prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Totalt sett ledde detta till en minskning avdet negativa resevalutanettot med 700 milj. kr. Dettaär anmärkningsvärt dä förbättringen är den första på åtta är. För1983 väntas en ytterligare minskning av det negativa resevalutanettot.Inflödet förutses nominellt stiga i ungefär samma takt som 1982. 4 1982/83. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 3:7 Betalningsbalansen 1979-1983 Milj. kr.,löpande priser Export av varor, fob Import av varor, cif Sjöfartsnetto Resevaluta, netto Övriga tjänster, nettoKorrigering av tjänster'' Bytesbalans för varor och tjänster Därav: tjänster Avkastning av kapital, netto däravräntenetto: staten och övriga Övriga transfereringar, nettoKorrigering av transfereringar'' Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar Därav: transfereringar Kapitalbalans Tilldelade SDRRestpost Förändring på grund av kursrörelser Valutareservens totalaförändring ' Exkl. korrigering av handelsstatistiken. Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering avSAS flygplansimport, i utlandet direkt landad fisk, rabatt och koncernbidrag i samband med oljeimport samt för1980, 1981 och 1982 korrigering för oljeriggar. Inkl. korrigering av handelsstatistiken. " uppgår totalt till 8600, 10800, 12900, 14 100 och 16100 milj. kr. Fördelningen av korregeringsposten på tjänstebalansen ochtransfereringsbalansen är skönsmässig. ' Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. Källor: , och statistiskacentralbyrån. Hushållens fortsatt sjunkande reala disponibelinkomster ikombination med den ovan nämnda relativprisförändringen väntas leda till enytterligare minskning av utflödesvolymen. I nominella termer beräknas dockutflödet öka i ungefär samma takt som 1982. Underskottet skulle därmed minskatill . Posten övriga tjänster i tabell 3:7 ger en ofullständigbild av tjänsteutbytet med utlandet. En stor del av den korrigeringspost sominförts i bytesbalansen berör i sak denna post. 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 51 Nettotav avkastningen pä kapital har beräknats till -15,,dvs. en försvagning med . i förhållande till 1981. Försämringenberor till övervägande del på ökade räntebetalningar till utlandet till följdav ökningen av utlandsskulden, i svenska kronor räknat, genom delsdevalveringarna 1981 och 1982, dels den stegrade utlandsupplåningen. För 1983beräknas såväl nettouppläningen som, i tillämpliga fall, den rörligaräntesatsen komma att ligga på en lägre nivå än under Qolåret. Detta medför attförändringen i negativ riktning av nettot av avkastningen på kapital begränsastill . Saldot skulle således uppgå till -18,6 miljarder kr.1983. Postenövriga transfereringar netto, vars största delpost är u-landsbi-ständet, visarett ökat underskott såväl 1982 som 1983. Ävenbeträffande räntebetalningar och övriga transfereringar räknar man medbristande täckning i statistiken på inflödessidan. En del av den totalakorrigeringsposten har därför förts till transfereringarna. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 52 4.1 Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industrins efterfrågeläge var svagt även om enviss förbättring av orderingången kom att ske . Det varexportorderingången som steg relativt snabbt efter attha fallit . Hemmaorderingången däremot ökade kraftigtunder sommaren till följd av enstaka och i tiden utsträckta försvarsorder. Ävenbortsett från dessa steg emellertid hemmaorderingängen under tredje kvartaletfrån den mycket låga nivån under de två första kvartalen, men sjönk ånyo underQärde kvartalet. Industrins orderstockar - exkl. försvarsorderna - sjönkmarkant , var oförändrade och stegnågot . Tillväxten fjärde kvartalet av exportorderingångengällde flertalet branscher. Starkast kom den dock verkstadsindustrin ochskogsindustrierna till del. Industriproduktionen var i stort sett oförändrad frånandra . Tredje kvartalet föllproduktionen återigen för att utvecklas i positivriktning. Någon större förändring av produktionen mellan helåren 1981 och 1982kom därmed inte att ske. De kraftigaste minskningarna kom att ske inom gruvornaoch massaindustrin Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 19801983 Procentuell volymförändring från föregående år -14,5 -30,5 -21,0 210,220,290 Övriga gruvor och mineralbrott -17,2 -15,5 Järn- och stålverk ' 38./.3841 -\'C\ ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. "Inkl. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. ' Inkl. ferrolegeringsverk. "Inkl. båtbyggerier. Källor: och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 53 menockså pappersindustrin och varven noterade tillbakagångar 1981-1982. Försågverken och järn- och metallverken kom relativt kraftiga ökningar medanverkstadsindustrin och övrigsektorns produktion blev i stort sett oförändrad. För1983 förutses främst som en följd av konkurrenskraftsförbättringen genomdevalveringarna 1981 och 1982 en förhållandevis god exportutveckling kunnaske. Bortsett från ett positivt lageromslag bedöms den inhemska efterfråganbli svag men dä den importkonkurrerande hemmaindustrin beräknas kunna öka sinamarknadsandelar beräknas ett utrymme finnas för en ökning av industriproduktionen1982-1983 pä . De starkaste ökningarna beräknas ske för skogsindustriernamen också inom verkstadsindustrin väntas, tillväxten bli påtaglig.Gruvproduktionen 1983 kommer dock att bli lägre än 1982. 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher Avsättningslägetför den svenska järnmalmsexporten försämrades dramatiskt . Denförsiktiga återhämtning i stälkonjunkturen som gjort sig gällande under loppetav 1981 visade sig vila på en bräcklig grund. Stålefterfrågan sjönk nämligen markantunder våren starkt påverkad av ett omslag till en neddragning av ställagrenhos förbrukare och mellanhänder. Också den faktiska stålförbrukningen minskade;den allmänna konjunkturförsvagningen i blev allt merpåtaglig. Produktionskvoterna inom EG:s stålindustri sattes successivt alltlägre. Det faktiska produktionsutfallet kom emellertid att bliännu lägre än vad kvoterna medgav. Produktionen i EG:s stålindustri var underfjärde kvartalet nere i en årstakt på under 100 milj. ton. produktionblev ca 110 milj.; en minskning med jämfört med eller lägreän 1979 som representerade den senaste toppnoteringen. Desvenska malmleveransema minskade dock mera eller med 1981-1982.Orsakerna härtill var flera. a. skedde en ytteriigare minskning av behovetav högfosformalm genom byte till stålprocesser baserade pä lågfosformalm.Vidare minskade stålverken sina hemtagningar av malm från gruvor där de självahade ägarintressen mindre än från andra gruvor. Dessutom drabbadedriftsinskränkningar i särskilt hög utsträckning produkter framställda vidstålverk med stor andel svensk malm. Till detta kommer att lagren av svenskmalm vid stålverken drogs ned i betydligt större utsträckning än annan malm. Malmbrytningeni drogs ned särskilt kraftigt . Malmlagrenvid gruvorna kom därigenom att minska trots densvaga leveransutvecklingen. Lagerstockarna blev vid utgången av 1982 ändocknära 0,5 milj. ton större än ett är tidigare. Produktionstaktenför EG:s stålindustri ligger ännu under de första Prop, 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 54 månaderna1983 under 100 milj. ton räknat på årsbasis. En viss förbättring underåterstoden av 1983 torde dock vara att räkna med bl. a. med hänsyn till attlagercykelns depressiva inverkan släpper och stälkonsumtionen inom byggsektornär stigande. Den väntade svaga utvecklingen av övriga investeringar och denförutsedda långsamma tillväxten i den privata konsumtionen talar dock för attåterhämtningen i stålkonjunkturen blir måttlig. Även om sålunda malmexportenkan stiga under loppet av 1983 från den låga leveransnivån i böljan av åretberäknas leveranserna för året som helhet bli lägre än 1982. Avtalen om1983 års malmpriser blev i stort sett klara och torde för desvenska malmkvaliteterna innebära en prissänkning på räknat i US $.Exportpriserna uttryckta i svenska kronor beräknas emellertid genomdollarkursens utveckling bli ungefär oförändrade mellan årsgenomsnitten 1982och 1983. Malmbrytningenplaneras hållas tillbaka kraftigt genom omfattande driftsstopp i syfte attminska de mycket stora lagren. Produktionen beräknas dras ned ca 21 %1982-1983, vilket skulle innebära att lagren minskar med knappt 1,5 milj. ton1983. De skulle ändock vid årets utgång uppgå till av 1983 årsberäknade leveranser. Trotsden blygsamma växten i trävaruimport steg de svenskasågverkens export av sågade och hyvlade trävaror betydligt. Även på vissautomeuropeiska marknader steg exporten i anmärkningsvärd omfattning såsom tillEgypten, och . Till mer än fyrdubblades exporten under1982. Den uppseendeväckandestarka exporttillväxten berodde således till mycket ringa del pänågon ökad trävaruförbrukning utan istället i all huvudsak på ökademarknadsandelar. Framförallt tre länder har tappat andelar gentemot ;, samt . kunde sveiiska sågverk noteraen avsevärt förbättrad konkurrenssituation relativt huvudkonkurrenterna iFinland och . har den förbättrats ytterligare och resulterat ikraftiga andelsvinster, främst pä bekostnad av den finska trävaruexporten sompå europamarknaden sjönk med 1981-1982. Den svenska exportökningenuppgick till på denna marknad som nästan genomgående uppvisade enendast blygsam tillväxt. Undantaget, när det gäller de svenska huvudmarknadernai , var där byggaktiviteten var klart stigande underloppet av 1982 och importbehovet av trävaror steg härigenom meduppskattningsvis . Den svenska exporten dit steg med . Sammantagetsteg trävaruexport med 1981-1982 motsvarande en kvantitet pånärmare 71/2 milj. m' och framförallt ökade skeppningarna avträvaror kraftigt. Desvenska exportpriserna sjönk genomsnittligt 1981-1982. Under loppet avåret skedde en successiv uppjustering av prisnivån. Mellan tredje och Qärdekvartalet 1982 steg priserna dock endast ca 41/ Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 55 vilketinnebär att stora kvantiteter skeppades till kraftigt sänkta priser, i utländskvaluta, efter devalveringen . Med andra ord torde betydanderelativprissänkningar ha förekommit . Efterfrågan på den svenskamarknaden var fortsatt vikande till följd av den svaga byggaktiviteten ochprodukrionsneddragningarna inom den trä-bearbetande industrin. Sågverkensfärdigvarulager minskade betydligt genom den gynnsammaexportutvecklingen och uppgick till drygt 3 milj. m . Till följdav de kraftigt ökade skeppningarna steg även sågverkensproduktion betydligt under årets sista månader och för höjdesproduktionen med drygt 61,/jämfört med . Deneuropeiska byggkonjunkturen väntas genomgå en endast måttlig återhämtning under1983. Byggaktiviteten pä de svenska huvudmarknaderna är fortfarande låg, men iflertalet länder väntas ett visst uppsving ske under loppet av året. Enmarknadstillväxt på ett par, bedöms som sannohk. Som tidigarenämnts justerades trä varupriserna i svenska kronor endast måttligt uppåt underQärde kvartalet 1982. Här har uppskattats att den genomsnittliga nivån underförsta kvartalet ligger över nivån för tredje kvartalet 1982innebärande en sänkning i utländsk valuta . Endast måttliga svenskaexportprishöjningar synes troliga under resterande delen av året och igenomsnitt skulle sålunda exportpriset stiga 1982-1983. Sågverkenberäknas därmed gentemot befästa och gentemot flertalet övrigakonkurrenter ytterligare stärka sin marknadsposition. Det förtjänasuppmärksammas att de svenska trävaruexportörernas konkurrensläge relativt definska inte förändrats nämnvärt efter devalveringen . De finskaexportörerna synes nämligen ha följt med i den svenska prissättningen. Dettahar möjliggjorts dels tack vare det finska ekonomisk-politiska paketet som komstrax efter den svenska devalveringen och dels genom att de sänkt sinamarginaler ytterligare. Det gynnsamma relativa läge som fanns redan innanhösten 1982 synes däremot kunna bibehållas även . Trävaruexportenhar med dessa antaganden beräknats stiga 19821983 motsvarande enexportvolym pä i det närmaste 8 milj. m. Cirka hälften av tillväxten utgörs avandelsvinster. ISverige väntas nybyggandet förbli svagt även , men trävaru- förbrukningen kommer att hållas uppe av fortsatt ökande reparations- och underhållsarbeten. Sågverkens lager beräknas minska något men inte i samma omfattning som . För att möta lageromslaget samt tillväxten i exportleveranserna torde produktionen behöva höjas med 1982-1983. Efterden tillfälliga återhämtningen inom industrier under första delenav 1982 sjönk återigen aktiviteten successivt under resterande delen av året.Försvagningen påverkade även pappers- och pappmarknaden i negativ riktning ochkonsumtionen i beräknas preliminärt 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 4:1 Pappers- och pappindustrin i samtkapacitetstillväxt i och 1980-1984 7500 7000 6500 6000 -5500 5000 j. 3000 2500 20001500 1000 500 Vöiteuropai (exkl , Sveriqe) kapacitets- % Väjteuropos x (exkl.Sverige) "*"*-kopacifetstillväxt' 200 180 160 140 120 - 1980 1981 1982 1983 1984 1980 1981 1982 1983 1984 ' Outnyttjad kapacitet = potentiell produktion - faktiskproduktion. Potentiell produktion = 0,95xkapacitet. - Utrikeshandelsstatistiken, hybridindex. - Kapacitetstillväxt från föregående år räknat. Källor: FAO, SCPF, SCB. 1982/83:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 57 haminskat något 1982 jämfört med . Även i försvagades efterfråganpä papper och papp och produktionsnivån sänktes successivt och i betydandeomfattning. Framför allt för tidningspapper försämrades marknadsläget avsevärtunder 1982, huvudsakligen till följd av att ny produktionskapacitet tillkommit.I och , världens två största producenter av tidningspapper,uppgick kapacitetstillväxten till . Kapaciteten komsåledes att vida överstiga konsumtionsbehovet, framför allt i Nordamerika.Därigenom fick , som exporterar en stor del av sin produktion tillFörenta staterna, ett överskott som man istället sökte avsättning för i bl. a.Europa där emellertid förbrukningen av tidningspapper sedan en längre tidvarit stagnerande eller svagt fallande. De svenska tidningspappersbrukenföriorade härigenom andelar och exportvolymen sjönk med 19 1/1981-1982. (Sediagram 4:1.) För övriga papperskvaliteter begränsades leveransbortfallet tillca . Kartong- och pappexporten utvecklades dock betydligt gynnsammare ochgenom ökade marknadsandelar samt en viss marknadstillväxt kom exportvolymen avdessa produkter att öka 1981-1982. Ökad avsättning uppnåddes både iEuropa och på utomeuropeiska marknader. Priserna sänktes på vissakvaliteter, pä grund av den hårdnande konkurrensen från framföralltNordamerika. Sammantaget för gruppen papper och papp sjönk export volymen drygt41/1981-1982. Exportpriserna steg med . Mellan tredje och fjärdekvartalet steg priserna med vilket kan tyda på att de svenskaproducenterna i betydande omfattning sänkte sina priser utomlands, i utländskvaluta räknat. Avsättningenpä hemmamarknaden, som försvagades både , ökade något under1982 jämfört med . Lagertillväxten begränsades avsevärt genom en successivanpassning av produktionen till den totalt sett svaga leveransutvecklingen.Produktionen minskade därigenom 2 1/1981-1982. 1 årkan efterfrågan på papper och papp äter väntas öka något, även om mer entydigatendenser sannolikt dröjer en bit in . En marknadstillväxt pä ett par,i bedöms dock som realistisk. Även i Förenta staternaförutses en konsumtionstillväxt och därmed en minskad konkurrens påeuropamarknaden. Här har vidare antagits att de svenska producenterna höjersina priser betydligt i svenska kronor räknat under första kvartalet 1983vilket skulle innebära att drygt tre fjärdedelar av devalveringsutrymmet tagitsi anspråk för prishöjningar. Den genomsnittliga relativprissänkningen beräknasuppgå till mellan helåren 1982 och 1983 räknat och medge enförbättring av marknadsandelarna för de svenska bruken. Sammantaget har härkalkylerats med en exporttillväxt på 7 1/1982-1983. I kronor beräknasprisnivån mellan dessa är stiga . Produktionsvolymenkan väntas öka med 41/1982-1983, under 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 58 förutsättningatt lagerrörelserna blir små och att efterfrågan på hemmamarknaden blir istort sett oförändrad. Denleveranstillväxt av avsalumassa som kunde noteras för de svenska bruken underfjärde kvartalet 1982, synes hålla i sig även i år.Prisnivån på blekt långfibrig sulfat torde ha legat kring 420 US $/ton underförsta kvartalet och ytteriigare en prishöjning på är aviserad fr. o.m. Således föreligger starka indikationer på attkonjunkturbotten för massa har passerats för den här gängen, men uppgången tarvid frän en mycket låg nivå när det gäller såväl priser som volymer. Förett år sedan såldes blekt långfibrig sulfatmassa till ett pris som låg i detnärmaste 100 US $ högre än dagens tonpris. Prisnivån sjönk därefter successivtoch torde priset ha varit nere kring 400-410 US $/ ton. Trots dedramatiska prisreduceringarna fortsatte de svenska massaproducenterna att tappamarknadsandelar på exportmarknaderna . Den svaga exportutvecklingenberodde inte enbart pä en svag marknadsutveckling för den europeiskapappersindustrin utan får även ses mot bakgrund av kraftigt ökademarknadsandelar för den kortfibriga massan. Dock var det inte , imotsats till föregående är, de amerikanska producenterna av kortfibrig massasom haft den gynnsammaste leveransutvecklingen pä . Istället harleverantörer från huvudsakligen , samt tagitbetydande marknadsandelar. Dessa länders producenter har genomsnittligt ökatsin produktion 1982 jämfört med . Parallellt med den kraftigaprissänkningen pä massan minskade de europeiska pappersproducenterna sinaråvarulager till ett minimum i avvaktan på att priset skulle bottna. Dennalagertrimning företogs och fickman, till följd av de små råvarulagren köpa massa åtminstone för att täckaproduktionsbehovet. Trots det synneriigen låga massapriset, i dollar räknat,synes pappersproducenterna inte ha fyllt på sina råvarulager nämnvärt underandra . Till följd av bl. a. att den nämnda lageravvecklingenupphörde kunde de svenska massaexportens kräftgång stoppas och under Qärde kvartaletnoterades istället en påtaglig ökning av exportvolymen, säsongrensat sett. Enannan faktor som bidrog till denr)a ökning var förmodligen attleveransökningar på spotmarknaden möjliggjordes genom en viss rabattering efterdevalveringen . Sammantaget sjönk dock massaexporten ca 15 1/2%1981-1982. (Se diagram 4:2.) Efterden betydande produktionsnedskärning som de svenska massaproducenternagenomförde , sänktes nivån ytteriigare under första kvartalet1982. låg produktionen av massa således ca Il % lägre jämförtmed säsongrensat sett. Trots denna neddragning stegproducenternas lager successivt fram då de motsvaradeca 8-10 veckors produktion mot normalt hälften. däremotkunde lagren dras ned något främst till följd Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 4:2 Papperscellulosaindustrin i samtvärldens kapacitetstillväxt 19801984 (papperscellulosa för avsalu) 4000 3500 3000 2500 -2000 1500 1000 500 2600 2500 2400 2300 1980 1981 1982 1983 1984 1980 1981 1982 1983 1984 ' Outnyttjad kapacitet = potentiell produktion - faktiskproduktion. Potentiell produktion = 0,95 x kapacitet. Utrikeshandelsstatistiken, hybridindex. 'Kapacitetstillväxt från föregående år räknat. Källor: FAO, SCPF, SCB. av omfattande produktionsstopp, framförallt under tredjekvartalet, men även till följd av en viss efterfrågeförbättring mot slutet avåret. Sammantaget sjönk produktionen 1981-1982. Vid en tilltagande ökning av den västeuropeiskapappersproduktionen under loppet av 1983 stärks avsättningsläget förpappersmassa. Utrymmet för den svenska exporten kommer troligtvis heller inteatt begränsas nämnvärt av någon extra utbudspress frän ochCanada. Vid nuvarande prisnivå torde flera av de översjöiska exportörernaknappt få kostnadstäckning och således i åtminstone viss utsträckning avhållasig från den europeiska marknaden tills dess priset når en affärsmässigt rimlignivå. En sådan tendens kunde märkas . Vidarebör en successiv återhämtning för den nordamerikanska pappersindustrin under1983 ytterligare lätta på utbudstrycket av massa därifrån. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Dessutom torde devalveringen av den svenska kronan kunnage vissa effekter i form av andelsvinster, framförallt på utomeuropeiska marknader.I och med att massapriset synes ha bottnat och är på väg upp torde även deeuropeiska pappersproducenterna passa på att fylla på sina relativt småråvarulager. Den svenska exporten beräknas under dessa förutsättningar kommaatt successivt växa under loppet av 1983 och här har antagits att exportvolymenstiger 1982-1983. Exportpriserna har kalkylerats öka med i genomsnitt10% 1982-1983 varvid höjningar av massapriserna i dollar beräknas ske såvälunder tredje som fjärde kvartalet; här har antagits att ett tonpris på närmare500 US $ är etablerat . Det kan förmodas att massaföretagen även näraanpassar produktionen efter leveranserna och i samband med påskhelgen har detsåledes aviserats omfattande produktionsneddragningar i syfte att normaliseraproducentlagren av massa. De inhemska leveranserna bedöms inte öka under 1983och den sammantagna efterfrägebilden skulle därmed kunna medge enproduktionsuppdragning 1982-1983. För skogsbruket beräknas den ovan redovisadeproduktionsutvecklingen inom skogsindustrierna ha medfört en minskning av dentotala rundvirkesförbrukningen med 1981 1982 (se tabell 4:2). Denminskade virkesförbrukningen kan helt återföras till massaindustrin vars åtgångminskade till följd av de omfattande produktionsneddragningar somgenomfördes. Inom sågverken däremot steg förbrukningen av virke påtagligt.Importbehovet av rundvirke och fils minskade kraftigt och för helåret 1982sjönk importen jämfört med , dä importen Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1981 1983 Fast mått utan bark (barr- och lövträ) Förändring från föregående år. Lagerförändring (1 000 kbm) Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 61 varhistoriskt sett mycket hög. Huvuddelen av det importerade virket används inommassaindustrin och det var även denna bransch som drog ner sin import. Rundvirkeslagren,som steg betydligt , ökade ytterligare . /1983 var lagren således drygt 2 1/2 milj. m' större än . Sågverkens lager av timmer minskade emellertid betydligtunder , till följd av den påtagliga produktionsUllväxten,som lagren av sägtimmer i skogen steg endast måtthgt. Detta harmedfört att de totala sägtimmerlagren fortfarande befinner sig pä en historisktsett låg nivå. De totala massaveds-lagren däremot steg såväl under första somunder och de uppgick till drygt 9 milj.m. Trotsmassaindustrins minskade virkesbehov kom aktiviteten i skogen attstiga under loppet av året. var det framföralltlageruppbyggnaden av massaved som bidrog därtill medan sågverkens kraftigtökade förbrukning under den beräknas ha tagit en betydligtökad avverkning i anspråk. Sammantaget synes skogsuttaget ha stigit 1981-1982. Deproduktionsprognoser som redovisats i det föregående beräknas innebära att dentotala rundvirkesförbrukningen stiger med 1982-1983. Här har vidareantagits att massavedslagren stiger endast måttligt medan lagren av sägtimmerblir oförändrade. Dessutom har importbehovet av råvara beräknats minskaytterligare något. Den totala avverkningen skulle då behöva öka med 41/1982-1983.Tillväxten i skogsuttag skulle därvid till den största delen vara att hänföratill sägtim-mersavverkningen. Avsättningslägetför den svenska stålindustrin försvagades hastigt i sambandatt stälefterfrägan pä huvudmarknaderna i EG sjönk. Det var inte barakonsumtionen av stål som minskade där utan efterfråge-fallet torde haförstärkts av ett lageromslag hos förbrukare och mellanhänder. Dessa lagerhade nämligen byggts upp som en följd av de då publiceradeprishöjningarna som avsåg tiden fram till början av 1982. Orderingången hos desvenska stålverken föll fram till fjärde kvartalet 1982 då en viss uppgångskedde. Den gällde framför allt handelsstålet medan efterfrågan på specialstålvar svagare. Stälexportenkom emellertid att i ton räknat öka 1981-1982.