prop · G60364 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83:64 om ändring i sekretesslagen (1980:100); Regeringen föreslår all anla det förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås ett par mindre ändringar isekretesslagen. Dels föreslås atl vissa uppgifter om enskildas personligaförhållanden skall kunna hållas hemliga i ärenden om bostadsförmedling. Delsföreslås en bestämmelse om sekretess till skydd för enskilda i samband medpersonalkontroll. De nya reglerna är avsedda att träda i kraft den 1 januari1983. 1 1982/83. Prop.1982/83:64 , 2 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)' dels alt i 1 kap. 8 § orden "allmänt kyrkomöte"'skall bytas ul mot "kyrkomötet", dels att 9 kap. 17 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 25 §,av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 25 § Sekretess gäller i ärende om bostadsförmedlingför uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst sjuttio 9 kap. 17 § Sekretess gäller, om inte annat följer av 18 §,i 1. utredningenligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, 2. angelägenhet,som avser an- 2. angelägenhet, som avser användningav tvångsmedel i sådant vändning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhetför att mål eller i annan verksamhet för att förebyggabrott, förebyggabrott eller som avsersådan personalkontroll som enligt särskilda bestämmelser skerifråga om tjänster av betydelse för rikels säkerhet, 3. åklagarmyndighets, polismyndighets ellertullmyndighets verksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närslåendelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i verksamhet, som avses i första stycket,för anmälan eller utsaga från enskild, om det kan antas att fara uppkommer föratt någon utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst sjuttio är. Denna lag träder i kraft . I Lagen omtryckt 1980:880. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, , , Elmstedl, Ahrland, Lagrådsremiss om ändring i sekretesslagen (1980:100) I detta ärende avser jag atl la upp två frågor som gällersekretesslagen (1980:100, omtryckt 1980:880, ändrad senast 1982:523), SekrL. Den första frågan avser sekretess i ärenden ombostadsförmedling och har tidigare berörts i prop. 1981/82:186 om ändring isekretesslagen (1980:100), m.m. (s. 39). Föredragande statsrådet framhöll dåatt frågan borde beredas utförligare innan något förslag i ämnet kunde läggasfram. En kort promemoria i ämnel har sedan upprätlals inom jusliiiedepartementel.Promemorian har remissbehandlats. Promemorian och en sammanställning av deremissyttranden som har avgetls över den bör fogas till protokollet som bilaga1 och 2. Vidare avser jag atl la upp en sekretessfråga som hängersamman med vissa planerade ändringar i personalkontrollkungörelsen (1969:446,ändrad senast 1981:982). 2.1 Sekretess i ärenden om bostadsförmedling Bestämmelser om bostadsförmedling finns i lagen(1947:523) om kommunala åtgärder fill bostadsförsörjningens främjande m.m. (omtryckt1975:131, ändrad senast 1982:356), den s.k. bostadsförsörjningslagen. Enligt 4§ skall kommunen - om del behövs för atl främja bostadsförsörjningen - anordnaavgiftsfri bostadsförmedling. 1* 1982/83. Prop.1982/83:64 4 Hur verksamheten med bostadsförmedling ärorganiserad beror bl.a. på kommunens storlek. I vissa kommuner utgörbostadsförmedlingen en särskild förvaltningsenhet, medan verksamheten i andrakommuner är en uppgift för tjänstemän inom ellermotsvarande enhet. I vissa kommuner ombesörjer allmännyttiga bostadsföretagförmedlingsuppgifterna. Enligl bosladsslyrdsens senaste kartläggning, som avsågförhållandena /77, fanns bostadsförmedling som självständigtförvaltningsorgan i 111 kommuner. I 47 kommuner bedrevs förmedlingsverksamhetensom en deluppgift inom kommunens kansli. Förmedlingsverksamhet i andra formerförekom i 120 kommuner, främst genom att allmännyttiga bostadsföretag skötteverksamheten. Så länge som tillgången på bostäder var relativt godförmedlades bostäder till de bostadssökande i köordning i mån av tillgång. Köordningenkunde i speciella fall frångås, nämligen vid s.k. förtursfall. har manpä många håll gått ifrån kösystemet. I stället gör förmedlingarna en graderingav de sökandes behov av bostad. Man bedömer hur akut behovet av bostad är ivarje enskilt fall. De som har störst behov av bostad tilldelas bostad i förstahand. I de fall denna metod tillämpas har kommunerna ofta lagt fast vissagenerella behovskriterier för förmedlingen av lägenheter. Enligl sekretesslag gällde i princip inte någonsekretess för handlingar hos en bostadsförmedling. Ett läkarintygeller en annan handling, som lämnades in i ell bosladsförmedlingsärende ellerupprättades i ett sådant ärende, kunde alltså inte utan vidare sekretessbe-läggas.Om intyget eller handlingen hörde till ett annat ärende, t.ex. till ett ärenderörande hälsovård, sjukvård eller socialhjälp, och hade lånals in tillbostadsförmedlingen, gällde dock hos bostadsförmedlingen de sekretessreglersom var tillämpliga på det ursprungliga ärendet. Intyg och handlingar somhärrörde från ärenden av detta slag var därför normalt sekrelessbdagda hos dekommunala bostadsförmedlingsorganen (se 14 § sekretesslag och JO:s ämbetsberältelse1968 s. 500). Enligl den nya sekretesslagen är uppgifter i bosladsförmedlingsärendenom enskildas personUga förhållanden inte sekretessbelagda. Inte heller bUrsådana uppgifter hemliga hos bostadsförmedlingarna, om de härrör frånexempelvis hälso- och sjukvården eller . Vid remissbehandlingen av justitiedepartementetspromemoria (Ds Ju 1981:17) Sekretesskydd och informationsbehov tog två remissinslanser-Svenska kommunförbundet och stadskansliet i - upp frågan omsekretess i bostadsförmedlingsärenden och förordade att sekretess borde gälla isådana ärenden. Med anledning härav framhöll jag i prop. 1981/82:186 om ändringi sekretesslagen (1980:100), m.m. atl det i och för sig finns skäl för altsekretess bör gälla för de känsligaste uppgifterna i ärenden om bostadsförmedling.Å andra sidan erinrade jag om att det här onekligen finns 1982/83:64 5 elt betydande insynsintresse. Min slutsats blev att fråganborde beredas utförligare genom remissbehandling av de båda yttrandena. Desynpunkter som hade framförts av de båda remissinstanserna har redovisats i dentidigare nämnda promemorian (bil. Remissutfallet av promemorian visar attflertalet remissinstanser förordar att sekretess bör gälla i ärenden om bostadsförmedling.Från flera håll framhålls dock att det är angeläget atl sekretessen begränsastill särskilt ömtåliga uppgifter med hänsyn till allmänhetens intresse av insyni sådana ärenden. Av remissyttrandena framgår atl del inte sällan förekommeråtskilliga uppgifter av känslig natur i ärenden om bostadsförmedling. Dettagäller särskilt när sociala eller medicinska skäl åberopas som grund för enansökan om bostad. I dessa fall åberopas ofta intyg av läkare eller kurator. Iärendena förekommer också utdrag ur läkarjournaler, yttranden från socialamyndigheter och kriminalvårdsmyndigheler etc. Genom vad som har kommil fram vid remissbehandlingen fårdel anses klarlagt att den nuvarande ordningen kan medföra olägenheter förenskilda bostadssökande genom alt uppgifter om deras mest privata förhållandenblir offentliga när de lämnas lill bostadsförmedlingen. En bostadssökande måstemed förtroende våga lämna även känsliga uppgifter om sig själv tillbostadsförmedlingen, särskilt som dessa uppgifter kan vara av avgörandebetydelse för hans möjlighet atl få en bostad. Enligl min mening finns det därför ell behov av att kunnahemlighålla ömtåliga uppgifter om personliga förhållanden i ärenden ombostadsförmedling. Sådana uppgifter förekommer särskilt i s.k. förtursfall.Att göra skillnad mellan uppgifter som avser förtursfall och uppgifter ombostadsförmedling i andra fall är emellertid knappast möjligt, eftersomsystemet med köordning och förtur inle lillämpas i alla kommuner. Jag anser alltså att det bör införas en bestämmelse omsekretess i ärenden om bostadsförmedling. Med hänsyn till det intresse av insyni sådana ärenden som otvivelaktigt föreligger är det dock angeläget attsekretessen inle sträcker sig för långt. En lämplig avvägning bör kunnaåstadkommas, om föreskriften utformas så att sekretess skall gälla endast omdet kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider betydande menom uppgifterna röjs. Om regelns skaderekvisil utformas på detta sätt, blirhuvudregeln atl sekretess inte kommer att gälla i ärenden om bostadsförmedling(jfr prop. 1979/80:2, Del A, s. 80 f). Endasi om man kan anta an utlämnandet aven viss uppgift skulle medföra betydande men skall den kunna hemlighållas.Innebörden härav är atl uppgifter av mera alldagligl slag - som att bostad söksdärför all sökanden har arbete på en viss plats, skall gifta sig, väntar barn,är trångbodd etc. - inte blir sekrelessbdagda. Normalt bör inte heller enuppgift om atl någon skall skilja sig vara sekretessbelagd. Som exempel påuppgifter som bör kunna hållas hemliga kan nämnas uppgifter om brott ochbrottspåföljder, om atl någon är utsatt för misshandel Prop.1982/83:64 6 i hemmet, om missbruksproblem och om vissa känsligasjukdomar. Jag vill emellertid framhålla att även uppgifter av normalt harmlöstslag bör kunna hållas hemliga. Som exempel kan nämnas att en uppgiftom en bostadssökandes adress bör vara sekretessbelagd, om man kan anla attutlämnande av uppgiften skulle leda till personförföljelse. Med anledning av en synpunkt som har förts fram underremissbehandlingen vill jag framhålla atl den nya sekretessbetämmelsen börvara tillämplig oavsett vem som begär atl få del av en viss uppgift. Bestämmelsenbör alltså kunna åberopas även gentemot presumtiva hyresvärdar. Jag vill dockinte bestrida alt en hyresvärd i vissa fall kan ha ett berättigat intresse avatt få kännedom även om mera ömtåliga uppgifter om en eventuell blivandehyresgäst. Om utlämnandet av uppgifterna i sådana fall skulle komma i strid medden nya bestämmelsen, bör problemet i många fall kunna lösas genom att denbostadssökande ger sitt samtycke till alt uppgifterna lämnas ul (jfr 14 kap. 4§ SekrL). På grundav del anförda föreslår jag all del i 7 kap. 25 § SekrL införs en nybestämmelse om sekretess i ärenden om bostadsförmedling och att bestämmelsenskall träda i kraft . Någon särskild övergångsbetämmelsetorde inte erfordras. Den nya regeln innebär alt även uppgifter som harinhämtats av bostadsförmedlingen före ikraftträdandet kommer att kunna hållashemliga i den utsträckning som följer av den nya föreskriften. En remissinstans har förordat alt en sekretessbestämmelseinförs även beträffande uppgifter i ärenden om bostadsanpassningsbidrag. Enliglmin mening har del inle visats tillräckliga skäl för en sådan bestämmelse. 2.2 Sekretess i personalkontrollärenden Med anledning av en framställning från rikspolisstyrelsenövervägs inom justitiedeparlementel vissa ändringar ipersonalkontrollkungörelsen. Ändringarna har till syfte att åstadkomma enbättre differentiering när det gäller placeringen av tjänster i olikaskyddsklasser och att minska antalet skyddsklassplacerade tjänster. Bl.a.planeras att nuvarande skyddsklass 1 skall ersättas av två skyddsklasser, lAoch IB. För tjänster som skall hänföras till skyddsklass lA skall s.k. särskildpersonutredning få företas. Vid sådan utredning skall det göras en närmareundersökning av de personliga förhållandena beträffande den som kontrollenavser än vad som annars blir fallet. Föruppgifter som kan komma fram vid särskild personutredning gäller redan mednuvarande bestämmelser sekretess enligt 5 kap. 1 § SekrL liU skydd för delallmännas intresse av att förebygga och beivra broll. Denna paragraf kan varatillämplig såväl på uppgifter hos som på uppgifter hos den myndighet som företar personalkontroll, dvs. Prop.1982/83:64 7 myndighet där den ifrågavarande tjänsten finns. En uppgiftav delta slag är nämligen alltid hänförlig lill den verksamhet som avses i 5kap. 1 § första stycket 3. Sekretess kan vidare gälla enligl 9 kap. 17 § SekrL tillskydd för den enskUde. Sekretessen gäller för uppgifter om någons personligaeller ekonomiska förhållanden, om det kan antas all han eller någon honomnärstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Denna paragraf ärtillämplig på uppgifter hos men däremot i allmänhet inte påuppgifter hos den myndighet där den berörda tjänsten finns. Enligt min mening är det uppenbart all man inle bör införaen möjlighet att göra särskilda personutredningar utan att införa etttillfredsställande sekretesskydd för den enskilde. Den som utsätts förpersonalkontroll skall inte behöva riskera alt ömtåliga uppgifter om hans ellernågon honom närståendes privatliv blir tillgängliga för allmänheten. Jagföreslår därför all 9 kap. 17 § kompletteras med en bestämmelse som ger ett sådantsekretesskydd. Lämpligen bör ändringen göras i form av ell tillägg till punkt 2i första stycket så alt samma sekretessbestämmelser kommer alt gälla föruppgifter i personalkontrollärenden oavsett hos vilken myndighet uppgifternafinns. En särskild fråga är i vilken utsträckning uppgifter i eltpersonalkonlrol-lärende hos den myndighet där den berörda tjänsten finns kanhållas hemliga för den kontrollerade själv. Jag vill då först erinra om atthuvudregeln i sekretesslagen är att sekretess till skydd för den enskilde integäller i förhållande till den enskilde själv (se 14 kap. 4 § SekrL). Uppgiftersom är sekretessbelagda enligt 9 kap. 17 § SekrL kan alltså inte hållas hemligaför den kontrollerade själv hos arbelsgivarmyndigheten så länge sekretessengäller endast till förmån för honom. Regeln kan emellertid hindra altuppgifterna lämnas ul t.ex. därför att de skulle skada någon närstående tillden kontrollerade. Det bör också observeras atl regeln i 5 kap. 1 § SekrL omsekretess lill skydd för allmänna intressen kan vara tillämplig påuppgifterna. Den regeln gäller också i förhållande till den kontrollerade. Omdenne är part i ett ärende hos arbelsgivarmyndigheten, kan han emellertid ändåha rätt att få del av uppgifterna. Endast i den mån det av hänsyn till allmänteller enskilt intresse är av synnerlig vikl att sekretessbelagd uppgift imaterialet inte röjs kan parten vägras att la del av della (se 14 kap. 5 § SekrL). När det gäller frågan om den kontrollerades insynsrätt kanockså erinras om att den som skall kontrolleras normalt bör få tillfälle altyttra sig innan lämnar ul några uppgifter om honom till arbelsgivarmyndigheten(13 § personalkontrollkungörelsen). 1** 1982/83. 1982/83:64 8 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsett förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslaget börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Närvarande: justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet . Enligl protokoll vid regeringssammanlräde den 16 september1982 har regeringen på hemställan av dåvarande statsrådet beslutatinhämta lagrådels yttrande över förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet: 1 kap. 25 § Sekretessreglermåste ofta utformas under hänsynstagande till motstridan-de intressen. På denkommunala bostadsförmedlingens område framträder å ena sidan behov av etl visstsekretesskydd för bosladssökandes och andras personliga förhållanden. Å andrasidan utgör den kommunala bostadsförmedlingen, såsom framhållits i remissen,ett område där behovet av offentlighet och insyn är betydande. Att uppgifter ombostadssökande och fördelningsgrunder hålls tillgängliga är vidare av betydelseför allmännyttiga bostadsföretag och andra bostadsupplåtare som har intresse avalt kunna planera och utforma miljön för de boende på lämpligt sätt. Även omden i remissen föreslagna regeln om sekretess är restriktivt hållen jämfört medandra betämmelser i sekretesslagen, är den ägnad att inverka på möjligheternatill insyn i och kontroll av bostadsförmedlingsverksamheten liksom påmöjligheterna för olika bostadsupplåtare att forma boendemiljön på ett ur olikasociala synpunkter lämpligl sätt. Att bilda sig någon säker uppfattning om denföreslagna regelns praktiska konsekvenser är inle alldeles lätt, därför all delföreliggande materialet inle ger någon allsidig bild av de motståendeintressenas inbördes tyngd. Några representanter för massmedia ellerföreträdare för bostadsupplåtare har sålunda inte beretts tillfälle att yttrasig i ärendet. Lagrådet vill ytterligare framhålla att verkan av en reformenligt förslaget blir ofullständig, så länge den bostadsförmedling som en radkommuner överlåtit på allmännyttiga bostadsföretag och andra privaträtts-Ugasubjekt inte omfattas av någon motsvarande reglering. Såvitt kan utläsas avdirektiven för utredningen (Kn 1978:41) m.m. torde enutvidgning av offentlighetsprincipen lill organ som övertar förvaltnings- 1982/83:64 10 uppgifterfrån kommunala myndigheter övervägas inom denna utredning. Detta kan tala föratt reformen får anstå någon tid. 17 § Lagrådet lämnar förslagel i denna del ulan erinran. 1982/83:64 11 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, S. , , , , B. , ,, , R. , Proposition om ändring i sekretesslagen (1980:100) Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådet har framfört vissa invändningar mot förslaget omsekretess i ärenden om bostadsförmedling. Som lagrådet har påpekat kan det varaav intresse för allmännyttiga bostadsföretag och andra som upplåter bostäderalt för planeringsändamål ha tillgång lill vissa uppgifter som finns hos enkommunal bostadsförmedling. Vad som kan behövas för sådana ändamål äremellertid statistiska uppgifter och annan information av mera neutralkaraktär. Däremot behövs knappast uppgifter om enskilda bostadssökande, ivarje fall inte sådana uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden som skallkunna hemlighållas med slöd av den föreslagna bestämmelsen i 7 kap. 25 §sekretesslagen. Jag kan därför inle dela lagrådets uppfattning att bestämmelsenär ägnad atl inverka på möjligheterna för olika bostadsupplåtare alt formaboendemiljön på etl sätt som är lämpligt från sociala synpunkter. Däremot är det naturligtvis riktigt att den föreslagnabestämmelsen i viss mån begränsar möjlighelerna till insyn och kontroll iärenden om bostadsförmedling. Den konsekvensen har diskuterats i remissprotökollet,och föredragande statsrådet har kommit till uppfattningen att behovet av altkunna hemlighålla särskill ömtåliga uppgifter om personliga förhållanden vägeröver önskemålet om lolal öppenhet i sådana ärenden. Jag delar denuppfattningen. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . 1982/83:64 12 Jag vill emellertid understryka att det är angeläget altreglerna tillämpas på ett sådant sätt att det insynsintresse som gör siggällande bl. a. från massmedierna tillgodoses. Det förtjänar i del sammanhangetatl påpekas att reglerna inte innebär någon inskränkning i den s. k. meddelarfriheten,dvs. friheten att utan hinder av sekretessen lämna uppgifter för publicering i trycktskrift, radio eller TV. Delta har också varit en utgångspunkt ilagrådsremissen. Jag har också vid en underhandskontakt med erfarit atl man från förbundels sida inte har någon erinranmot en sekretessregel av den innebörd som jag här förordar. Med anledning av lagrådets uttalande om atl verkan av denföreslagna reformen blir ofullständig eftersom den inte omfattar kommunalbostadsförmedling som har överlåtits på bl.a. allmännyttiga bostadsföretagvill jag till en början framhålla att huvuddelen av de kommuner som harbostadsförmedling driver verksamheten i sådana former att den föreslagnasekretessbestämmelsen bUr tillämplig. Vidare vill jag erinra om att offentlighetsprincipen inteär tillämplig i bostadsförmedling som drivs av privata rättssubjekt.Allmänheten har alltså inte någon rätt att ta del av handlingar hos sådanaorgan, vilket betyder att det inte heller finns så stort behov av enbestämmelse om att vissa uppgifter ur sådana handlingar inte får lämnas ut. Ivarje fall har det inte kommil fram något som tyder på att det finns anledning atlinföra en uttrycklig bestämmelse om tystnadsplikt för dem som sysslar medbostadsförmedling hos privata rättssubjekt. Den omständigheten att den föreslagna sekretessbestämmelseninte omfattar alla former av bostadsförmedling bör följaktligen enUgt minmening inte hindra att man inför bestämmelsen i fråga om ärenden om kommunalbostadsförmedling. På grund av vad jag nu har sagt och med hänvisning tillvad som i övrigt har anförts i remissprotokollet ansluter jag mig till detframlagda förslaget om ändring i 7 kap. 25 § sekretesslagen. Jag biträder också förslaget om ändring i 9 kap. 17 §sekretesslagen. Detta innebär inget ställningstagande i sak till de ändringar ipersonalkontrollkungörelsen som har föreslagit. Enligl minmening är den nu aktuella ändringen i sekretesslagen motiverad oavsettresultatet av de överväganden som f. n. pågår i medanledning av rikspoUsstyrelsens framställning. I detta sammanhang vill jag även ta upp en annan fråga. I prop.1981/82:77 om formerna för den kyrkliga lagstiftningen m.m. har föreslagits enrad ändringar i grundlagsbestämmelserna om . Ändringarna, somavses träda i kraft , innebär bl.a. att det allmännakyrkomötet reformeras. Till följd härav har föreslagits att begreppet "aUmäntkyrkomöte" i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen skall bytas ut moluttrycket "kyrkomötet". Propositionsförslaget har antagits somvilande av (KU 1981/82:36). Prop.1982/83:64 13 Begreppet allmänt kyrkomöte förekommer också i 1 kap. 8 §sekretesslagen. Det bör även där ersättas med uttrycket kyrkomöte. Jagföreslår att den ändringen görs i detta sammanhang. I det nyssnämnda förslagettill ändring i tryckfrihetsförordningen angavs för tydlighets skull i enövergångsbestämmelse att den nya föreskriften skulle gälla också i fråga omtidigare aUmänt kyrkomöte. Någon motsvarande övergångsbetämmelse synes intebehövas när det gäller sekretesslagen. Föredraganden hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt anta lagförslaget. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anla det förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1982/83:64 14 Enhetenför lagstiftningsärenden ang. 998- stals- och förvaltningsrätt (L 6) 82 Sekretess i ärenden om bostadsförmedling? Uppgifter om enskildas förhållanden är inle sekretessbelagdahos de nämnder inom kommunerna som handlägger ärenden om bostadsförmedling.Någon sekretess för sådana uppgifter gällde inte heller före den nuvarandesekretesslagens ikraftträdande. I promemoria (Ds Ju 1981:17)Sekretesskydd och informationsbehov berördes inte frågan om sekretess i ärendenom bostadsförmedling. Vid remissbehandlingen av promemorian förordade tvåremissinstanser. och stadskansliet i , attsekretess bör gälla i bostadsförmedlingsärenden. De yttrade följande. : I vissa fall har sekretesslagenäven erhållit effekter som ursprungligen inte torde ha varit avsedda. Somexempel kan nämnas alt vissa handlingar i ärende om förtur i bostadskö hos desocialvårdande myndigheterna omfattas av sekretess enligt 7 kap. 4 § men såsnart dessa handlingar överlämnas till det kommunala förmedlingsorganel förtilldelning av lägenhet saknas möjlighet alt sekretessbelägga materialet, somdärför blir tillgängligt för allmänheten.