prop · G60366 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83:66 medförslag till följdlagstiftning m. m. med anledning av beslutade reformer på detkyrkliga området; Regeringenföreslår att anta de,förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att föreskrifter ges om kungörande av kyrkliga kungörelseroch om en särskild författningssamling för sådana kungörelser. Förslaget harsin grund i de nya regler om normgivning på del kyrkliga området som träder ikraft . Ipropositionen föreslås vidare att vissa författningar om boställskapital och boställsräntaupphävs. Till följd av beslut med anledning av propositionen (prop.1981/82:158) om kyrkofonden och ekonomisk utjämning inom fyllerförfattningarna inte längre någon funktion. Mot bakgrund av beslutmed anledning av den nyssnämnda propositionen föreslås också att kostnader förvissa rikskyrkliga ändamål skall få bestridas ur kyrkofonden. 1Riksdagen 1982/83. 1982/83:66 2 Lag omändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar Härigenomföreskrivs att 1, 3, 5 och 8 §§ lagen (1976:633) om kungörande av lagar ochandra författningar' skall ha nedan angivna lydelse. Författning som har beslutats av , regeringeneller myndighet under regeringen eller skall kungöras enligt dennalag, om ej annat följer av 2 §. Författningar som har beslutats av , regeringeneller kyrkomötet eller av en myndighet under regeringen eller skallkungöras enligt denna lag, om inte- annat följer av 2 §. Medförfattning skall i denna lag förstås lag eller förordning eller annanföreskrift som avses i 8 kap. regeringsformen. 3§ För kungörande av författningar skall finnas. 3. författningssamliiigarför centrala myndigheter, 4. en författningssamling för varje län. Svenska kyrkansförfattnings-' samling, 3. författningssamlingarför centrala myndigheter tinder regeringen, 4. författningssamlingarför och för förvaltningsmyndigheter under , 5. en författningssamling för varjelän. Författning som utfärdas av skall kungöras iRiksdagens författningssamling eller på annat sått som föreskriver. Författningar som beslutas av kyrkomötet skall kungöras iSvenska kyrkans författningssamling. Författning som beslutas av förvaltningsmyndighet underriksdagen skall kungöras i författningssamling Författningarsom beslutas av skall kungöras i enförfattningssamling .. som förvaltningskontoret låter utge. Författningar som beslutas av en förvaltningsmyndighetunder skall kungöras i en författnings- ' I fråga om 3,5, och 8 §§ har hänsyn tagits tillriksdagens förvaltningsstyrelses förslag beträffande Riksdagensförfattningssamling (förslag 1982/83:7). Prop.1982/83:66 3 somutges genom myndighetens för- samling som utges genom myndighe- sorgeller på annat sätt som riksda- tens försorg eller på annat sätt som Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn Härigenomföreskrivs att i 3 § lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn orden"allmänt kyrkomöte" skall bytas ut mot "kyrkomötet". Dennalag träder i kraft . Lagom upphävande av vissa författningar om boställskapital Härigenomföreskrivs att följande författningar skall upphöra alt gälla vid utgången avår 1982, nämUgen 1. lag (1975:363) med provisoriska beslämmelser omberäkning av boställsränta, 2. lag (1981:650) med provisoriska bestämmelser om boställsränta, 3. kungörelsen (1950:413) angående lönetillgångar vid kyrkomusiker-tjänst. VRiksdagen 1982/83. Prop.1982/83:66 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , S , , ,, B , , , R Propositionmed förslag till följdlagstiftning m. m. med anledning av beslutade reformer pådet kyrkliga området Riksdagenhar slutligt antagit ett vilande förslag till ändring i punkt 9 övergångsbestämmelsernatill regeringsformen (prop. 1981/82:77, KU 1981/ 82:36, rskr 1981/82:263, KU1982/83:1, rskr 1982/83:1). De beslutade ändringarna innebär bl. a. atlkyrkomötet med stöd av föreskrifter i lagen om genom kyrkligkungörelse får meddela föreskrifter i vissa särskilt angivna ämnen. nyUgen antagna lagen om (prop. 1981/82:192, KU1982/83:2, rskr 1982/83:2) utnyttjas fullt ut möjligheten att delegera normgivningtill kyrkomötet. I enlighet med det antagna grundlagsförslaget skallkyrkomötets författningar betecknas kyrkliga kungörelser. De nyabestämmelserna om normgivning på det kyrkliga området träder i kraft den 1januari 1983. Riksdagenhar vidare bifallit propositionen (prop. 1981/82:158) om kyrkofonden ochekonomisk utjämning inom (KU 1981/ 82:28, rskr 1981/82:309).1982 års allmänna kyrkomöte härför sin del antagit de i propositionen framlagdalagförslagen (KLU 1982:7, kskr 1982:11). De sålunda antagna förslagen innebärbl. a. att man inför ett enhetligt system för ekonomisk utjämning inom genom kyrkofonden samt att man avskaffar det nuvarande systemet med boställskapitaloch boställsränta. Vidare innebär de antagna förslagen att kyrkofonden ges enstyrelse och att fonden i ökad utsträckning får finansiera rikskyrkUga ändamål.Ändringarna träder i kraft . Jagtar nu upp vissa följdfrågor med anledning av de sålunda beslutade 1982/83:66 5 reformernapå det kyrkliga området. Det gäller frågan om kungörande av kyrkligakungörelser samt en ändring i lagen om justitiekanslerns tillsyn. Vidare gällerdet upphävande av vissa författningar till följd av att systemet med boställskapitaloch boställsränta slopas. Slutligen tar jag upp frågan om bidrag ur kyrkofondenför rikskyrkliga ändamål. 2Kungörande av kyrkliga kungörelser Dengrundläggande föreskriften om kungörande av författningar finns i 8 kap. 19 §andra stycket regeringsformen. Enligt denna föreskrift skall lagar kungöras såsnart det kan ske. Detsamma gäller förordningar, om inte annat föreskrivs ilag. Grundlagsföreskriflen kompletteras av lagen (1976:633) om kungörande avlagar och andra författningar (ändrad senast 1980:887), som i sin turkompletteras av författningssamlingsförordningen (1976:725, ändrad senast1982:448). I1 § kungörandelagen anges att författningar som har beslutats av ,regeringen eller av en myndighet under regeringen eller med vissaundantag, som inte är aktuella i detta sammanhang, skall kungöras enligt lagen.I lagen anges vilka författningssamlingar som skall finnas (3 §) och i vilkenförfattningssamling olika typer av författningar skall kungöras (4-9 och 12 §§).Vidare finns en hänvisning till särskilda föreskrifter om kungörande avkommunala författningar (10 §) samt om avvikande bestämmelser om särskildaförfattningar (11 §). Slutligen anges att det av en författning skaU framgå närden träder i kraft (13 §) och hänvisas till särskilda föreskrifter omkungörande i en författningssamling av annat än författningar (14 §).Riksdagens förvaltningsstyrelse har förelagt vissa ändringari kungörandelagen (förslag 1982/83:7). Ändringarna avser författningssamlingarnaför och dess myndigheter. Jaghar redan tidigare nämnt att slutligt har antagit ett vilande förslagtill ändring i punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen (prop.1981/82:77, KU 1981/82:36, rskr 1981/82:263, KU 1982/83:1, rskr 1982/83:1). Debeslutade ändringarna innebär bl. a. att kyrkomötet med stöd av föreskrifter ilagen om genom kyrklig kungörelse får meddela föreskrifter i sexsärskilt angivna ämnen. Kyrkomötet kan bemyndigas att i sin tur överlåta åtorgan som det tillsätter att meddela sådana föreskrifter. I den av riksdagennyligen antagna lagen om (prop. 1981/82:192, KU 1982/83:2, rskr1982/83:2) utnyttjas ftillt ut den förut angivna möjUgheten att delegera viss normgivningtill kyrkomötet, medan någon möjUghet för kyrkomötet till vidare delegationinte har öppnats. Bemyndigandet finns intaget i 7 § lagen om . I enlighetmed det antagna grundlagsförslaget skall kyrkomötets författningar betecknaskyrkliga kungörelser. Kungörandelagenär enligt sin nuvarande lydelse inte tillämplig på kyrkliga kungörelser. Somföredragande statsrådet uttalade i den proposi- Prop.1982/83:66 6 tion som låg till grund för beslut om ändring ipunkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen, bör föreskrifter meddelasom kungörande av kyrkliga kungörelser. Ett viktigt skäl härtill är att enförfattning i princip inte är bindande förrän den har kungjorts. Liksomhuvudregeln är i fråga om andra författningar bör kyrkliga kungörelser tas in ien författningssamling. Enligt min mening bör en särskild sådan finnas, somlämpligen bör kallas författningssamling. I en sådanförfattningssamling bör i princip endast tas in författningar som kyrkomötetbeslutar med stöd av det bemyndigande som ges i 7 § lagen om . Ilikhet med vad som gäller i fråga om andra författningssamlingar bör dock, ommöjligheten att överblicka författningsmaterialet underlättas därav eller andrasärskilda skäl föreligger, en möjlighet finnas för regeringen att bestämma attviss av regeringen beslutad författning skall kungöras i Svenska kyrkansförfattningssamling, i stället för i Svensk författningssam-Ung. Föreskrifter om kungörande av kyrkliga kungörelser kanbeslutas av men tillhör inte det s. k. lagområdet enhgtregeringsformen. Möjlighelerna att bemyndiga kyrkomötet alt meddelaföreskrifter inbegriper inte delegation av befogenhet alt meddela föreskrifterom kungörande av kyrkliga kungörelser. Därmed torde sådana föreskriftertillhöra regeringens s. k. restkompetens (8 kap. 13 § regeringsformen).Föreskrifter om kungörande av kyrkliga kungörelser följer alltså sammabestämmelser om normgivningsmakten som andra förskrifter om kungörande avförfattningar. Jag har tidigare nämnt att bestämmelser om kungörande avlagar och andra författningar finns i kungörandelagen. Genom denna harriksdagen beslutat om de allmänna riktiinjer som skall gälla på området. Enliglmin mening är det naturligt att man i fråga om kyrkliga kungörelser följersamma principer som gäller för kungörande av författningar i allmänhet. Det ärvidare en fördel om de grundläggande reglerna om kungörande av författningarsamlas i en enda författning. Efter samråd med chefen för justitiedepartementetföreslår jag därför att kungörandet av kyrkliga kungörelser som beslutas avkyrkomötet regleras i kungörandelagen. Eftersom lagen om inlemedger att kyrkomötet överlåter åt något organ som del tillsätter att meddelaföreskrifter, saknas f. n. anledning att i kungörandelagen reglera kungörandetav sådana föreskrifter. Även förfatlningssamlingsförordningen kan behöva ändras.Det ankommer emellertid på regeringen alt besluta om sådana ändringar. 3 Ändring i lagen om justitiekanslerns tillsyn 13 § lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsynförekommer begreppet "allmänt kyrkomöte". Som en följd avde-beslutade ändringarna i punkt 9 1982/83:66 7 övergångsbestämmelserna till regeringsformen förslår jagefter samråd med chefen för att begreppet byts ul mot"kyrkomötet". 4 Upphävande av vissa författningar om boställskapital ochboställsränta Vissar klockar- och organisttjänster i vartidigare förenade med rätt till boställsjord. Denna rätt avvecklades i sambandmed klockarboställsreform. Ett mindre antal förhållandevis stora ochvärdefulla boställen fördes över till kyrkofonden som klockarhemman. De utgörnumera s. k. kyrkofondsfastigheter och förvaltas av stiftsnämnderna. De flesta klockarboställenaövertogs emeUertid av resp. församlingar med äganderätt. De blev kyrkokommunalegendom, som församlingarna fritt förfogade över. I vederlag fick kyrkofondenresp. församlingarna ikläda sig ansvar för kapitalvärdet av de överfördafastigheterna, det s. k. boställska-, pitalel. Detta fastställdes avstiftsnämnderna efter ett visst omräkningsförfarande och angavs i arealåkerjord. För detta kapital betalar kyrkofonden och församlingarna s.k. boställsränta till pastoraten enligt en av stiftsnämnderna fastställdavkastningsprocent. Boställsräntan utgör kyrko-musikerlönetillgång förvederbörande pastorat. Den för boställskapitalet fastställda arealen åkerjordsamt avkastningsprocenten har bestämts en gång för alla. Boställsräntan är ernellertidföränderlig. fastställas på nytt i samband med varje allmänfastighetstaxering med hänsyn till det vid taxeringen tillämpade enhetsvärdetpå åker av högsta godhetsklass inom orten vid en medelstor jordbruksfastighetmed normalt byggnadsbestånd. Sådant enhetsvärde har länsstyrelserna atlfastställa för varje församling. Bestämmelserna härom finns i kungörelsen(1950:413) angående lönetillgångar vid kyrkomusikertjänst (ändrad senast1971:864). På grund av ändringar i kommunalskattelagen (1928:370) ochtaxeringslagen (1956:623) hade emellertid vid allmännafastighetstaxering bestämmelserna om fastställande av enhetsvärde för uträkningav boställsränta blivit inaktuella. I de fastighetstaxeringgällande bestämmelserna skilde man nämUgen på åkervärde och byggnadsvärde.Dessa omständigheter låg till grund för beslut om lagen (1975:363)med provisoriska bestämmelser om beräkning av boställsränta (prop. 1975:61, KrU1975:11, rskr 1975:163). Enligt denna lag skaU det enhetsvärde på åker somlänsstyrelsen har att fastställa bestämmas till produkten av en på visst sättberäknad och av fastställd koefficient och det enhetsvärde pååker som senast fastställt. Med anledning av allmänna fastighetstaxering ochden förväntade avvecklingen av systemet med boställskapital och boställsräntaföreslogs i prop. 1980/81:174 en provisorisk lösning innebärande atl nuvarandevärden 1982/83:66 8 påboställskapital och boställsränta skulle förbU oförändrade. Efter beslut avriksdagen (KrU 1980/81:30, rskr 1980/81:327) utfärdades lagen (1981:650) medprovisoriska bestämmelser om boställsränta. Iregeringens proposition (prop. 1981/82:158) om kyrkofonden och ekonomiskutjämning inom föreslogs att systemet med boställskapital och boställsräntaslopas i samband med den i propositionen föreslagna utjämningsreformen (s. 34).Föredragande statsrådet uttalade i anslutning härtill att man därigenom vinnerstora administrativa förenklingar och att det är angeläget att i sammanhangetkomma bort från både föråldrade och svårlillämpade regelsystem och ett detaljrättvisetänkandesom kostar mera i form av administrativt arbete än det ger i form av ekonomisktutbyte. I propositionen framhölls dock att det i enstaka fall kan bli motiveratmed extra utjämningsbidrag till följd av att systemet avskaffas. har bifallitpropositionen (KU 1981/82:28, rskr 1981/82:309) och allmänna kyrkomötehar för sin del godkänt förslaget (KLU 1982:7, kskr 1982:11). Regeringen harhärefter utfärdat lagen (1982:379) om ändring i lagen (1970:940) om kyrkligakostnader. Lagändringen träder i kraft . Enföljd av beslutet att avskaffa systemet med boställskapital och boställsräntablir att det inte längre kommer att finnas några särskilda kyrkomusikerlönetUlgångar.Jag föreslår därför att kungörelsen (1950:413) angående lönetillgångar vid kyrkomusikertjänstupphävs. Kungörelsen reglerar ämnen vilka enligt den nya regeringsformen liggerinom det s. k. obligatoriska lagområdet. Ett upphävande av kungörelsen kräverdärför beslut. Slopandetav systemet med boställskapital och boställsränta innebär att lag medprovisoriska bestämmelser om beräkning av boställsränta och lag medprovisoriska bestämmelser om boställsränta inte längre fyUer någon funktion.Lagarna bör därför också upphävas. 5Bidrag ur kyrkofonden till kostnader för rikskyrklig verksamhet Jaghar tidigare nämnt att har bifallit regeringensproposition (prop. 1981/82:158) om kyrkofonden och ekonomisk utjämning inomsvenska kyrkan (KU 1981/82:28, rskr 1981/82:309). I propositionen föreslogs,utöver vad jag har redovisat, bl. a. att kyrkofonden ges enstyrelse" med ordförande och tre ledamöter utsedda av regeringen och treledamöter valda av allmänt kyrkomöte samt att kyrkofonden i ökad utsträckningskall få finansiera rikskyrkliga ändamål. Till grund för regeringensproposition i ämnet låg kyrkofondsutredningens (Kn 1980:05) delbetänkande (SOU1981:88) Ekonomisk utjämning inom . I betänkandet hadeutredningen föreslagit att kyrkofonden skulle vara finansieringskälla för väsentiigarikskyrkliga ändamål. Som exempel på sådana rikskyrkliga ändamål som i ökadutsträckning skulle 1982/83:66 9 finansieras genom bidrag ur kyrkofonden pekade utredningenpå sådana ändamål som helt eller delvis finansieras genom Stiftelsen samt på vissa andra ändamål, bl. a. diakonutbildningen. anslöt sig till utredningens förslag i denna del. Han fann i likhetmed utredningen inte anledning att gå in i detalj beträffande bidragsgivningen.Han erinrade emellertid om att bidrag redan nu utgår ur kyrkofonden till vissarikskyrkliga ändamål, bl. a. de centrala kyrkliga styrelserna och Sköndalsinslitutetoch att bidrag också ges till vissa institutioner som visserligen inte kanbetecknas som rikskyrkUga men av vilkas verksamhet har ettbetydande intresse, t. ex. det nordiska folkkyrkosekretariatet. Föredragandenanförde att vad som borde komma i fråga närmast var att gå vidare enUgtdessa principer och därvid i första hand beakta de ändamål som harfått bidrag av Stiftelsen finansiering. I fråga om beslutstekniken när det gäller bidrag urkyrkofonden för rikskyrkliga ändamål förutsattes i propositionen att varje nyttändamål liksom skall godkännas av och att regeringenmeddelar närmare föreskrifter om bidragsgivningen (6 § p. 4 lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader i dess fr. o. m. gällande lydelse). Ipropositionen uttalades vidare att bidragsgivningen får beslutas av kyrkofondensstyrelse inom de ramar som dras upp av tillgängUga medel och av regeringen isamband med fastställelsen av örelal för den allmänna kyrkoavgiften. Vad som anfördes i propositionen om bidrag ur kyrkofondenför rikskyrkliga ändamål föranledde inte någon erinran från sida.Mot bakgrund av beslut i ämnet bör nu närmare preciseras vilkakostnader för rikskyrklig verksamhet som efter prövning av kyrkofondensstyrelse skall kunna bestridas ur kyrkofonden. Innan jag övergår till frågan omvilka rikskyrkliga ändamål som-på detta sätt skall kunna finansieras genomkyrkofonden vill jag framhålla att det här endast är fråga om bidrag till sådanrikskyrklig verksamhet som inte regleras i lag eller förordning, dvs. rikskyrkUgverksamhet inom s: k. fria sektor. Sålunda skall t. ex.kyrkomötet inte finansieras genom bidrag som prövas av kyrkofondens styrelse,utan på sätt som har angivits i den av antagna propositionen (prop.1981/82:192) om ett reformerat kyrkomöte (KU 1982/83:2, rskr 1982/83:2). StiftelsenRikskyrkUg finansiering, som bildades , har samlat in frivilliga bidragfrån församlingarna för atl finansiera rikskyrkliga ändamål. harfrån stiftelsen utgått bidrag till sådana ändamål med ca 9,2 milj. kr. Undersenare år har den gett bidrag till följande organisationer och ändamål: för evangelisation ochförsamlingsarbete Styrelsen för i utlandet Svenska kyrkansdiakoninämnd Prop.1982/83:66 10 Sköndalsinstitutetssocial/diakonala utbildningsverksamhet Riksförbundetför finskspråkigt församlingsarbete i Mot bakgrund av beslut med anledning avpropositionen om kyrkofonden och ekonomisk utjämning inom avses,enligt vad jag har inhämtat, stiftelsens verksamhet atl upphöra med utgången avår 1982. För rikskyrkUg verksamhet som har bedrivits av de ovan nämndaorganen och för vilken bidrag har utgålt från stiftelsen bör därför fr. o. m.år 1983 bidrag kunna utgå ur kyrkofonden. Sådant bidrag börutgå efter ansökanhos kyrkofondens styrelse. Det bör ankomma på regeringen att fastställa en ramför denna bidragsgivning. Kyrkofondensstyrelse bör också inom denna ekonomiska ram få besluta om bidrag till vissaandra ändamål av rikskyrkUg karaklär, till vilka bidrag ur kyrkofonden redanutgår enligt beslut av och regeringen. I propositionen anfördes såsomexempel på väsentliga rikskyrkliga ändamål, som kunde tänkas finansieras urkyrkofonden, bl. a. diakonutbildningen. Som förut har nämnts har bidrag frånStiftelsen finansiering utgått till den social/diakonalautbildningen vid Sköndalsinslitutet. Ur kyrkofonden har efter riksdagensmedgivande utgått ett oförändrat belopp av . somavlöningsbidrag till envar av föreståndarna vid diakonianstalterna samtStockholms . Jag vill i sammanhanget erinra om att 1982 årsallmänna kyrkomöte (mot. 1982:14,1 TU 1982:2, kskr 1982:4) har hemställt om ankyrkofondsbidrag skall få utgå till kostnaderna fördiakon/diakonissutbildningen. Mot bakgmnd av beslut med anledningav den fömtnämnda propositionen bör den vid diakon- och diakonissanstalternabedrivna utbildningen av diakoner och diakonissor höra tiU sådan rikskyrkligverksamhet tUl vilken bidrag får utgå ur de medel som enUgl vad jag nu har sagtdisponeras av kyrkofondens styrelse. De hittillsvarande av ochregeringen särskilt beslutade bidragen till föreståndararvoden bör samtidigtupphöra att ulgå. Enligtriksdagens och regeringens bestämmande utgår f. n. ur kyrkofonden bidrag tillkostnaderna för det nordiska folkkyrkosekretariatet, för svenska kyrkansårsavgift tiU samt för kostnaderna för SammanstäUningav en riksomfattande kyrkostatistik. Prop.1982/83:66 11 fortsättningenankomma på kyrkofondens styrelse att besluta om bidrag till de kostnader somjag nu har nämnt. En del av deorganisationer som enligt den tidigare uppräkningen har fått bidrag frånStiftelsen finansiering har också erhållit kyrkofondsbidrag enligtriksdagens och regeringens bestämmande. Bidragsgivningen bör nu samordnas och ifortsättningen tillgodoses inom ramen för de anslag som kyrkofondens styrelsefår disponera. Sålunda bör de särskilda lönebidrag som enUgt riksdagensmedgivände f. n. utgår till centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete för sju tjänstemän och till styrelsen för iutlandet och två tjänstemän upphöraatt utgå. Motsvarande belopp bör ingå i de bidrag som kyrkofondens styrelse iframtiden beviljar för sådan verksamhet som bedrivs av dessa organ. Detsammabör gälla det nuvarande kyrkofondsanslaget tiU kyrkomusikemtbildningen vid Sköndalsinslitutet.Det bör beaktas att bidrag ur kyrkofonden för de nu nämnda ändamålen harbeviljats för /83. Slutligen vill jag anmäla,att det av beslutade bidraget ur kyrkofonden föravlöningskostnader för kyrkomusiker på äldre stat inte längre utgår, eftersomdet fr. o. m. /82 inte finns någon församling som är berättigadtill bidrag för avlönande av en sådan musiker. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag om upphävande av kungörelsen (1960:501)om bidrag ur kyrkofonden till avlöningskostnader för kyrkomusiker på äldre stat(ändrad senast 1971:865). I enUghetmed vad jag nu har anfört har inom kommundepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande avlagar och andra författningar, 2. lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslernstiUsyn, 3. lag om upphävande av vissa författningar om boställskapital och boställsränta. Förslagenunder 1 och 2 har utarbetats i samråd med chefen för . Vidutarbetande av lagförslaget under 1 har hänsyn tagits till det förslag somriksdagens förvaltningsstyrelse har förelagt i fråga om Riksdagensförfattningssamling (förslag 1982/83:7). 1982/83:66 12 ;; Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag ätt regeringen föreslår de/5 att anta förslagen'till . 1. lag om ändring i lagen (1976:633) om,kungörande:-av.lagar pch-andra författningar, ..... '.'.v' . :-:: :. ',-:,.. 2. lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns;tiUsyn,.;;; . 3. lag om upphävande av vissa författningar omrbpstäUskapital,.pch ; boställsränta, . . ,, ;..;,.- . .:.[-,:., . 4. medge att ur kyrkofonden får bestridas kostnader för rikskyrkUg. : verksamhet enUgt vad jag har förordat.- , . . - ' Medhänsyn till den föreslagna tidpunkten för ikraftträdande av lag;försla-gen börmotionstiden förkortas . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.