prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — -S.s J2 5:so S '»i 73 C 0) -v 1,. 1982/83:100 Bilaga 1 76 Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas sombilagor: Preliminär nalionalbudget 1983 (Bilaga 1.1). inkomstberäkning (Bilaga 1.2). Riksrevisionsverketsberäkning av budgetutfallet för /83 (Bilaga 1.3). Vissa tabellerrörande den statsfinansiella utvecklingen m.m. (Bilaga 1.4). Remissyttrandena långtidsutredning (Bilaga1.5). Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag alt regeringen dels föreslår atl 1. godkännade allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken somjag har förordat i det föregående, 2. godkännade allmänna riktlinjerna för budgetregleringen somjag har förordat i det föregående, 3. bemyndigaregeringen att i riksgäldskonloret disponera en från . ökad röriig kredit för atl på det sätt som regeringen bestämmerställas lill förfogande för myndighetersom bedriver uppdragsverksamhet, 4. bemyndigaregeringen alt besluta om disposition av del av överskollen av byggnadsstyrelsensfastighetsförvaltning i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, 5. /84, i avvaktan på slutliga förslag i kompletleringspropositionenoch i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, a) beräknastatsbudgetens inkomster, b) beräkna förändringari anslagsbehållningar, c) beräknaförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) beräkna beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto, dels bereder tillfäUe alt ta del av vad jaghar anfört beträffande 6. denkommunala ekonomin, 7. statligakreditgarantier. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 77 1 Bakgrund och förutsättningar ................................................................... I 1.1 Den internationellabakgrunden ........................................................ 1 1.2 Den svenskautvecklingen ................................................................ 3 1.3 Avstämningenav långtidsutredning ................................... 5 2 Den ekonomiska politiken ........................................................................ ........ 7 2.1 Den "tredjevägen" .............................................................................. 7 2.2 Omläggningen av denekonomiska politiken ...................................... 9 2.3 StabUiseringspoliliskaöverväganden.................................................. ...... 13 2.4 Finans- ochkreditpoliliken ............................................................... ...... 17 2.5 Sysselsättnings- ochinvesteringspolitiken ....................................... ...... 21 2.6 Subventionerna lUlnäringslivet ...................................................... .......... 23 3 ................................................................................ ...... 26 3.1 Den internationellautvecklingen ..................................................... 26 3.2 ekonomi 1983 ..................................................................... ...... 28 4 Budgetförslaget ........................................................................................ ...... 33 4.1 Budgetpolitikensuppläggning .......................................................... 33 4.2 Budgetförslaget /84: statsbudgeten .................... 35 4.3 Budgetförslaget /84: kommunsektorn .... 40 4.4 Budgetpolitiken på längresikt ........................................................... 42 5 Avslutning ............................................................................................... 46 1 Vissaöversynsfrågor ............................................................................... 48 2 Kassahåliningsfrågor........................................ .......... .......................... ..... 49 2.1 Vissa tekniska aspekter .................................................................... 50 2.2 Beslutade och aklueUaåtgärder inom det uppbördstekniska området 51 2.3 Aktuella åtgärderavseende de statliga utbetalningarna m.m. . 52 3 Taxoroch avgifter ...................................................................................... 54 4 Statligakreditgarantier ............................................................................... ...... 55 5 Budgeltekniskafrågor .............................................................................. ..... 59 6 Rationaliseringoch kostnadsbesparingar inom . . 61 7 Statsbudgetenbudgetåren 1982/83 och 1983/84......................................... 62 7.1 Underlag förberäkningarna ............................................................... ..... 62 7.2 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /83 62 7.3 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /84 65 7.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1982/83 och 1983/84 .... 74 Hemställan ................................................................................................ ..... 76 1982/83:100 Bilagal 78 1 Sysselsättning1976 och 1982 ................................................................ 4 2 Denkonsoliderade offentliga sektorns andel av BNP 1976-1983 18 3 Denoffentliga sektorns utgiftsutveckling ............................ ...... 18 4 Finansieringav budgetunderskottet 1980-1983 ..................................... 20 5 Olikafaktorers påverkan på svensk export av bearbetade industrivaror 1982-1983 29 6 BidragtiU BNP-förändringen 1982-1983 .............................................. 29 7 Handels-ochbytesbalans 1981-1983 ..................................................... 30 8 Försörjningsbalans1982-1983 ............................................................... 32 9 Statsbudgetens utveckling budgetåren1981/82-1983/84 ....................... 38 10 Statsinkomsternas utveckling budgetåren1981/82-1983/84 .................. 39 1 Statligakreditgarantier /82 .............................................. 56 2 Föreslagnaförändringar av ramar för statligt garantiåtagande m. m. budgetåren 1982/83 och 1983/84 ................................................... 59 3 /83........................................................... 64 4 Justeringav beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåren1982/83 och 1983/84 69 5 Riksrevisionsverketsförslag tUl förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /84 70 6 Anslagsbehållningarnavid utgången av budgetåren 1978/79-1982/83 ... 71 7 Beräknadförändring av anslagsbehållningarna under /84 72 8 Statsutgifternaför /84 .................................................... 74 9 Statsbudgeten för budgetåren 1982/83 och1983/84 ............................... 74 10 Förslag till statsbudget för budgetåret1983/84 ........................................ 75 1 Industriproduktioneni och 1970-1982 ........................... 3 2 Arbetslöshetenoch kvarstående lediga platser ...................... 5 3 Denutländska resp. inhemska efterfrågans bidrag till BNP samt denkonkurrensutsafta sektorns relativa lönsamhet 1971-1982 14 Figur 1 Garanteradkapitalskuld fördelad på samhällsområden . Biiaga 1.1 Preliminär nationalbudget PRELIMINÄR NATIONALBUDGET 1983' Den preliminäranalionalbudgelen som härmed läggs fram är utarbetad inomekonomidepartementet och . Nalionalbudgelen bygger påmaterial som erhålls från fackdepartemenl och olika verk och institutioner.Vidare har utredningsrädet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förnationalbudgetens utformning och bedömningar. Nalionalbudgelen bestårav tvä delar. 1 den första delen, kapitel I, sammanfattar ekonomidepartementeldet ekonomiska läget och konjunklurulsikterna. Den andra delen, kapitel 2-10,behandlar utvecklingen inom olika områden mera i detalj. Kapitlet 3Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna, 8Näringslivets lönsamhet, kostnader och priser och 10 Kreditmarknaden harsammanställts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustri saml skogsbruk ikapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 10 framgår även i tablåformvilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet resp.konjunkturinstitulel. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enligtekonomidepartementets och bedömningar. Ansvaret för bedömningenav ekonomi 1983 vilar på ekonomidepartementet där arbetet mednalionalbudgelen letts av statssekreteraren och departementsrådetSune . ' Kalkylerna avslutades förekonomidepartementets del deno22 . 1 1982/83. 1982/83:100 2 1 Sammanfattande översikt' En viktig förklaring tillden svaga ekonomiska utvecklingen i var att den internationellaåterhämtningen uteblev. Istället för en BNP-tillväxt i OECD-omrädet på I 1/,som antogs i den preliminära nalionalbudgelen , blev detfaktiska utfallet troligen en minskning med närmare 1/. volymförändring frän föreg. period i årstakt Prognos PNB 82 Utfall PNB83 3 1/4 1 1/4 -3/4 -1/2 Den uppgång som väntadeskomma med full styrka uteblev. Istället sjönk den totalaproduktionen. 1 samtliga , utom och , blevandra hälften av aret dessutom svagare än den första. Den svaga tillväxtenledde också till negativa konsekvenser för handeln. Istället för att öka med3-4% minskade värids-handeln något. TiU betydande delsammanhänger stagnationen med den ekonomiska politikens inriktning. Det ärfrämst en stram penningpolitik i de tongivande länderna som via höga nominellaoch reala räntor dämpat konsumtion och investeringar. Finanspolitiken har ocksägivils en stram inriktning i syfte att minska budgetunderskotten. Menautomatiskt motverkande faktorer som t.ex. arbetslöshetsunderstöd har bidragittill atl budgetunderskotten ökat. Politiken i omvärlden harprimärt varit inriktad på atl dämpa inflationen. Man kan konstatera alt även omvissa resultat uppnätts, så har del tagit betydligt än politikensförespråkare förulskickat. har uppoffringarna i form av minskandeproduktion och sysselsättning varit avsevärda. harinflationstakten dämpats från till . Detta är ensnabbare avsaktning än vad som t. ex. antogs i prognosijuli 1982. Ungefär hälften av den nämnda nedgången pä drygt 6 procentenhetersom skett kan hänföras till direkta eller indirekta effekter avråvarupriserna. ' I detta kapitelpresenteras ekonomidepartementets bedömning av det ekonomiska läget och avkonjunkturutsikterna. I de följande kapitlen 2-10 redovisas mera Ingåendeutvecklingen inom olika områden. " Därmed kanframgångarna på inflationsbekämpningens område hävdas vara bräckliga.Kapaciletsulbyggnaden inom den globala rävaruutvinning-en kan visa sig varaotillräcklig för all vid en ny konjunkturuppgång kunna tillgodose en stigande världsefterfrågan. Dennarisk kan leda lill en fortsatt stram politik i de stora länderna eftersominflationsbekämpningen fortfarande har högsta prioritet. Man kan dock inleutesluta alt den starkt försämrade arbetsmarknadssituationen i OECD-området med en arbetslöshet påf. 32 miljoner människor eller av arbetskraften tvingar fram en vissomläggning av politiken. ärdel uppenbart alt en sådan omprövning inte är förestående och att, om den kommer, derealekonomiska effekterna knappast kommer att hinna märkas . Den internationella bedömning som här framläggs, och somnärmare redovisasi kapitel 2, grundar sig bl. a. på den uppmjukning av penningpolitiken som de facloskett i . Denna lättnad har tagit sig formen avett mindre strikt fasthållande vid i förväg fixerade mål för penningmängdenstillväxt. Den bör kunna leda till en successiv återhämtning avbostadsinvesteringar och näringslivsinvesteringar som hållils tillbaka av denhöga räntenivån. Även den privata konsumtionen gynnas av lägre räntorsamtidigt som hushållens realinkomsler stärks av skattesänkningar och fallande inflationstakt. svarar därmed för dentydligaste omsvängningen i positiv riktning . Även för förutsesdock en förstärkt tillväxt. Däremot ärutsikterna betydligt sämre för del. Av särskilt slor betydelse ärvad som kommer att hända i den västtyska ekonomin. Oron i delfinansiella systemet har framtvingat åtstramningar i länder utanförOECD-omrädet. Eftersom den västtyska exporten till dessa länder är omfattande västtyska industrin drabbats hån. Visserligen har industrin haft nyttaav den konkurrenskraftsförstärkning som den höga dollarkursen inneburit. Å andra sidanhar detta framtvingat en räntenivå som hämmat industrins långsiktiga expansionsmöjligheter. Utsikterna för denvästtyska ekonomin är myckel osäkra. Om det överhuvudlaget blir någon tillväxt,beräknas den komma från en viss konsumtionstillväxt och från näringslivets investeringar samtbostadsbyggandet. Däremot ärutsikterna för den traditionellt expansiva exporten fortsatt mörka. En samlad bedömningskulle därmed lyda på en total BNP-ökning i OECD-området på 1 1/1983. Under detförsta halvåret skulle den knappastvara märkbar i ulan bäras upp av utvecklingen i ochJapan. Först kan man möjligen påräkna en viss uppgängäven i . Tillväxten är svagi de länder den svenska ekonomin är mest beroende av. Den genomsnittliga tillväxten iOECD-området väntas uppgå lill ca 1982/83:100 4 I 1/1983. Vägs tiUväxten istället medländernas betydelse för vår handel som vikter stannar tillväxten vid 1 %.BNP-tillväxten i beräknas undersliga . Mot denna bakgrund är det rimligt att räkna medatt världshandeln, i betydelsen marknadstillväxt för svenska varor, ocksä blirlåg. Den totala importökningen inom OECD-området kan beräknas bli . FörSveriges del kommer det, enligt konjunklurinslitulels beräkningar i kapitel 3,att bli fråga om en marknadsullväxt på bara 1,i volym 1983. Detta ärobetydligt högre än . Under andra hälften av 1970-taletuppgick marknadstillväxten till per är i genomsnitt. Del är lätt alt peka påflera osäkra punkter i prognosen. En uppenbar sådan är risken för atl behovetatt finansiera det stora budgetunderskottet i den amerikanska ekonomin på nyttdriver upp räntorna, så att hela den internationella räntenivån åter höjs.Vidare skulle ytterligare kraftiga störningar i det internationeUafinanssystemet kunna få långtgående verkningar pä väridshandeln. Man kan underalla förhållanden räkna med att efterfrågan frän icke-OECD-länder blir svag.Risken all en långsam vädds-handelsökning leder till atl länder medbytesbalansproblem tillgriper mer eller mindre öppet protektionistiska åtgärderär uppenbar. På traditionellt sätt har någon prognos för valutakursernainte gjorts. Kalkylmässigt har de kursrelationer som rådde under första veckani använts. Detta innebär bl.a. en dollarkurs på kr. 7,46. Skullekurserna förändras så att dollarn försvagas i förhällande till devästeuropeiska valutorna och den japanska yenen kan detta under vissaförulsällningar få följande konsekvenser enligl OECD-sekrelariatets beräkningar.' Effekter av en 10-procentigdollardepreclering (förändringar påmarginalen i % av BNP) År 1 År2 År3 -0,4 -0,2 -0,3 Enligt dessa beräkningarskulle en deflationistisk effekt uppstå främst genom att konkurrenskraften iEuropa försämras. Skulle en dollardepreclering emellertid kunnakombineras med en allmän sänkning av räntorna blir effekten mera positiv.Nedan återges på motsvarande sätt effekterna av en lO-procentigdollärdepreciering i kombination med en sänkning av den internationellaräntenivån . Economic Outlook, No 32,Dec. Ar 1 Ar 2 Ar 3 BNP, Förenta statema BNP,' BNP,OECD-totalt Under de givnaförutsättningarna skulle detta kunna ge positiva effekter på tillväxten redan underdet första året. Beträffande oljeprisernabygger beräkningarna i nalionalbudgelen på nominellt oförändrade priser idollar räknat i enlighet med beslut av oljeproducenterna. FörSveriges del räknar i kapitel 3 med att del genomsnittligaimportprisel för råolja skall ligga på per fal. Detta är drygt 2dollar lägre än genomsnittet . Detta uppnås genom en omläggning avimportinriktningen mot producenter med lägre priser saml rabatter på deofficiella priserna. Den lägre inflationen iflertalet länder visar sig ocksä i priserna pä bearbetade varor iinternationell handel. Ökningstakten väntas nedgå till 5,5 ä 1983. Därmedhar prisstegringstakten på dessa varor sänkts med sedan1980. Med hänsyn till de svagakonjunklurulsikterna och den sänkning av löneökningstakten som uppnåttsinternationellt får man sannolikt räkna med att prisökningarna på bearbetadeindustrivaror kommer att vara låga en relativt . Under 1977och 1978 låg dessa . 1978 steg priserna med . Detvar först den prisstegrings-väg som följde den andra oljekrisen som på nytthöjde inflationstakten på industrivaror i internationell handel. Det finnssåledes anledning att räkna med att producenterna av svenska industrivarorunder tvingas anpassa sig till en pristakl ej överstigande4-5%. Effekterna av den ovanskisserade utvecklingen bör bli att bytesbalansunderskott ökarnågot samtidigl som underskotten i länderna utanför OECD-omrädet minskar somföljd av åtstramningen där. Inom OECD-området antas Förenta staternasunderskott vidgas medan motsatsen gäller för och FörbundsrepublikenTyskland. I de mindre länderna är bilden splittrad men gruppen som helhetkommer att uppvisa betydande underskott. 1.2 Utvecklingen i och 1983 Även 1982 blev ett årulan ekonomisk tillväxt. föll BNP med 0,och enligt preliminärabedömningar tycks produktionen ha fallit lika mycket . Som framgår avtabell 1:9 beror del främst på ett fall i investeringarna somföretagen tillgodosett den efterfrågan som funnits genom att minska sina lager.Däremot har konsumtionen bidragit till att hålla uppe efterfrågan medanutrikeshandeln verkat återhållande på produktionen. Prop.1982/83:100 6 Av följande tablå framgårskillnaderna mellan BNP-utvecklingen såsom den prognoserades i nalionalbudgelenför elt är sedan och sä som den bedöms ha blivit. Man bör dock hålla iminnet att beräkningarna för de tre första kvartalen är preliminära och altijärde kvartalet är en prognos. av BNP föregående år Export,varor och tjänster import, varor ochtjänster -0,8 -0,8 -0,9 -0,4 -0,3 -0,7 Skillnaden mellan prognosoch utfall ligger således främst på den reala ulrikesbalansen och den privatakonsumtionen. Till en del beror det på att den internationeUa konjunkturen blevsvagare än väntat och att de svenska företagen inle återtog marknadsandelar iförutsatt omfattning. Det beror ocksä på att importen ökade relativt kraftigt.Det hänger i sin tur samman med den ovänlat stora konsumtionsuppgången. Trotsatl realinkomsierna minskade mer än beräknat, tycks det nu som om konsumtionenökat istället för att minska. Den svagare aktiviteten i ekonomin har inte krävtden förutsatta lagervolymen. Denna har istället minskat, delvis också som enföljd av den höga räntenivån. Den löpande statistikenöver utvecklingen under loppet av 1982 är osäker men av diagram 1:1 framgår attproduktionen under de första tre kvartalen tycks ha fallit kraftigt. Underandra kvartalet steg produktionen något, vilket främst tycks ha berott på denprivata konsumtionens ökning. I och med åtstramningen av kreditpoliliken undertredje kvartalet dämpades också den privata konsumtionen. Diagram 1:1 BNP 1975-1982 priser.Säsongrensade värden Index1975 = 100 ['-' Trend = 1,per år.Beräknad på Källa: . Konjunkturinstitutetsprognoser för del ijärde kvartalet innebär en viss produktionsökning. Tillbetydande del beror det på en antagen konsum-tionsrusch , somföljd bl.a. av atl mervärdeskatten höjs . Det finns också vissatecken på att industriproduktionens fall kan ha mattats av. Det innebar i sig en viss återhämtning av tidigareföriorade marknadsandelar eftersom våra viktigaste marknader inom OECD-områdetendast ökade med . Efter devalveringen hade vårt kostnadsläge,mätt med arbetskraftskostnaden per producerad enhet, återställts till ungefärden nivä som rådde 1973. Det fanns därför anledning vänta att det skulle blimöjligt för exportföretagen att genom långsammare prisutveckling än konkurrenternavinna andelar. Enligt förefaUer det som om exportföretagenvunnit marknadsandelar som följd av derelativprissänkningar som skedde . Redan under början av 1982stoppades dock relativprissänkningen upp och enligt de bedömningar som förelågföre devalveringen föreföll det inle troligt att några ytteriigarenämnvärda relativa prissänkningar skulle ske. Därmed skulle ocksåmarknadsandelsvinslerna i huvudsak ha upphört. Det är tydligt attföretagen hållit högre priser än väntat. Detta har knappast varit motiverat avkostnadsskäl; arbetskraftskostnaden per enhet ökade bara med ca 3,5 mot drygt7% i omvärlden. Räknat i gemensam valuta var skillnaden om hänsyn intetas till kurseffekterna av devalvering. Även om devalveringen ocksåhöjer insaisvarukostna- Prop.1982/83:100 8 derna är det tydligt att företagen använt en betydandedel av devalverings-utrymmettill lönsamhetsförbättringar. Förutom attprissättningen verkat mera återhållande på exporten än vad enbartlönekostnaderna motiverar har andra faktorer spelat en viss roll. De svenskaindustrivarorna har etl slörre innehåll av investeringsvaror än vad som gäller förvärldshandeln i genomsnitt. Genom den låga investeringsaktiviteten i omvärldenhar detta missgynnat vår export. Ungefär 0,av exportvolymen har förlorats påden ogynnsamma varusammansättningen. Åven kommer den svaga investeringsaktivitetenatt missgynna exporten. Den svaga internationellakonjunkturuppgång som förutses startar från ett läge med mycket lågtkapacitetsutnyttjande. Därför dröjer del innanvärldshandeln kommer igång pä allvar. Vidare hämmas handeln av vissa och slatshandelsländersskuldproblem vilket tvingar dem till en restriktiv politik och därmedlåg import. BNP-tillväxten iOECD-omrädet beräknas 1983 bli låg, särskiU i . Genom atlvår export är koncentrerad på blir marknadstillväxten 1,. Denna lågamarknadstillväxt utgör självfallet en bräcklig grund för en snabbexporlexpansion. För att det skall bli möjligt med en exportökning som är större än marknadstiUväxten krävsen flexibel prisslralegi. Elt viktigt ledär naturligtvis alt prisökningarna blir långsammare än hos konkurrenterna, så att de svenska relativprisernafaller. Särskilt för varor av stapelkaraktär, eller som ingår i eltstandardsortiment, krävs dock en försiktigheti prissättningen så alt våra produkter inte utsätts för protektionistiskaåtgärder som hämmar exporten mer än de vinster som låga priser kan ge. Det kärvare konkurrensklimat som råder gör det svårare än t. ex. 1977 att utnyttja devalveringenskonkurrensfördelar. Detta gör del ocksåsvårare att förutsäga företagens prisbeteende. Vi har heller inte nägon aktuellerfarenhet av reaktionsmönstren på en så kraftig devalvering. Den undersökningom bl.a. företagensprissättning som statensindustriverk (SIND) utför kommer atl framläggas . Mycket preliminära indikationer tyder dock pä enbetydande försiktighet med alltför påtagliga försök att priskonkurrera. En devalvering geren omedelbar sänkning av arbetskraftskostnaden per enhet räknad i gemensamvaluta. Däremot uppnår man inte utan vidare en påtaglig dämpning avarbetskraftskostnaden i den egna valutan. En sädan dämpning sker i gynnsamtfall förmodligen först när konkurrenskrafisförbätlringen på grund avdevalveringen givit en produktionsexpansion som höjer produktiviteten. Efter 1977 årsdevalvering var det först ell par år senare, 1979, som ökningen av arbetskraftskostnaden perenhet blev väsentligt lägre, se tabell 1:1.Det finns goda förutsättningar för att det kan ske ocksä 1983 om löneökningarnai avtal blir mycket låga. Tabell 1:1 Kostnader och priser för bearbetade varor1977-1983 -2,8 -0,3 -1,6 -5,6 -6,3 -7,2 -6,2 Vidare tar det visstid innan de totala produktionskostnaderna dämpas. Häri ingår dekostnadsökningar som följer av höjda insatsvarupriser på grund av fördyradimport och kostnadsökningar i leverantörsbranscherna. Skulle det högre lönealternativet - somredovisas i det följande - realiseras 1983 kommer ökningstakten avproduktionskostnaderna att avta först . Alt vinsterna kundeförbättras 1979 sammanhänger också med att förelagen då höjde priserna mer änkonkurrenterna, se tabell 1:1. En förklaring lill detta var aft den inhemskaefterfrågan tilläts expandera kraftigt, vilket inte tvingade företagen att ökaexportansträngningarna på samma sätt som de skulle ha behövt göra vid en sjunkande inhemskefterfrågan. Något liknande kan också i viss mån anses vara åtminstone enpartiell förklaring liU den relativi kraftiga marginalförbäuringen 1982.