prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — verkar förall det multilaterala biståndet skall få en inriktning som ligger i linjemed bislåndspoliliska mäl, t ex kraven pä social rättvisa ochekonomisk utjämning. har bl a ställt sig bakom ochInternationella utvecklingsfondens (IDAs) ansträngningar att inrikta låneverksamheien på de fattigarebefolkningsgrupperna och på länder som för en polifik i folkflertalelsintresse. har också IDAmedvetet inriktat sin verksamhet på landsbygdsutveckling och mera uppmärksammat aspekter som berörsysselsättning och inkomstfördelning.Studier har visat att IDAs mera socialt inriktade verksamhet har en ekonomisk avkastning och en effektivitet sominte står efter. har ocksåframgångsrikt verkat för att FNs utvecklingsprogram (UNDP) i högre grad skall inrikta sittbistånd pä fattigare grupper och länder.Huvuddelen av UNDPs resurser går numera lill de fattigare u-länderna.Genom särskilda bidrag stöder vi även UNDPs verksamhet i de minst utveckladeu-länderna. harIradifionellt tillhört de multilaterala organens stora bidragsgivare. I flera av organisationernauppgår våra bidrag till en betydande andel av de totala resurserna. Den multilateralaandelen av det svenska 1982/83:100 Bilaga 5 47 Bidrag till internationella biståndsprogram 1981/82 Utgift 1451304336 Reservalion 2205691427' 1982/83 Anslag 1767000000 1983/84 Förslag 1 807 000 000 ' Varav ca 1,86 miljarderkr är skuldsedlar till , de regionala utvecklingsbankerna ochintemationellajordbmksutvecklingsfonden (). Hämtöver kommer 67,6 milj krav ointecknade reservationsmedel efter budgetåren 1981/82 och1982/83 att under /84 tas i anspråk under anslaget. En bristandebiståndsvilja hos främst vissa stora givarländer har lett liU en allvarligresurskris hos de internationella biståndsorganisationerna. Den ekonomiska krisenmärks främst hos FN-organen för tekniskt bistånd eftersom deras finansieringbygger på ettåriga, frivilliga bidrag. I utvecklingsbankerna och deras fondermärks följderna först pä eftersom deras resurser är överenskomnaför åt gängen och utbetalas med fördröjning. Problemetför ulvecklingsfondema är i första hand att deras möjlighet att görautfästelser om nya lån beskärs när bidragen minskar och inte eriäggs i avtaladfid. Genom FN-systemet lämnasbistånd till aUa , även dem som annars lätt skulle falla utanförbilaterala program. Inte minst för , som starkt betonar deninternationella solidariteten, är detta ett viktig skäl för vårt slöd till FN. FN-systemels tekniskabistånd - med UNDP som central finansieringskälla - har stor betydelse för attbygga upp de institutioner och den kunskapsbas som krävs för att u-ländernaskall kunna tillgodogöra sig kapitalinvesteringar. Av FNs anställda är enbetydande del verksamma i u-ländema, som läkare eller sjukvårdspersonal,biståndsarbetare inom jordbruk eller industri eller som experter inomförvaltningarna. I mänga fall uppnäs ocksädet bästa resuUatet om internationella insatser samordnas genom FN-organen, tex när del gäller att hejda befolkningstillväxten, utveckla nya och förnybaraenergikällor, hälsovårdskampanjer, forskning och vissa miljöproblem.Livsmedelsbristen i många länder kan motverkas genom multilaterala insatser iform av både livsmedelsleveranser för att möta akuta underskott, och slöd tillnationella åtgärder för atl öka livsmedelsproduktionen. Mänga gånger framstår FNframför allt som ett forum för att behandla politiska tvister. Det är viktigtatl ocksä komma ihåg att en stor del av FNs och fackorganens arbete ägnas åtalt stödja ulvecklingsansträngningar. FNs bistånd är ettbetydelsefullt stöd för fred och säkerhet inte bara i de falliga länderna ulanockså för . Värt stöd lill FNs biståndsverksamhet är därför också etlstöd till arbetet för fred och säkerhet i världen och måste ses som en helhet.De internationella organisationerna är en viktig samarbetskanal, inte minstdärför att också små och Prop.1982/83:100 Bilaga 5 46 anslagsposter har, trots den kraftiga höjningen avanslagsposten för u-krediter, landramarnas andel av det totala biståndet kunnathållas oförändrad. Jag kommer också atl föreslå en väsentlig ökning av stödettill enskilda organisationersbiståndsprojekt. Del multilateralaanslaget /84 fillåter - tillsammans med alt ointecknadereservationer las i anspräk - vissa ökningar av anslagen även utöver debidragsökningar jämfört med /83 som tidigare utfästs tiU oUka internationella organ. De övriga anslagen,främst de administrativa, har prövats med stor restriktivitet. SIDA ochberedningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS) föreslås fä en vissökning av sin personalstyrka, vilket kunnat ske genom en omdisponering avpersonalresurserna inom huvudtitel. Pä myndigheternahäri övrigt huvudalternativet tillämpats. Planeringsramarnaför biståndet under budgetåren 1984/85 och 1985/86 bör utgöra en iförhållande fill /84 oförändrad andel av bmttonationalinkomsten. Jag föreslårdessutom att ett nytt anslag inrättas, C 9. Övriga u-landspolitiska insatsermm. TiU detta anslag förs samtliga de poster under anslaget C 2. som enligtregleringsbrevet /83 inte disponeras av SIDA. Det gäller u-krediter,BITS' administrativa kostnader, tekniskt samarbete samt tvä poster underanslagsposten SärskUda program, FN-stipendiater och Utredningar m m.Efter denna budgeltekniska förändring bör anslaget C 2. ges benämningen C2. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkänna de riktlinjer för del svenskautvecklingssamarbetet somjag förordat i avsnittet Biståndets omfattning,inriktning och genomförande 2. inrättaett nytt anslag, C9. Övriga u-landspolitiska insatser mm med det innehåU somjag tidigare redovisat 3. ändra benämningen päanslaget C 2. till Bilalerah utvecklingssamarbete genom SIDA. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 I syfte att minska belastningen pästatsbudgeten föreslär jag att av ökningen på 450 milj krfinansieras genom att ointecknade reservationsmedel efter /82tas i anspräk under /84. Av dessa faller 40 milj krpä C 1., på C 2. och på anslaget C9. Dämlöver föreslärjag att ytterligare av ointecknade reservationsmedel på anslaget C1. efter /83 tas i anspråk för bidrag /84. Summan avde bidragsökningar för /84 som jag kommer att föreslåblir därmed medan den fakliska belastningen på anslagen C 1.-C9.ökar med . En betydande del avbiståndsanslagens ökning faller pä särskilt förmånlig kreditgivning tillu-länder, de s k u-krediterna. Den föreslagna ökningen av anslagsposten tUl 500milj kr räcker för att åstadkomma en oförändrad eller måttligt ökandekredilvolym i jämförelse med /83, då även reservationsmedelanvänts för delta ändamål. Inom det bilateralaanslaget har tyngdpunkten lagts på det landprogrammerade biståndet. Genombetydande nedskärningar av andra bilaterala Biståndsanslag1980/81-1983/84 (milj. 1982/83-1983/84 1807,0' '3 669,6' utveckling (SIDA) Lån till personal inom 563,2' ' Hämtöver kommer 40 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 och 27,6 milj.kr. efter /83 - totalt . - attunder 1983/84 tas i anspråk för bidrag under anslaget C 1. De totala bidragen uppgårdärmed till 1874,6 milj. kr. - Hämtöver kommer 130milj. av ointecknade reservationsmedel efter /82 att under1983/ 84 tas i anspräk för bidrag under anslaget C 2. De totala bidragen uppgårdärmed till 3 799,6 milj. kr. ' Hämtöver kommer ytterligare 30 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 att under1983/84 tas i anspråk för bidrag under anslaget C 9. De totala bidragen uppgårdärmed till 593.2 milj. kr. * Härutöver kommer - enligt noterna 1-3 ovan - ytterligare 227,6milj. av ointecknade reservationsmedel att tas i anspråk under1983/84. 1982/83:100 Bilaga 5 44 Under de senastebudgetåren har biståndsramen beräknats som 1,av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) för det kalenderår, under vilketbudgetpropositionen läggs fram. Förslagen i SIDAs anslagsframställning /84 bygger på elt antagande om att samma biståndsram skall gäUa /84. I det besvärligastatsfinansiella läget måste statsutgifterna för /84 underkastasen mycket hård prövning, där nägot undantag inte kan göras förbiståndsanslagen. Jag kommer därför att föreslå vissa omdisponeringar inombiståndsramen i syfte alt minska budgetbelastningen som kanstå fast vid sitt åtagande alt avsätta av landets resurser för utvecklingsamarbete medu-länderna. Biståndsramen för1983/84 har beräknats som av den beräknade bmltonationaUnkomsten (BNI) . Ramen blir därmed 6740 miljkr, vilket innebär en ökning med512 miljkr jämfört med biståndsramenunder /83. På samma sätt som under tidigare budgetåringår i denna ram vissa utgifter förbistånds- och u-landsverksamhet, som i statsbudgeten belastar andra huvudfifiar eller anslag. /84föreslår jag att totalt 145 miljkr för sädana ändamål avräknas motbiståndsramen, en ökning med jämfört med /83. I beloppet om ingår följande poster: - deavräkningar som gjordes under /83, omräknade till aktuellt prisläge - , - SIDAsandel av den köpram, som finansieras över huvudtitel,anslaget A3. Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesrepresentationen -, - kostnadernaför det svenska FN-sjukhuset i , som finansieras över huvudtitel,anslaget B 1. - 35 mUj kr, - u-ländernasandel av de gästslipendier, som finansieras över huvudtitel, anslaget D I. - råvaruavtal underutrikesdepartementels huvudtitel - , samt - avgiftertill det internationella atomenergiorganets (lAEAs) fond för tekniskt samarbete med , somfinansieras över industrideparte mentets huvudtitel - . Sedan 145 miljkravräknats från biståndsramen återstår till biståndsanslagen inom litteraC. Internationellt utvecklingssamarbete totalt 6595 miljkr, en ökningmed 450 miljkr jämfört med motsvarande anslag under /83. harutnyltjandegraden av de olika biståndsanslagen tenderat alt sjunka, varför betydande ackumuleradereservationer har Prop.1982/83:100 Bilaga 5 43 ditutredningen.Den har i uppdrag alt utvärdera det nuvarande systemet och komma med förslag tiU framlida former för sädan kreditgivning (dir 1982:37). I det nuvarande systemet medverkar bl aflera biståndsorgan. För sina ställningstaganden måste utredningen göra enallmän bedömning av behov och möjligheter vad gäller u-landspolitisksamordning. Enligt min mening bör utredningens slutsatser kunna vara av stortvärde för regeringens fortsattaöverväganden om de organisatoriska formerna för framtidau-landspolitik. SIDAs nuvarandeorganisation infördes för mer än tio är sedan. har betydandeförändringar skett i det svenska biståndets volym, inriktning ochorganisation som vi fått slörre erfarenhel av vad som krävs för atlgenomföra framgångsrika biståndsinsatser. Mol denna bakgrund anser jag tiden nu mogen att se överockså SIDAs organisafion. Jag avser därför att tillsätta en utredningsman, samt en referensgmpp medrepresentanter för bl a SIDA och , med uppgift att bl astudera ansvarsfördelningen mellan , SIDA och övrigabiståndsorgan vad gäller biståndets samordning och ledning, SIDAs tjänstesystem,möjlighelerna alt på olika sätt möta SIDAs växande behov av teknisk kompetens m m. En sådanutredning bör också pröva möjligheten atl genom organisatoriska förändringar kunna utnyttja SIDAs enheter för inköp ochpersonalrekrytering även i andra länder änprogramländerna och även för andra svenska u-landspolitiska organsbehov. Samfinansiering ochandra former av biståndssamarbete med andra givare kan i vissa fall erbjudabetydande fördelar. Samarbetet kan leda till ett fillskott i resursflödet tiU vissamottagarländer och förbättra fömtsättningarnaför att genomföra stora projekt. samarbete med och Inlernalionellautvecklingsfonden () var omfattande fram till mitten av 1970-lalet. I taktmed att SIDAs kapacitet att bereda och genomföra projekt byggdes ut minskadesamarbetets omfattning. Banken har tagit åtskilliga initiativ för att ökasamfinansieringen. Vissa med jämförbara givarländer har engagerat sigi en ökad samfinansiering med . Också från svensk sida bör en utvidgning avbiståndssamarbetet med banken eftersträvas, i den mån detta gagnar biståndetseffektivitet. Det är, enligl minmening, önskvärt alt samfinansiering och annat samarbete med arab- ochOPEC-staternas biståndsorgan utökas. Det är väl känt att dessa gärna seratt en sådan utökning kommer fill slånd. Vidare bör möjligheterna för ettnärmare biståndssamarbete med europeiska gemenskapen (EG) prövas. 1982/83:100 Bilaga 5 42 Biständsinspektörenhar gjort egna sammanfattande granskningar av biståndet tillLaos och . Hans rapporter har i båda fallen - liUsammans med SIDAs förslag - legal till grundför regeringens bedömningar ochbeslul inför förhandlingar med respekfive land om nytt samarbetsavtal. I den uppmärksammade rapporten om biståndet till Laosnoterar inspektören mänga och svåra problem i biståndets planering och genomförande. Det gäller bl astora brister i service och underhäll av levererad utrustning, villkoren förden svenska personalen i och bristen pä utländsk valuta för all importerat ex reservdelar och drivmedel. De problem som bistånds-inspektören pekar pätogs upp i förhandlingarna med och vissa förbättringar har skett. I rapporten om biståndet till Etiopienger inspektören en i huvudsak positiv bildav det svensk-etiopiska utvecklingssamarbetet. Mottagningskapaciteten är hög och de etiopiska myndigheternautnyttjar på det hela taget biståndetväl. Särskilt positiva är resultaten inom miljö- och markvård, där t ex programmen för terrassering ochskogsplantering varit framgångsrika.Mot bakgrund äv bl a inspektörens rapport kommer jag att föreslåen höjning av landramen för . Biståndsinspektören ägnar även uppmärksamhet åt deinternafionella organisafionemas effektivitet och arbetar med enstudie av de olika organisationernas system för utvärdering av den egna verksamheten. Jag välkomnar de ansträngningar som görs inom SIDA föratl ytterligare förbättra utvärderingen av del svenska biståndet. Även inom utrikesdepartementetkommer arbetet med atl ulvärdera det svenska biståndet att ha hög prioritet.Biståndsinspektörens arbete har avsatt goda resultat. Enligt minuppfattning bör denna arbetsmetod vidareutvecklas så att denna typ avutvärderingar blir ett normalt inslag i biståndets beredningsprocess. Även iframtiden kommer det dock att finnas behov av att låta utomstående expertergranska biståndets planering och genomförande. En möjlighet, som bör prövas, äratl UD och SIDA gemensamt gör större utvärderingar av samarbetet med vissa programländer ochatt utomstående experter,konsulter och forskare engageras i arbetet. I sitt betänkandemed anledning av prop 1978/79:113 om bla biståndets organisationbetonade utrikesutskottet (UU 1978/79:30) behovet av att samordningen meUanolika i biståndet engagerade organ fortlöpande blir uppmärksammat ochatt "regeringen tar de inifiativ som kan erfordras för alt komma tillrätta med eventueUt rådande eller uppkommande brister därvidlag...Detsamma börgälla organisation och ledningsmetoder för vart och elt av dessa organ." För en typ av bistånd tillsatte regeringen ijuli1982 en utredning, u-kre- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 41 Etl målmedvetet ocheffektivt samarbete med' kräver en samordnad u-landspolifik. Under senareår har flera organ tillkommit med specifikauppgifter i samarbete med . Detta speglar vårt breda u-landsengagemang och vår strävan atl- till ömsesidig nytta ytterligare fördjupa relafionerna tillu-länder. Tillkomsten av nyau-landspolitiska organ reser frågan om hur vär u-landspolitik skall samordnas. För alt fä en bällreuppfattning om detta har en arbetsgmpp med representanter för olika departementdetaljstu-derat vårt samarbete med ett begränsat antal . Gmppensslutsats hittiUs är bla att samordningenmellan berörda svenska intressenter bör förbättras. I vissa fall anser arbetsgruppen att samarbetsavtal kanvara en lämplig form. Arbetsgruppen fortsätter sitt arbete. bör drivaen konsekvent och samordnad politik gentemot enskilda . Jaganser alt åtgärder i detta syfte bör vidtas med ledning av de slutsatser som arbetsgruppen kommerfram lill. Jäg hoppas alt under det kommande budgetåret med elt eller ett paru-länder kunna pröva en form av mer generella samarbetsavtal, som omfattar eltvidare fält än av relafionernamellan och ifrågavarande . Inom SIDA pågår etlkontinuerligt arbete med att förbättra systemet för planering, kontroll,uppföljning och utvärdering av biståndsinsatser. Nya riktlinjer har, somjagnyss berört, faststäUts för beredning av importstöd i syfte all ge SIDA större möjligheter attpåverka. SIDA söker även atl i högre gradstyra projektstödet genom en mera aktiv svensk medverkan. Kraven har skärpts vad gäller rapportering ochredovisning av hur medlen använts. /82 harSIDA bla gjort två landutvärderingar (och ) samt ett anlal slörreprojektutvärderingar, bl a av Vinh Phu-projek-tet (Bai ), stödet fill afghanskaflyktingar i , stöd till undervisning i och institutionssamarbete med Portugal.Resultatet av utvärderingarna redovisas fortlöpande i en ny skriftsserie. I sin anslagsframställning betonar SIDAatt arbetet med utvärdering även ifortsättningen skall bedrivas med en hög ambitionsnivå. Särskild vikt kommeratt fästas vid utvärdering av sektorsstöd, ett fungerande dokumentationssystem och information tillallmänheten om biståndets resultat. Inomutrikesdepartementet följer biståndsinspektören fortlöpande det utvärderingsarbetesom utförs inom säväl det bilaterala som det multUaterala biståndet. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 40 nas stiger siffran tiU . TiU delta kommer ettobekant återflöde via svenska dotterföretag utomlands. De multilateralaorganisationernas inköp från dessa svenska dotterföretag registreras nämligen somleveranser från dotterföretagetsvärdland. Skillnadema iåterflöde är mycket stora mellan olika organisationer. Andelen svensktåterflöde är stor, och stigande, från de organ, vars verksamhel främst bestårav långivning. För och de regionala utvecklingsbankerna gäller detta såvälleveranser av varor som expertbistånd. Inom UNDP och FNs fackorgan, som huvudsakligenägnar sig åt teknisktbistånd, är det svenska deltagandet i programmen fortfarande under genomsnittetför givarländerna. I sinanslagsframställning för /84 har SIDA redovisat en lång rad åtgärdersom SIDA och andra myndigheter vidtagit i syfte alt öka inslaget av svenskavaror och tjänster i både det bilaterala och det multilaterala biståndet.Åtgärderna omfattar bla oUka former av samarbete med ,information och utbildning för säväl svensk biståndspersonal som det svenskanäringsUvet, samarbete med , Överstyrelsen för ekonomiskt försvarsamt etl förbättrat kontaktnät med de upphandlande myndigheterna imottagarländer och inom FN-systemet. Jag välkomnar deåtgärder som SIDA och andra myndigheter vidtagit och finner dem ligga väl i linje medregeringens strävan att öka inslaget av svenska varor och tjänster i biståndet. bör detändamälsbestämda biståndetöka, i första hand på det obundna importstödels bekostnad, vilket kommer att bidra till ett ökat återflöde.Det bundna importstödets volym bör ligga kvar på ungefär samma nivä som underinnevarande budgetår. Jag vUl dockbetona att denna strävan atl öka andelen svenska varor och tjänster i biståndetaldrig fär innebära att man gör avsteg frän biståndspolitikens grundprincipereller på andra sätt försämrar biståndets kvalitet. Återflöde är inte och fär heller inte bli nägotbiståndspolitiskt mål. Även om vårtekonomiska utbyte av en ökad andel svenska varor och tjänster ibiståndet trots allt är marginellt, anser jag att ett utökat svenskt engagemang ibiståndets planering och genomförande framför allt kan leda till högre effektivitet och bättrekontroll. Somjag nämntbör en ökande del av det svenska biståndet inriktas på lantbmk ochlandsbygdsutveckling. För denna typ av projekt är återflödel av naturligaskäl ganska litet. Delta fär dock aldrig vara något skäl till återhållsamhet med denna typ av bistånd. Det finns ocksäskäl att i detta sammanhang erinra om att u-krediter och tekniskt samarbete,vilka redovisas under anslaget C9., har avsevärt större betydelse föråterflödel än en förändring av bindningsgraden inom gåvobiståndet. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 39 Enligl minuppfattning är importstödet en viktig och användbar biständs-form. Importstöd kan framför allt vara eneffektiv - och ibland till och med nödvändig stödform för länder med akuta struktur- och bytesbalansproblem. I sådan situation befinner sig fleraav våra afrikanska mottagarländer,främst och . Däremot bör importstödels andel av landramen fortsätta att minska förländer som och . Importstödet fömtsätter dock all Sverigei större utsträckning än tidigare medverkari planering, upphandling och genomförande. Etl sådant fördjupat engagemanganser jag vara nödvändigt för alt importstödet skall uppfylla rimliga krav påeffektivitet. Mot denna bakgrund finner jag del också naturligt all det obundna importstödet minskar. Även om Sverigesmedverkan bör förstärkas i importstödet är det samtidigl angeläget allimporlslödet förblir en flexibel biståndsform. Jag anser det därför rimligtatt hälla gränsen mellan importstöd och ändamålsbestämt bistånd någotobestämd. SIDA bör från fall till fall avgöra vilken typ av beredning som är erforderlig. En slor del avSveriges bistånd - ca40% - kommer tillbaka tiU genom allbiståndsmedel används för all köpa svenska varor och tjänster. Detta bmkarkaUas biståndets återflöde. Endast en tredjedel av återflödel hänför sig tUl detsk bundna biståndet, dvs biståndsmedel som enligt avtal med mottagarlandet mäste upphandlas iSverige. Av det bilateralabiståndet beräknar SIDA att återflödet är . Av återstoden går 40%till inköp i , varav hälften utgör lokala kostnader i mottagarländerna.Endast 14% av det bilaterala biståndet används för inköp i andra i-länder änSverige. För /82 motsvarar det en summa pä ca ,vilket är mindre än en halv procent av hela den svenska exporten. Storleken pååterflödel varierar starkt från land till land. Del finns heller inget entydigt samband med andelen bundetbistånd. Trots att andelen bundet bistånd är låg för länder som ochTanzania är ändå återflödet mycket högt, i fall ca80%. Återflödet ärlägst från länder där det svenska biståndetär huvudsakligen inriktat på jordbruk och landsbygdsutveckling. Fömtom det betydandeåterflödet från stora industri- och anläggningsprojekt i biståndet, t ex (Bai ) i eller Kotmale-projektel i Sri Länka, bestårhuvuddelen av återflödet av svenska leveranser av livsmedel, pappersmassa och papper,fordon, maskiner för verkstädersamt transporter och försäkringar. Del är myckel svårtatt mäta storleken på återflödet av multilaterala bisländ. Delregislrerbara återflödel motsvarar ungefär en tredjedel av det multilateralaanslaget. Om leveranser till Världsbanksprojekt inräk- 1982/83:100 Bilaga 5 38 Importstödet omfaltar såväl kapitalvarorsom konsumtionsvaror. I de fall dåimportstöd används för tekniskt avancerad utrustning deltar SIDAs sektorbyräeri inköp och bistår vid inlroduklion av utrustningen. Uppföljningen av hur utmstningen utnyttjas ochunderhålls har dock varit bristfällig.I biständsavlalen stadgas normalt ingenting om hur importstödet skall utnyttjas.I vissa fall anges inom vilka huvudområden som importstödet ska användas. Iandra fall har dock särskilda importstödsavtal ingåtts (, , Sri Länka). Under senare är har importstödel alltmerakompletterats med konsulttjänster ianslutning till upphandling och leverans. Gränsen mellanimportstöd och projektstöd är ofta oklar. I en del fall har importstödutnyttjats för projektliknande ändamål, t ex rehabilitering av industrier iBangladesh eller uppmstning av kommunikationer och transporter i Angola.Den väsentliga skillnaden ligger normall i beredningen och i givarens grad avengagemang i projektets genomförande. Ibudgetpropositionen 1980/81:100 angav regeringen - med instämmande - vissa principer förimportstödet. Under /82 harSIDA på basis av beslut utarbetat föreskrifter för tillämpningen avde nya riktlinjerna för importstödet. De innebär en ökad svenskmedverkan i planering och genomförande. Importstöd får heller inte användas för större eller långsiktigaprojekt utan en grundlig prövning av SIDA.