prop · G6032 · 1982-12-31 00:00:00 — a. att grandvux för invandrare bör ha ett annorlunda innehåll och en annan uppläggningpå den grandläggande nivån än vad grandvux för svenskar bör ha. All grandvuxför den som har ett annat modersmål än svenska bör enligt förslaget innehåUasvenska som främmande språk, även om undervisningen i övrigt sker på hemspråk.Förslaget om tiUägg till Mål och riktlinjer utgör i övrigt konkretiseringar ochpreciseringar av vad som redan nu gäUer enligt förordningen om grandvux ellerenligt SÖ:s föreskrifter. (Förslaget redovisas i bUaga 2.) Enligtriksdagens beslut införs läroplan för komvux fr.o.m. /83. Därmedbörjar systemet med etappindelade kurser och kursplaner för etapp I att tiUämpas.De kursdeltagare som /83 börjar sina studier enligt läroplanen för komvuxi etapp 1 bör fr. o. m. /84 kunna fortsätta i de följandeetapperna. SÖ bör därför få i uppdrag atl utarbeta och fastställatimplaner, kursplaner och kommentarmaterial för de följande etapperna medbeaktande av vad komvux-utredningen här har anfört. Kursplanema för etapp 2 ochföljande bör fastställas atl gälla fr. o. m. /84. Ävende nya avgångsbetyg som komvux-utredningen föreslår bör införas fr. o. /84. Det är angeläget att kursdeltagare som /83 börjarsina studier enligt den nya läroplanen och enligt etappsystemet kan inriktasina studier mot avgångsbetyg, som ger aUmän behörighet enligt dessa förslag.Det krävs emellertid vissa övergångsbestämmelser för atl kursdeltagare, sompåbörjat sina studier enligt nu gällande bestämmelser och kursplaner, under enrelafivt lång övergångsperiod skall kunna avsluta dem utan alt behöva läsa omnågot ämne enligl del nya systemet. Målenför syo i komvux bör tUl sina huvuddrag överensstämma med målen för syo iungdomsskolan enligt regeringens propositon 1981/82:15. Det föreslagnaavsnittet Mål och riktlinjer för syo i komvux bör därför införas i läroplan förkomvux att gälla fr. o. m. /84. Deovan föreslagna förändringarna medför inga ökade kostnader, eftersom antaletundervisningstimmar för komvux faststäUs av i annan ordning. Förslagenligger i linje med gymnasieulredningens förslag om en ändrad 1982/83:2 31 Om komvux-utredningens och gymnasieutredningens förslaggenomförs, bör möjlighetema till samverkan meUan komvux och gymnasieskolan kunnaöka . Om betygsystemet ändras i gymnasieskolan med anledning avgymnasieutredningens förslag, bör motsvarande ändringar göras avbetygsättningen i gymnasieskolkurser i komvux. Deovan föreslagna förändringarna av utbildningen inom komvux kräver emellertidinformations- och fortbildningsinsatser både på central, regional och lokalnivå. Dessa insatser måste göras inom ramen för tiUgängliga resurser, eftersom komvux-utredningenenligt sina direkfiv inte får föreslå åtgärder, som medför ökade kostnader. SÖoch länsskolnämnderna bör avdela en del av sina resurser för genomförande avläroplanen för komvux. SchablontUläggetför stödundervisning, studiehandledning och syo, som står tUl kommunemasförfogande, bör få användas för information och planering på lokal nivå såsom skeltinom försöksverksamheten med etappindelade kurser och fär ske vidgenomförandet av etapp I i komvux. Enligt propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling (prop. 1980/81:97) får kommunerna ansvaret och vissaresurser för personalutbildningen för skolväsendet. Komvux-utredningenhar föreslagit att SÖ skall få i uppdrag att se över elappsyslemet medanledning av utvärderingen av försöksverksamheten med etappindelade kurser ochdärvid beakta kommitténs förslag och förslagen i regeringens proposilion omförändringar av gymnasieskolans utformning m.m. har ocksåföreslagit atl SÖ skall utarbeta och fastställa tim- och kursplaner för de etappindeladeämnena och utarbeta kommentarmaterial till läroplanen för komvux. Detta arbetekräver stora resurser under viss begränsad lid. Kommittén föreslär att SÖ genomomprioritering ser fill att erforderliga resurser finns för översyn avetappsystemet och arbetet med tim- och kursplaner och kommentarmaterial. HemställanÅberopande vad som ovan sagts hemställer komvux-utredningen atttiU läroplan för komvux fogas ett avsnitt om mål och riktlinjer för syo inom komvuxenligt kommitténs förslag, atttiU läroplan för komvux fogas ett avsnitt om gymnasieskolkurser och särskildayrkesinriktade kurser enligt kommitténs förslag, atttiU läroplan för komvux fogas ell avsnitt om grandvux enligl kommitténsförslag, atlSÖ får i uppdrag att se över etappsystemet, utarbeta och fastställa tim- ochkursplaner, utarbeta kommenlarmalerial och utfärda föreskrifter om betygsältningi komvux i enlighet med kommitténs förslag. 1982/83:2 32 attUHÄ får i uppdrag alt utforma behörighetskraven för antagning tiUhögskoleutbildning så att de också anges enligl elappsyslemet, att deföreslagna förändringarna införs fr. o. m. /84 och attinformations- och fortbildningsinsatser genomförs både på central, regionaloch lokal nivå inom ramen för tillgängliga resurser. 1982/83:2 33 förslag till kompletteringar till läroplanför komvux Måloch riktlinjer för syo i komvux Studie-och yrkesorientering (syo) är del sammanfattande begreppet för inslag iundervisningen och enskild eller grappvis vägledning som syftar till att ge kursdeltagamai komvux förberedelse för kommande yrke eller utbildning. Vuxenstuderandehar behov av syo, dels när de skall välja studieform, dels under studietidenför att få hjälp att planera en eventueU fortsättning av utbildningen. Vuxnasom vUl komma ut på arbetsmarknaden eller byta arbete behöver ocksåyrkesorientering. Devuxnas sy o-behov avviker i många avseenden från ungdomars i grandskolan ochgymnasieskolan. Det finns därför anledning atl organisera syo för vuxna på etldelvis annorlunda sätt. Många vuxna behöver ta ledigt från arbetet för att studera.De skall inte säUan klara hemarbete och vård av bam med studiema.Vuxna har ofta behov av kvalificerad rådgivning vad gäller alternativastudievägar och ekonomiska och andra vUlkor i samband med studiema. Enstudierådgivning som skall kunna tillfredsställa vuxnas behov av hjälp införstudievalet bör nära samarbeta med skolor, komvux, studieförbund,arbetsförmedling, fackliga organisationer och studiesociala myndigheter. Denexterna syon som skaU ge information och råd om hela vuxenutbildningen böruppfylla följande krav: -vara fristående från enskilda utbildningsanordnaresrekryteringsintresse, - kunna ge övergripandeinformation och rådgivning om all vuxenutbildning och om studiesociala frågor, - ha god kännedom om vuxnas sludieföratsättningaroch studiehinder. Syoinom komvux planläggs vid pedagogisk konferens som sammankallas av rektorminst en gång per termin. I den pedagogiska konferensen medverkar syo-funktionär,lärare, skolledare och elevrepresentanter från komvux. Inom komvux skall syobedrivas integrerad med övrig pedagogisk verksamhet. Det betyder att syo skallutgöra naturliga inslag i komvux kurser. Syo-inslagen skall komma in iundervisningen vid ett eller flera lämpliga tillfällen och skaU bl. a. kunnabidra med uppslag fill undersökningar, temastudier, individuella uppgifter,utställningar, studiebesök etc. 3 1982/83. 1982/83:2 34 EnmeningsfuU syo kan först uppnås då syo-stoffet blir ett naturligt inslag i undervisningenoch därmed aUas gemensamma ansvar. Komvuxskall verka för jämställdhet meUan könen. Syo-funktionären har här speciellamöjligheter genom sin kunskap om arbetsmarknaden att i samverkan med lärare iskilda ämnen göra kursdeltagama medvetna om företeelser som har sin grand i attsamhället ännu inte nått fram tiU full jämstäUdhet mellan könen. Det blirhärigenom möjligt atl analysera och kritiskt granska sociala relationer i utbildningoch på arbetsplatser, värderingar bland olika grapper i samhäUet,lönerelationer, yrkens status, könsroller etc. Resultatet av granskningen kansedan sättas i relation till den enskildes studie- och/eller yrkesval. Komvuxmålgrapper omfattar bl. a. korttidsutbildade, invandrare och handikappade ochandra utsatta grapper i samhället med stort utbildningsbehov. Det är viktigtatt dessa grapper får tillgång tiU enskUda studievägledningssamtal. Många idessa grapper i komvux är dåligt orienterade om svensk arbetsmarknad. Hemarbetandesom söker sig ut på arbetsmarknaden, invandrare, arbetslös ungdom ochhandikappade saknar i hög grad arbetslivserfarenhet. Det är angeläget atl dessagrapper inom komvux får praktisk arbetslivsorientering på oUka områden och fårmöjlighet att bearbeta sina erfarenheter i undervisningssituationen. Syoi komvux skaU anknyta tUl deltagamas erfarenheter och verklighetsuppfattningmen också söka vidga deras perspektiv vad gäller studier och yrkesval. Ettundersökande arbetssätt bör tillämpas. Syo-funktionären anvisar litteratureller ger råd tUl den enskUde som själv gör efterforskningar ochundersökningar. Syo-funktionärenskall vara en resurs för lärare och kursdeltagare som har behov av kontaktermed andra som arbetar i samhäUet t. ex. partema på arbetsmarknaden, denoffentliga sektorn, arbetsförmedlingen, företrädare för andra vuxenutbildningsanordnareetc. Föratt deltagarna skaU få en fördjupad insikt i studie- och yrkesliv kan det varanödvändigt att genomföra studiebesök och/eller praktisk arbetsUvsorientering ianslutning tUl någol eUer några moment i undervisningen. Dessa bör dåplanläggas och genomföras av deltagare, lärare och syo-funktionär gemensamt. Inomkomvux har syo en informerande, klarläggande och stödjande roll. Rådgivningblir då ett naturligt inslag i undervisningen i samverkan mellan deltagare,lärare och syo-funktionär. 1982/83:2 35 6 Gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurser 6.1 Komvux ett ämneskurssystem Utbildningeninom komvux är uppbyggd som etl ämneskurssystem. Varje ämne utgör i regel enseparat kurs. Kursdeltagama i komvux kan studera ett eUer flera ämnen samtidigteller efter varandra. De kan själva välja den kombination av ämnen som de harbehov av för försatta studier eller för sin yrkesverksamhet. De kan såledeskombinera studier i allmänna ämnen med yrkesinriktade ämnen. De kan ocksästudera vissa ämnen på grandskolnivå och andra ämnen på gymnasieskolnivåberoende på föratsättningar och behov. De sökande tas in i en kurs i den etappdär de har föratsättningar att följa undervisningen. DeSärskUda yrkesinriktade kurserna och vissa specialkurser får anordnas endastsom sammanhållen utbUdning, även om de innehåller flera ämnen. SÖ föreskriverför varje specialkurs om de i specialkursen ingående ämnena får anordnas somseparata kurser eller inte. Deyrkestekniska blockämnena eller motsvarande ämnen på gymnasieskolansyrkesinriktade linjer och specialkurser har delals upp i delmomentskurser avolika längd för att möjliggöra för vuxna atl utbilda sig eller fortbilda siginom en begränsad del av blockämnet. Delmomentskurser som innehåUer arbelsleknikhar dessutom delats upp i moduler. Moduler från flera delmoment kombineras tills.k. modulkurser enligt SÖ:s föreskrifter. Skolstyrelseni kommunen beslutar vUka kurser som skall anordnas inom komvux inom ramen fördet antal undervisningsfimmar som kommunen disponerar. I fråga omyrkesinriktad utbildning måste skolstyrelsen samråda med arbetsmarknadensparter innan den beslutar vilka kurser som skaU anordnas. 6.2 Gymnasieskolkurseri allmänna ämnen Gymnasieskolkurserfår inom komvux anordnas i de aUmänna ämnen som finns upptagna i nedanståendetabell över etappindelade kurser. Gymnasieskolkurser får också anordnas iföljande allmänna ämnen som inte etappindelats, nämligen lafin, grekiska,allmän språkkunskap, konsumentkunskap, redovisning, distribution, förvaltning,rättskunskap, maskinskrivning och kontorskunskap, maskinskrivning, stenografioch orienteringskurs för vuxenstuderande. Gymnasieskolkurser får dessutomanordnas i ergonomi, teknologi och tekniska ämnen enligt SÖ:s föreskrifter. Gymnasieskolkurserfar efter medgivande av SÖ i varje särskilt fall anordnas i följande ämnen,nämligen musik, teckning, konst- och musikhistoria och musik/teckning ochteckning/musik/dramalik - estetisk specia-Usering. 1982/83:2 36 Gymnasieskolkurseri C-språk får anordnas i följande språk, nämligen tyska, franska, ryska,spanska, italienska, portugisiska, finska och hemspråk. SÖfastställer kursplaner bestående av mål och huvudmoment för ovan uppräknadeämnen. SÖ fastställer också timplaner enligl riktlinjer som regeringenmeddelar. SÖ utarbetar successivt kommentarmaterial. Deseparata ämnena utgör gmndstommen i komvux kursorganisation. De vuxenstuderandekan emellertid ha behov av att studera olika mycket av ett ämne. Vissakursdeltagare har t. ex. genom studier i gymnasieskolan skalfat sig kunskaper ietl ämne fill en viss nivå och behöver bygga på dessa kunskaper. De meraomfattande ämnena har därför indelats i flera etapper. I de ämnen somförekommer på gmndskolnivå motsvarar etapp I gmndskoldelen av ämnet ochetapperna 2-4 motsvarar olika omfattande gymnasieskolkurser av ämnet. I deämnen som inte förekommer på gmndskolnivå utgör etapp 2 den första delen avämnet på gymnasieskolnivå. Etapperna bygger på varandra och utgör delar av ensammanhängande studiegång. Kursdeltagama las in i den etapp där de har föratsättningaratt följa undervisningen. Varje etapp utgör också en helhet och deltagarna kanavsluta sina studier, när de fått sitt utbildningsbehov tillgodosett. Deltagarnabehöver inte från början bestämma hur omfattande studier i elt ämne som deskall ägna sig ål, dvs. hur många etapper de skall studera. Etapperna 2-4 utgören sammanhängande kurs, men betyg utfärdas efter var och en av etapperna. Varjeetapp indelas i en gmnddel och en fördjupningsdel enligt Mål och riktlinjer. Inedanstående tabeU redovisas nu gällande etappindelning och högsta antalundervisningstimmar för.varje etapp. 105 (-1-15) 1982/83:2 37 6.2.2Delning i undervisningsgrupper Allmänna ämnen får indelas i två undervisningsgmpperi följande fall: - inybörjarspråk under högst om antalet kursdel tagare är lägst 21, -vidlaborationer, konstraktionsövningar m.m. i högst samma utsträckning som angesi gymnasieskolans läroplan om antalet kursdeltagare är lägst 17. Härvid skallen veckotimme anses motsvara vid kommunalvuxenutbildning, förgenomförande av studietekniskä övningar, planering, utvärdering m. m. får gymnasieskolkurser i vissa ämnen och etapper delas under högst ett visst antal undervisningstimmar om antalet kursdeltagare är lägst 17. Ämnen,etapper och antal timmar framgår av nedanstående tabell. Ämne Etapp Antal utr Flertalettvååriga yrkesinriktade Hnjer i gymnasieskolan innehåller etl dominerande yrkesteknisktämne med 27-35 veckolimmar för eleverna. Beklädnadsteknik, bygg- ochanläggningsteknik, efteleteknik, fordonsteknik, livsmedelsteknik,processteknik, träteknik och verkstadsteknik är sådana ämnen. Motsvarande ellerliknande ämnen förekommer även i specialkurser. Yrkestekniskaämnen som innehåUer arbelsleknik och fackleori anordnas inte i sin helhet somkurser inom komvux. Delmomenten i supplementen till Lgy 70 har i stället fåttutgöra indelningsgmnd för delmomentskurser. Ddmomentskursema kan anordnas i arbelsleknikmed integrerad fackteori eller enbart i fackleori. Kurserna är sidoordnade ochbygger således inle på varandra. Endast delmomentskurser som omfattar lägst 45 fimmarfår anordnas som separat kurs. Om en delmomentskurs omfattar ett lägre fimtal,måste den kombineras med en annan delmomentskurs. Gymnasieskolansskolverksläder har inte tillräcklig utrustning för att en delmomentskurs sominnehåller arbelsleknik skall kunna anordnas inom komvux med t.ex. 12-16deltagare. Därför har ddmomentskursema de- Prop.1982/83:2 38 latsin i fyra ungefär lika stora delar - moduler. Moduler från flera delmomentskurserläggs samman tUl en modulkurs. Kursdeltagarna kan då placeras ut på olikastudieplatser (stationer) i verkstaden och arbeta med olika delmoment samfidigt.De skiftar sedan efter ett uppgjort cirkulationsschema. Ämnetverkstadsteknik, årskurs 1, kan tjäna som exempel på hur systemet fungerar. Delmoments- Studie- Antal lekt. Antal lektioner/modul kurser platser A -t- F------------------ ---- 24 760 190 190 190 190 Detinringade fältet omfattar delmomentskurserna mätning, slipning, svarvning och fräsning.För ddmomentskursema finns fillsammans 16 studieplatser. I en modulkurs om 90 lekfioner- uppbyggd av moduler från dessa delmomentskurser - kan alltså 16 kursdeltagaretas in i komvux. Den som läser samtliga fyra modulkursema har också klarat av ddmomentskursemai sin helhet. Övrigatvååriga yrkesinriktade linjer och specialkurser i gymnasieskolan innehållerflera yrkesämnen av skiftande karaktär och med varierande veckotimtal. Komvuxtillämpar även i fråga om dessa ämnen genomgående ett system meddelmomentskurser. Ämnen som distribulionskunskap, bostads- och miljökunskap ochbamkunskap har delats upp i flera delmomentskurser som bygger på varandra.Andra ämnen utgör i sig en delmomentskurs. Vissaspecialkurser kan endasi anordnas i sin helhet. Ingående ämnen kan alltså intevart och ett för sig anordnas som delmomentskurser. Föratomyrkesinriktade gymnasieskolkurser får inom komvux också anordnas särskUdayrkesinriktade kurser. Dessa kurser har ingen motsvarighet i gymnasieskolan. Läroplanemaför de särskUda yrkesinriktade kurserna kommer tiU på initiativ avarbetsmarknadens parter, av kommuner eUer av SÖ. Läroplanema fastställs av SÖefter samråd med arbetsmarknadens parter. Läroplanema tUlgodoser främst behovav fortbUdning eller vidareulbUdning i ett yrke. Några läroplaner avser gmndutbildningför yrkesgrapper som saknat egentlig yrkesutbildning. 1982/83:2 39 Förändringarinom både den offentliga och den privata sektorn, omställning till nyatekniker, datorisering m.m. skapar nya utbildningsbehov. Det är angeläget attdessa utbildningsbehov kartläggs och initiativ tiU nya läroplaner tas bådelokalt och regionalt. Detta kan ske genom kontakter med de regionalautvecklingsfonderna, med branschorganisationer, statUga och kommunalamyndigheter och enskUda företag. Framför allt kan det lokala samrådet medarbetsmarknadens parter i yrkesråd eller SSA-råd ge kommunema information omnya utbUdningsbehov. Partema kan också i skrivelser direkt tUl SÖ eller via denlokala skolstyrelsen initiera nya läroplaner för särskUd yrkesinriktad utbUdning. 6.4.2 Utvecklingav läroplaner för särskild yrkesinriktad utbildning FramstäUning om en ny läroplan för särskUd yrkesinriktad utbUdning kangöras av någon av arbetsmarknadens parter, elt yrkesråd eller en branschorganisation,skolstyrelsen i en kommun eller annan eUer statlig myndighet. SÖprövar framställningen och utarbetar en läroplan, faststäUer timplan ochmedger att läroplanen får tiUämpas i en eller ett par kommuner. Efterutvärdering och eventueUa ändringar fastställs läroplanen efter samråd medarbetsmarknadens parter för generell användning. Parternasmedverkan i läroplansarbetet både på lokal och central nivå ger en garanti föratt läroplanerna blir arbetsmarknadsanpassade. Den bör också leda till attutbildningen inte blir alltför snäv och företagsinriktad utan får en sådanbredd att den stärker arbetstagcumas ställning på arbetsmarknaden. Det är särskUtviktigt att utveckla läroplaner för yrkesgrapper som saknatmöjligheter tiU utbildning inom sina yrkesområden. 6.5.1Betygsättning i allmänna ämnen Betygsättningeni allmänna ämnen inom komvux följer i princip samma bestämmelser som gäller förbetygsättningen i gymnasieskolan. Betyg skaU sättas vid slutet av vaije etappoch avse hela etappen. Betygen skall ges i en femgradig skala, där betyget 5 ärdet högsta betyget. Eftersom de olika etappema i komvux inte har någon direktmotsvarighet i gymnasieskolan kan inte gymnasieskolans elever utan vidareutgöra jämförelsegmpp vid betygsättningen. Utbildningen i komvux skall ha sammakvalitet som utbildningen i gymnasieskolan. Betygen i komvux skaU därförmotsvara prestationer som ligger på samma nivå som prestafionema hos gymnasieskolanselever, även om innehållet i undervisningen inte är identiskt. Av för betygsättningen framgår med vUka devgmpper i gymnasieskolansom de olika etappema skaU jämföras. 1982/83:2 40 Betygetutgör en bedömning av vad kursdeltagama vid belygsättnings-tillfäUet presterat.Vid betygsältningen skall läraren utnyttja all tillgänglig information omkursdeltagarens studieresultat. I betyget vägs samman prestationerna i olikadelar av etl ämne, både gmnddel och fördjupningsdel. Därvid bör kursplanensbetoning av de olika momenten och deras omfattning vara vägledande. Brister påett mindre väsentligt område bör inte få sänka betyget i samma utsträckning somom det gällt ett mera väsentligt område. Även kunskaper och färdigheter i ämnetsom kursdeltagarna tillägnat sig vid tidigare studier eller på annat sätt skaUbeaktas. Betyg i vissa ämnen där skriftliga prov ges får inle göras beroendeenbart av dessa prov. Samtliga prestationer skall inräknas och läraren måsteundvika att övervärdera sådana resultat som lättare än andra låter sig bedömas. 6.5.2 Betygsättningi delmomentskurser och modulkurser Fördelmomentskurser och modulkurser tiUämpas inom komvux samma betygsystem som igymnasieskolan, dvs. betygen 1-5, där betyget 5 är det högsta betyget.Delmoment som är kortare än 45 lekfioner får inle anordnas som separatakurser. För sådana delmoment som kombineras med annat eUer andra delmoment kurs ges ett för delmomenten gemensamt betyg. Modulkurser bestående avflera delmoment måste omfatta minst 90 lektioner. För sådan modulkurs ges ettför samtliga moduler gemensamt betyg. Betygi delmomentskurser och modulkurser sätts endast under fömtsältning attkursdeltagaren uppnått godtagbart yrkeskunnande. Frågan om kursdeltagarenuppnått godtagbart yrkeskunnande måste sältas i relation liU kursens mål ochomfattning. 6.5.3 Betygsättningi särskilda yrkesinriktade kurser Iläroplanen för särskild yrkesinriktad kurs anges i regel omgraderade betygskall sättas eUer om "Deltagit" skall användas. Om kursen omfattar färreän 90 lekfioner används "Deltagit". Även då sådan kurs består av fleraämnen och något eller några av dessa omfattar färre än 90 lektioner används"Deltagit". Graderade betyg och "Dehagif' används endasi under fömtsältningatt kursdeltagaren uppnått fullgott yrkeskunnande. Utbildningeninom komvux är uppbyggd som elt ämneskurssystem där varje ämne i regel utgör enseparal kurs. Ett samlat belygsdokumenl utfärdas när en kursdeltagare avslutatsin utbildning i komvux. Etl sådant betygsdokument kan innehåUa betyg både i aUmännaämnen och i yrkesinriktade ämnen. Det kan innehålla betyg från olika etapper,från delmo- Prop.1982/83:2 41 Det ger en samlad bild av vilken utbUdning en kursdeltagare avslutatinom komvux och vilka betyg han eUer hon fått. 6.6.2 Avgångsbetygefter slutförd särskild yrkesinriktad utbildning Avgångsbetyg utfärdas efter slutförd särskild yrkesinriktad utbildning, om inte annat framgår avläroplanen. I avgångsbetyget anges utbildningens omfattning och i utbUdningeningående ämnen. 6.6.3 Avgångsbetygmotsvarande gymnasieskolans yrkesinriktade linjer och specialkurser Avgångsbetygutfärdas inom komvux efter slutförd utbUdning som motsvarar fullständigstudiekurs av gymnasieskolans yrkesinriktade linjer och specialkurser. Iavgångsbetyget ingår inte betyg i gymnastik, musik eller teckning. För sådantavgångsbetyg krävs betyg i svenska från etapp 2 och betyg i samhäUskunskap/arbetslivsorienlering. 6.6.4 Avgångsbetygsom ger aUmän behörighet Avgångsbetygsom ger allmän behörighet utfärdas inom komvux på två nivåer, dels avgångsbetygsom motsvarar en tvåårig utbildning i gymnasieskolan, dels avgångsbetyg sommotsvarar en treårig utbildning i gymnasieskolan. Dessutom utfärdasavgångsbetyg som motsvarar årskurs 4 av fyraårig teknisk linje. Eftersomdet betygsdokument som ger grandskolkompetens är att betrakta som ettavgångsbetyg på den första nivån inom komvux, betecknas avgångsbetyg sommotsvarar en tvåårig utbildning i gymnasieskolan som avgångsbetyg 2.Avgångsbetyg som motsvarar en treårig utbildning i gymnasieskolan betecknassom avgångsbetyg 3. Avgångsbetyg2 som ger allmän behörighet utfärdas inom komvux när följande vilUcor äruppfyllda.