prop · G60397 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83:97 om de förtroendevaldas arbetsförutsättningar i kommuner och landstingskommuner, m, m,; Regeringen föreslär alt anla de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås ändringar i kommunallagen(1977:179) som syftar till att förslärka den kommunala demokratin. Förslageninnebär alt kommunerna och landstingskommunerna får möjlighet att besluta om ersätlningtill förtroendevalda för förlorad arbetsförtjänst vid fullgörande av kommunalaoch landstingskommunala förtroendeuppdrag. Vidare föreslås atl ämnesområdet förinterpellationer och frågor vidgas. Enligt förslaget skall rätten allframställa interpellationer och frågor inle längre vara begränsad lill ämnensom tillhör fullmäktiges handläggning utan också med visst undantag kunna avseämnen som tillhör styrelsens, annan nämnds eller berednings handläggning. Ändringar föreslås också i lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter. Det föreslås alt även de kyrkligakommunerna får möjlighet atl besluta om ersätlning till kyrkokommunaltförtroendevalda för förlorad arbetsförtjänst. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 1982/83. Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenomföreskrivs alt 2 kap. 24 och 29 §§, 3 kap. 16 § och 5 kap. 1 § kommunallagen(1977:179) skall ha nedan angivna lydelse. Ledamot i fullmäktige får framställa interpellation lill ordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning. I får dock interpellation framställas endast lill borgarråd. 2 kap 24 § Ledamot i fullmäktige får till ordföranden istyrelsen, annan nämnd eller beredning framställa interpellation / ämne somtillhör fullmäktiges handläggning. I får dock interpellationframställas endast till borgarråd. Interpellation får framställas i ämnen som tillhörfullmäktiges, styrelsens, annan nämnds eUer berednings handläggning. InterpeUationfår dock inle framställas i ärenden som rör utövning av befogenheten att förenskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet eller annat jämförbartförhållande. Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om interpellationfår framställas. Interpellation skall vara tillgänglig för varje ledamot, innanfullmäktige fattar sådant beslut. Fullmäktigekan föreskriva att ordföranden i styrelsen får överlämna till honom framställd interpellationatt besvaras av annan ledamot av styrelsen som på grund av sitt uppdrag harsärskilda förutsättningar alt besvara interpellationen eller av sådan ledamot istyrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse som avses i 23 § andrastycket. Omfullmäktige föreskriver det, fär ledamot lill ordföranden i styrelsen, annannämnd eller beredning framställa fråga i ämne som tillhör fullmäktigeshandläggning. I får dock sådan fråga framställas endast tillborgarråd. Omfullmäktige föreskriver del, får ledamot / fuUmäktige framställa fråga tillordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning. I fårdock sådan fråga framställas endasi lill borgarråd. Vid fråga skall tillämpasvad som föreskrivs i andra stycket om interpellation. 2 kap. 29 § Fullmäktigefår besluta alt till ledamot och suppleant i fullmäkfige eller beredning skalli skälig omfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledes av uppdraget saml arvode. Fullmäktigefår besluta alt till ledamot och suppleant i fullmäktige eller beredning skalli skälig omfattning ulgå ersättning för resekostnader och andra utgifter somföranleds av uppdraget, förlorad arbetsför- pension och andra ekonomiska förmåner. tjänst samt arvode, pension och andra ekonomiskaförmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall ulgå, skall arvodetbestämmas till lika belopp för lika uppdrag. Fullmäktige får besluta alt fill ledamot och suppleant i styrelsen eller annan nämnd skall i skälig omfattning ulgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget, förlorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. O/n fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skall arvodel bestämmas lill tika belopp för lika uppdrag. 3 kap 16 § Fullmäktige får besluta att till ledamot ochsuppleant i styrelsen eller annan nämnd skall i skälig omfattning utgåersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledes av uppdraget samlarvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Nyvalda fullmäktige väljer då val i hela riket avfullmäktige har ägl rum tre eller flera revisorer samt minst lika mångarevisorssuppleanter för granskning av de tre följande årens verksamhet.Fullmäktige får därvid välja revisorer och suppleanter för granskning av visseller vissa nämnders verksamhet. Antalet revisorer, liksom antalet suppleanter,för varje nämnd eller grupp av nämnder skall dock vara minst tre. Beträffande valbarhet till revisor ellerrevisorssuppleant, verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelseskall bestämmelserna i 2 kap. 4 § om ledamot i fullmäktige tillämpas påmotsvarande sätt. Den som har uppnätt adertons ärs ålder senast pä dagen förvalet till revisor eller suppleant är dock valbar. Om revisor som ej har utsetts vid proportionellt val avgårunder tjänstgöringstiden får fullmäktige förrätta fyllnadsval för återstoden avdenna tid. Revisoroch revisorssuppleant har rätt till den ledighet från anställning som behövsför uppdraget. Fullmäktigefår besluta att till revisor och revisorssuppleant skall i skälig omfattningutgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledes avuppdraget samt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Fullmäktigefår besluta att till revisor och revisorssuppleant skall i skälig omfattningutgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds avuppdraget, förlorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andra ekonomiskaförmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall ulgå, skall arvodetbestämmas till lika belopp för lika uppdrag. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1982:1052) om församlingar och Härigenomföreskrivs alt 2 kap. 29 §, 5 kap. 21 § och 7-kap. 1 § lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheler skall ha nedan angivna lydelse Kyrkofullmäktige får besluta atl del till ledamöter och suppleanter i fullmäktige eller beredning skall i skälig omfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget, förlorad arbetsförtjänst saml arvode. Om kyrkofullmäktige beslutar att arvode skall ulgå, skatt arvodet bestämmas till lika belopp för Uka uppdrag. 2 kap 29 § Kyrkofullmäktigefår besluta alt det till ledamöter och suppleanter i fullmäktige ellerberedning skall i skälig omfattning ulgå arvode samt ersätlning förresekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget. Kyrkofullmäktigeeller kyrkostämman får besluta att det till valda ledamöter och suppleanter ikyrkorådet samt till ledamöter och suppleanter i annan nämnd skall i skäligomfattning utgå arvode samt ersättning för resekostnader och andra utgiftersom föranleds av uppdraget. Detsamma gäller annan ledamot i kyrkorådet, om haneller hon har utsetts till ordförande. Kyrkofullmäktigeeller kyrkostämman får besluta att det fill valda ledamöter och suppleanter ikyrkorådet samt lill ledamöter och suppleanter i annan nämnd skall i skäligomfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledsav uppdraget, förlorad arbetsförtjänst saml arvode. Detsamma gäller annanledamot i kyrkorådet, om han eller hon har utsetts till ordförande. Omkyrkofullmäktige eller kyrkostämman beslutar att arvode skall utgå, skallarvodet bestämmas till lika belopp för lika uppdrag. 1 kap. 1§ Nyvalda kyrkofullmäktige eller kyrkostämmanväljer då val i hela riket av kyrkofullmäkfige har ägt mm tre ellerflera revisorer samt minst lika många revisorssuppleanter för granskning av detre följande årens verksamhet. Fullmäktige eller stämman får därvid väljarevisorer och suppleanter för granskning av viss eller vissa nämndersverksamhet. Antalet revisorer, liksom antalet suppleanter, för varje nämndeller grupp av nämnder skall dock vara minst tre. Om val till kyrkofullmäktigehar upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genomförnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan parfierna därvid harändrats, upphör uppdragen 1982/83:97 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse för revisorerna och suppleanterna efter detatt omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyadesammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val avrevisorer och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden. I fråga om valbarhet lill revisor och revisorssuppleant,verkan av atl valbarheten upphör och räll till avsägelse skall bestämmelserna i2 kap. 4 § om ledamot i kyrkofullmäktige tillämpas. Den som inte är kyrkobokfördi församlingen är dock valbar. Detsamma gäller den som har uppnått arton årsålder senast för valet till revisor eller suppleant. Om enrevisor som inte har utsetts vid proportionellt val avgår undertjänstgöringstiden, får fullmäktige eller stämman förrätta fyllnadsval föråterstoden av . Revisoreroch revisorssuppleanter har rätt lill den ledighet från anställning som behövsför uppdraget. Fullmäktige eller stämman får Fullmäktige eller stämman får beslutaatl det till revisorer och besluta alt det till revisorer och revisorssuppleanter skall i skälig revisorssuppleanter skall i skälig omfattning utgå arvode saml ersätt- omfattning utgå ersätlning för rese- ning för resekostnader och andra kostnader och andra utgifter som utgifter som föranleds av uppdra- föranleds av uppdraget, förlorad get. arbetsförtjänst samt arvode. fullmäktige eller stämman beslutar att arvode skall utgå,skall arvodel bestämmas lill lika belopp för Uka uppdrag. Denna lag träder i kraft . 1982/83:97 6 Närvarande: statsministern-Palme, ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, , , , , , , R. , ,, Thunborg. Proposition om de förtroendevaldas arbetsförutsättningar ikommuner ochlandstingskommuner, m. m. tillkallade regeringen en kommitté (Kn 1977:07),kommunaldemokratiska kommittén', för atl utreda vissa kommunaldemokratiskafrågor (Dir 1977:96). Kommittén fick är 1979 filläggsdirektiv (Dir 1979:68). Enligldessa bar en av kommitténs huvuduppgifter varit att föreslå åtgärder som kanförbättra förutsättningarna för en allsidig rekrytering lill kommunalaförtroendeuppdrag. avlämnade betänkandet (SOU 1982:5) Förtroendevalda i kommuneroch landstingskommuner. I betänkandet tecknas översiktligt utvecklingen av denkommunala demokratin. En redovisning av nuläget lämnas också. I dettasammanhang behandlas bl. a. förlroendemannakårens struktur saml de politiskapartiernas organisation och resurser. I betänkandet behandlas vidare deförtroendevaldas faktiska möjligheter all utöva uppdragen samt deras ekonomiskavillkor. Instituten motion, interpellation och fråga behandlas också ibetänkandet. En sammanfattning av belänkandet bör fogas lill protokollet idelta ärende som bilaga 1 och det förfallningsförslag som läggs fram ibetänkandet som bilaga 2. ordförande,överförmyndaren , kommunalrådet , f. d.partisekreteraren , kommunalrådet , kommunalrådetRune och kommunalkonsulenten . 1982/83:97 7 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanser och en sammanställning av deras yttranden bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 3. Kommuner och landstingskommuner har genomgått avsevärdaförändringar både beträffande organisationen och verksamheten.Kommunernas struktur har genom indelningsreformerna förändrats. Den verksamhetsom kommuner och landstingskommuner bedriver har expanderat kraftigt. Detta harställt ökade anspråk på resurser. Samlidigt har de materiella grunderna för denkommunala och landstingskommunala verksamheten väsentligt förändrats genom den försämradesamhällsekonomiska situationen . Den politiska demokratin förutsätter all det finnsmedborgare som kan och vill ta på sig rollen som förtroendevalda i riksdag,landstingskommuner och kommuner. Frågan om de förtroendevaldas arbetsförutsättningarhar alllid diskuterats. Under de senasie åren har dock debatten intensifierats.Det främsta skälet fill detta är de växande problemen för de politiskapartierna att rekrytera nya förtroendevalda. har genom sitt betänkande (SOU 1982:5) De förtroendvalda i kommuneroch landstingskommuner lämnat elt värdefullt bidrag till beskrivningen av denuvarande förhållandena. Därigenom har kommunaldemokratiska utredningensbetänkande (SOU 1975:41) demokrafi och de åtgärder som har genomförtspå grund av dess förslag fått sin naluriiga uppföljning. I kommunaldemokrafiskakommitténs betänkande tecknas översiktligt bakgrunden till och utvecklingen avden kommunala demokraliil. I detta sammanhang behandlas bl. a. frågan om vilkeninverkan de strukturella förändringarna av kommunerna har haft för denkommunala demokratin. Även verkningarna av den successiva förändringen av denkommunala verksamheten belyses. I betänkandet behandlas vidare förlroendemannakårensstruktur samt de politiska partiernas organisation och resurser. Deförtroendevaldas faktiska möjligheter atl utöva uppdragen samt deras ekonomiskavillkor behandlas också i belänkandet. I sistnämnda hänseende lämnar kommitténförslag lill lagändringar som gör del möjligt för kommuner ochlandstingskommuner all utge ersätlning till de förtroendevalda för förloradarbetsförtjänst. Kommittén föreslår också ändringar av reglerna om interpellationoch fråga. I delföljande lar jag inte upp alla de frågor som har behandlats av kommittén. Jaginriktar mig på de frågor som har atl göra med de förtroendevaldasarbetsförutsättningar. En del av dessa frågor år av den Prop.1982/83:97 8 arten att det måste ankomma på kommunerna ochlandstingskommunerna och i vissa fall partiorganisationerna själva att avgörapå vilket sätt de bör lösas. I någol fall bör regeringen vidta åtgärder för atlstimulera utvecklingen i demokratisk riktning. För att sätta de förslag som jaglägger fram in i sitt sammanhang har jag ansett det angeläget att diskuteradessa frågor och för redovisa min syn på hur en del av frågorna kanlösas. Del gäller bl. a. de förtroendevaldas representativitet med utgångspunktfrån väljarkårens sammansättning saml förtroendeuppdragens antal ochspridning. Jag redovisar också min syn på de förtroendevaldas faktiskamöjligheter alt utöva sina förtroendeuppdrag och på frågan om pensioner ochandra sociala förmåner till de förtroendevalda. Frågor av detta slag som alltsåinte utmynnar i förslag som behöver ta slällning till tar jag upp iett första avsnitt. Därefter övergår jag till all behandla vissa av kommitténaktualiserade frågor som är ägnade att underlätta rekryteringen till kommunalaförtroendeuppdrag och fördjupa den kommunala demokratin. Jag tar upp frågan omatt i kommunallagen (1977:179, ändrad senast 1981:1107) föra in bestämmelsersom innebär att kommunerna och landstingskommunerna får möjlighet att beslutaom ersätlning lill förtroendevalda för förlorad arbetsförtjänst vid derasutövande av förtroendeuppdragen (2.3). Vidare behandlar jag kommitténs förslagalt utvidga ämnesområdet för interpellation och fråga (2.4). Den nämnda frågan om att i kommunallagen ta in beslämmelsersom gör det möjligl att betala ersättning för förlorad arbetsförtjänst fillförtroendevalda i kommuner ocb landstingskommuner aktualiserar frägan om enmotsvarande författningsändring bör göras på det kyrkokommunala området. Ocksådenna fråga tas upp i propositionen. 2.2 Den kommunala demokratin 2.2.1 De förtroendevaldas avspegling av väljarkåren Av central betydelse för det kommunaldemokratiskasystemets möjligheter att fungera pä etl tillfredsställande sätt är atl deförtroendevalda i olika avseenden avspeglar väljarkåren, atl med andra ord devalda är representativa för dem som har vall dem. Man brukar tala om två slagsrepresentativitet. Med grupprepresenlaliviiel menas hur de förtroendevaldaförhåller sig till väljarna med avseende på personliga och sociala egenskaper. Asiklsre-presentaiiviletenanger överensstämmelsen i åsikter. Vissa grupper av medborgare har för få representanter iförhållande till deras andel av befolkningen i stort. Lägutbildade och yngrepersoner är exempel på sådana grupper. Även kvinnorna är underrepresenterade.Dehar emellertid blivit bättre representerade under den gångna tioårsperioden.Även om hänsyn tas till dessa förbättringar är förhållandena inte tillfreds- 1982/83:97 9 ställande när det gäller grupprepresentativiteten. Ensnedrekrytering föreligger också mellan de personer som är anställda i detprivata näringslivet och dem som är anställda i offentlig förvaltning. De privatanställdaär underrepresenterade i de kommunala församlingarna. I fråga om åsiktsre-presenlativiletenär förhållandena betydligt bättre. Detta bidrar till alt lindra verkningarna avbristande grupprepresentativitet. framhåller atl del finns många orsaker fill den relativt dåligagrupprepresentativiteten. En orsak är all medborgarnas benägenhet att ta på sigpolitiska förtroendeuppdrag i allmänhet är liten. Delta beror framför allt påatt man anser sig ha bristande kunskaper och alt man har otillräckligtintresse. Kvinnor, ungdomar och arbetare är i allmänhet svårare alt engagera änmän inom tjänstemannakåren. Enligt kommittén är det vanligt att deförtroendevalda upplever olika slag av konflikter mellan rollen som politikeroch andra roller, t. ex. rollen som privatperson eller förvärvsarbetande. Detär, framhåller kommittén, mot denna bakgrund inte överraskande alt en relativtstor del av de förtroendevalda lämnar sina uppdrag, i många fall redan efter enmandatperiod. De mest framträdande skälen lill avhoppen är enligl kommitténförhållanden i förvärvsarbetet och familjen. Sammanträdenas förläggning itiden, möjligheten att ordna barnpassning, möjligheten alt lämna arbetet föratt gå på sammanträde, den ekonomiska ersättningen i förhållande tilleventuellt inkomstbortfall, den service med sammanträdesmaterial m. m. somerbjuds de förtroendevalda spelar en stor roll för möjligheterna all praktisktutöva uppdraget. När detgäller frågan om vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra grupprepresentalivitelenmenar kommittén alt de politiska partierna har både vilja och förmåga atl isamband med rekryterings- och nomineringsarbetet medverka lill attförtroendeuppdragen fördelas någorlunda jämnt på olika grupper. 1 mångasammanhang har frågan om att lagstiftningsvägen styra förtroendeuppdragensfördelning genom kvotering eller dylikt förts fram. En sådan lösning avvisas avkommittén. 1 stället anser kommittén atl det lokalt och regionall bör vidtas enkombination av åtgärder som syftar lill att underlätta det politiska arbetetoch därmed göra det mera attraktivt. Remissinstansernadelar i allt väsentligt kommitténs synpunkter i fråga om olägenheterna med ochorsakerna till den dåliga grupprepresentativileten. Hälften av deremissinstanser som har yttrat sig i frägan instämmer i kommitténs avvisandehållning till kvotering av uppdragen. Denna uppfattning är i de flesta fallkombinerad med instämmande i alt en allsidig rekrytering är viktig och att detär partiernas uppgift atl påverka rekryteringen och rätta till obalansen irepresentativiteten. Flera remissinstanser har lämnat synpunkter pårepresentativiteten och därvid krävt förbättringar, främst för kvinnor och privatanställda.småbarnsföräldrar, glesbygdsbefolkning, arbetare och handikappade. Ett flertalremissinstanser anser atl del är önskvärt att åstadkomma en jämnare fördelningav uppdragen mellan 1982/83:97 10 privatanställda å ena sidan.samt offentlig- och organisationsanslälldaå den andra. För egen del vill jag anföra följande. Frågan om vilka personer som får förtroendet atl ifullmäktige och nämnder företräda övriga medborgare har många aspekter. Det ärsjälvklart en fråga om demokratisk rättvisa att olika grupper och intressenblir rimligl representerade i de politiska församlingarna i förhållande tillsin storlek. Det är av stor betydelse att det i de beslutande församlingarnafinns företrädare med erfarenheter av skilda slag och med förankring i olikagrenar av samhällslivet. Del är också etl oavvisligt krav i ett demokratisktsystem alt ingen skall uteslängas från politiskt arbete av ekonomiska ellerpraktiska skäl. Några avgörande hinder för den enskilde atl la på sigkommunala förtroendeuppdrag är atl han inte anser sig tillräckligt kunnig, inleär lillråckligl intresserad av kommunalpolitik, inte kan för sitt arbete eller inlekan av familjeskäl. Vad särskilt gäller situafionen i förvärvslivet vill jagerinra om att kommunallagen formellt ger rätt till den ledighet fränanställningen som behövs för förtroendeuppdrag. Reellt kan emellertidsituationen i mänga fall vara en annan. Arbetsgivares och arbetskamratersinställning lill bortovaro från arbetet för att utöva kommunala förtroendeuppdragkan ha ett avgörande inflytande på en persons villighet atl ta påsig ell förtroendeuppdrag. Jag anser alt både arbetsgivare och de fackligaorganisationerna har elt stort ansvar när det gäller att skapa förståelse förde betydelsefulla insatser för samhället som alla våra förtroendevalda utför.Det är av vikt att alla ansvariga organ medverkar till en attitydpäverkan såatt inte en negaliv inställning från arbetsgivare och arbetskamrater hindrarrekryteringen av välkvalificerade kvinnor och män till kommunala förtroendeuppdrag. Ytterligare en faktor som och säkert än mer iframtiden kominer atl påverka människornas vilja alt ta på sig politiskauppdrag är de ökande kraven på de förtroendevalda. I med minskanderesurser ställs de förtroendevalda inför krav på allt hårdare prioriteringar.Förbättringar i verksamheten uteblir eller går i långsammare takt. Del ärnaturligt och nödvändigt att medborgarnas granskning av den politiskaverksamheten skärps i sädana situationer. kärvare klimat i den politiskaverksamheten kan av en del förtroendevalda uppfattas som pressande. De svårigheter som finns när det gällerrekryteringen till förtroendeuppdrag och den utveckling av förtroendemannarollensom jag här har skisserat leder mig till uppfattningen att samhället måsteunderlätta bäde rekrytering och arbetsförutsättningar för de förtroendevalda.Jag anser atl betingelserna för den politiska verksamheten är så skiftandemellan olika grupper och individer att det vore fåfängt att söka efter enpatentlösning för att råda bot på skevhelerna i rekryteringen. I ställetframstår det som rimligt att man, som kommillén har förordat, går fram med enkombination av Prop, 1982/83:97 11 åtgärder som syftar lill alt underlätta det politiskaarbetet och därmed göra det mer attraktivt. Uppdrag som ter sig mera lockandebör kunna leda till förbättrade förutsättningar för en mer allsidig rekryteringtill de politiska förtroendeuppdragen. Jag delar kommitténs tilltro fill depolitiska partiernas vilja och förmåga att i rekryterings- och nomineringsarbeletangripa problemen med obalansen i de politiska församlingarnas sammansättning.Jag anser att centralt fastlagda regler inte på någol avgörande säll förbättrarsituationen. och remissinstanserna avvisar jag alltså tankenatt lagstiftningsvägen påverka förtroendeuppdragens fördelning på olikagrupper. Åtgärderna måste vidtas inom partiorganisafionerna, lokalt ochregionall. Jag anser atf det är väsentligt för den politiskademokratin atl de politiska partiernas ställning i samhället stärks under dekommande åren. Betydelsen av det politiska arbete som bedrivs av deförtroendevalda måste också enligt min mening lyftas fram i debatten på etthelt annat sätt än vad som sker . En kraftfull satsning på arbetet med att skapajämställdhet mellan könen är väsentlig från kommunaldemokratiskautgångspunkter. Likaså måste invandrarnas behov av utbildning i svenska språketoch i svensk samhällskunskap beaktas. Handikapporganisationernas önskemålangående sammanträdeslokaler som är anpassade och utrustade efterhandikappades behov är enligl min mening rimliga och bör beaktas av kommuner ochlandstingskommuner. Handikappråden bör ta upp frågan om formerna för denkommunala servicen lill handikappade som är politiskt aktiva.