jag är vidare inte beredd att föreslå alt SMHIliUdelas ytteriigare medel för fjällväderservicen. Jag hemställer attregeringen föreslär att - med godkännande av vad jag anförtovan - till Bidrag tUl meteorologiskaoch hydrologiska instUut för /84 anvisa etl reservationsanslagpå . meteorologiska och hydrologiska Institut:Utrustning' 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag ' Ny anslagskonstruktion. * Inkl. disposition av finansfuUmakten med . (beslut ). Anslaget belastasmed utgifter för SMHLs investeringar vars värde per objekt i princip är . och vars livslängd är . har i sittulökningsallernativ begärt totalt . vUkel innebär en höjningav anslaget med ca 2,8 milj. kr. jämfört med innevarande budgetårs anslagexklusive drift och underhåll av investeringar. har i sin anslagsframställninghemställt att även investeringar till uppdragsverksamheten får belasta detta imslag. För sådanainvesteringar begär ca 1,9 milj. kr. Vid min beräkningav anslaget har jag utgått från all . förs över lill bidragsanslagetför drift och underhåll av investeringar. Jag har vidare räknat uppanslaget med . Vid uppräkningen har jag tagit hänsyn till atlinvesteringar inom uppdragsverksamheten får belasta detta anslag. Vad gäller uppbyggnad av ett nytt vädertjänstsystem(PROMIS) vill jag anföraföljande. har i sitt belänkande (1980/81:27) medanledning av föredragandens överväganden i prop. 1981/82:100 bil. 1982/83:100 Bilaga 8 141 om en uppbyggnad av en pUolanläggning för ettnytt vädertjänstsystem. har i sin anslagsframstäUning samt i särskildskrivelse tUl regeringen hemställt om medel.till en pilotanläggning. Regeringen har vidare uppdragit åt statskontoretatt utreda fömtsättningarna för en ökad produktionssamverkan mellan den civilaoch militära vädertjänslen saml alt successivt redovisa utredningsuppdraget.Statskontoret lämnade förslag till lämpliga försöksområdensamt uppläggning av försöken. Förslaget har remissbehandlats. Regeringen hardärefter uppdragit åt statskontoret all i samverkan med chefen för flygvapnet,och luftfartsverket samt i samråd med försvarets rationaliseringsinstUutgenomföra försök med samproduktion av vädertjänst på regional nivå för södraSverige vid flygvapnets regionala vädercentral Syd. Försök avseende centralvädertjänst skall bedrivas vid SMHLs cenlralförvallning. Vidare skall för övreNorrland vissa försök förläggas till flygflottilj. I uppdragetingår även atl utreda möjligheterna att samordna vädertjänstens tekniskasyslem. Förslag fill uppläggning av försök med sådan samordning skall redovisasför regeringen . Detta försök skall företrädesvis förläggas tillSlump. Statskontoret har iyttrande över SMHLs framställning om medel till en pilotanläggning bl. a.anfört atl kontorets redovisning fill regeringen kommer atl innehåUasynpunkter på den framlida svenska vädertjänslens uppbyggnad. Statskontoretföreslär därför att SMHLs framställning angäende PROMIS lills vidare inte börföranleda någon åtgärd från regeringens sida. Jag avser att senare återkommatill regeringen med förslag med anledning av SMHLs anslagsframställning. Jag hemstäUer all regeringen föreslår att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning för /84anvisa ett reservationsanslag på . 1981/82 Utgift 1000 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Statens väg- ochtrafikinsfitut (VTI) har fill uppgift att bedriva dels forsknings- ochutvecklingsarbete främst avseende vägar, vägtrafik och väglrafiksäkerhet, delssystematisk informations- och dokumentafions-verksamhet rörande sådanverksamhet. Institutet skall också sprida informafion om de resultat som nåttsi arbetet och samverka med universitet och högskolor för att främjaundervisningen pä de vetenskapliga och tekniska områden som omfattas avinstitutets verksamhet. 1982/83:100 Bilaga 8 142