prop · G60360 · 1982-12-31 00:00:00 — omefTektivare regler för debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om åtgärder för att effektivisera detnuvarande systemet för debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter. Åtgärdernaär avsedda att tillämpas i avvaktan på att ett helt nytt system för debiteringenoch uppbörden kan införas. Ettgenomförande av de föreslagna åtgärderna beräknas tillföra det allmänna(socialförsäkringsfonderna och staten) ett nettotillskott för åren 1983 och1984 med ca 500 milj. kr. i ökade avgiftsinkomster och räntevinster genomsnabbare avgiftsinbetalning. Förslagetinnebär i korthet följande. Enprecisering och en utvidgning görs av arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet. Om enny verksamhet startas, skall arbetsgivaren lämna uppgifter om beräknadelöneutgifter så snart löneutgifterna har uppgått till . Nären pågående verksamhet utvidgas, skall uppgiftsskyldighet föreligga så snartlöneutgifterna har uppgått till ett belopp som med mer än . överstigeravgiftsunderlaget enligt den preliminära debiteringen. Skyldigheten att anmälautvidgad verksamhet omfattar dock inte en ökning av löneutgifterna sominträffar utgiftsåret. Istörre utsträckning än vad som gäller skall metoden med särskild beräkningav den preliminära avgiften användas. Syftet är att få en bättreöverensstämmelse mellan den preliminära avgiften och den slutliga avgiften. Kontrollenav arbetsgivaravgifterna förbättras. 1982/83:60 2 skallkontrolleras under ulgiftsårel genom samkörningar (datamaskinellasambearbetningar) av arbetsgivarregistret och skattemyndigheternas källskalteregister.Samkörningsförfarandet får också användas för atl kontrollera riktigheten av enanmälan om att arbetsgivarens verksamhet har upphört eller minskat. I fråga omde slutliga avgifterna skall arbetsgivarnas uppgifter om utbetalda lönerkontrolleras genom en samkör-ning av arbetsgivarregistret ochskaltemyndigheternas register över kontrolluppgifter. Tidenför debitering av preliminära avgifter förlängs för atl riksförsäkringsverketskall hinna påföra de nya preliminära avgifter som har föranletts avsamkörningarna. Det införs påföljder förde arbetsgivare som underlåter alt lämna föreskrivna uppgifter eller lämnaroriktiga uppgifter. Några av de åtgärder somföreslås kräver lagändringar. De nya bestämmelserna avses träda i kraft den 1januari 1983. Prop.1982/83:60 3 Lag omändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1959:552) omuppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter' delsatt 19, 21 och 23 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skallinföras en ny paragraf, 34 a §, av nedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 §2 Den preliminära avgiften skall erläggas under ulgiftsårelenligl debitering. Beräknas arbetsgivaravgiften uppgå till högsl ettusen kronorskall preliminär avgift debiteras endast om finner skäl lilldet eller om arbetsgivaren begär det. Avgiften debiteras i en gemensam post, vilken avrundastill närmast lägre hela krontal, som utan atl öretal uppkommer är jämnt delbartmed antalet inbetalningstillfällen. Den preliminära avgiften skall Den preliminära avgiften skall inbetalasmed lika belopp senast den inbetalas med lika belopp senast den 18 i envar av månaderna februari, 18 i envar av månaderna februari, april, juni, augusti, , juni, augusti, eller, vid debitering . Om den preliminära utgiftsåret, i de av dessa månader som avgiften debiteras under utgiftsåret infaller under återstoden av året. men före november månads utgång, skall avgiften inbetalas med lika belopp vid de uppbördstillfällen sominfaller under återstoden av året. Debileras avgiften senare ån nysssagts, skall den inbetalas året efter utgiftsåret. Enpreliminär debitering får dock inte göras efter året efterutgiftsåret. Även utan debitering får preliminär avgift, för att nå bättreöverensstämmelse med den beräknade slutliga avgiften, erläggas under ulgiftsåreleller efter utgången därav. 21 § Påförd preliminär avgift må för vinnande av bättreöverensstämmelse med den påräkneliga slutliga avgiften genom jämkning bestämmasatt utgå med annat belopp, därest detta över- eller understiger den påfördapreliminära avgiften med minst en femtedel av densamma. Jämkning må ske även iannat fall än är sagt, om ändringen av den påförda preliminära avgiftenskulle bliva mer betydande eller annan särskild omständighet föreligger. ' Lagen omtryckt 1974:938. Senaste lydelse av lagens rubrik 1981:696. 2 Senastelydelse 1980:314. Jämkningmå icke verkställas efter utgiftsårets utgång med mindre den preliminäraavgiften därigenom ned-sättes. Ansökan om sådan jämkning skall av arbetsgivareingivas före utgången av april månad året näst efter ulgiftsårel. Jämkning/årinte verkställas efter året efter ulgiftsårel om inte denpreliminära avgiften därigenom blir nedsatt. Ansökan om sådan jämkning skall geiin av arbetsgivaren före utgången av april månad året efter ulgiftsårel. Arbetsgivare, vilkens löneutgifter för år räknat överstiga eller kunna beräknas komma att överstiga , är skyldig att till göra anmälan därom. En arbetsgivare, som inte har påförts preliminär avgiftför utgiftsåret, skall för påförande av sådan avgift lämna uppgift tillriksförsäkringsverket om sina beräknade löneutgifter senast vid utgången avmånaden efter den då löneutgifterna, räknat från utgifIsårets början, sammanlagthar uppgått till . En arbetsgivare, som har påförts preliminär avgift förutgiftsåret, skall lämna uppgift om sina beräknade löneutgifter senast vidutgången av månaden efter den då de faktiska löneutgifterna har uppgått tillett belopp som med mer än överstiger det avgiftsunderlag som hartegat till grund för den senaste debiteringen av hans preliminära avgift. Vadsom nu har sagts gäller dock inte om detta belopp har uppnåtts efter utgångenav november månad utgiftsåret. Uppgift enligt första och andra styckena lämnas påfastställd blänken. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet till enmyndighet lämnar oriktig uppgift om förhållanden, som har betydelse för hansskyldighet att betala preliminär eller slutlig avgift, eller underlåter attlämna föreskriven uppgift av sådant slag, döms till böter, om gärningen ej ärbelagd med straff i skatlebrollslagen (1971:69). I ringa fall döms ej tiU ansvar. Denna lag träder i kraft . Prop.1982/83:60 f Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenLundkvist, Feldl, , , , , , , , , , B. , , , , , Proposition om effektivare regler för debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter Den allmänna försäkringen m.m. finansieras, förutom genomstatsbidrag, genom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Riksdagenbeslutade att reglerna för avgiftsberäkningen skulle förenklas (prop.1980/ 81:178, SfU 28, rskr 406). De nya bestämmelserna om avgiftsberäkningenfinns i lagen (1981:691) om socialavgifter. Arbetsgivaravgifterna debileras och uppbärs avriksförsäkringsverket. Bestämmelser om debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter ges i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter, AVGL. Egenavgifterna debiteras och uppbärspå samma sätt som skatt enligt bestämmelser i uppbördslagen (1953:272). I enlighetmed vad som uttalades i den proposition som låg till grund 1981 skulle de förenklade reglerna för avgiftsberäkningen göra detmöjligt att gå vidare på vägen att införa ett effektivare debiterings- ochuppbördssystem för arbetsgivaravgifter. Enligt regeringens bemyndigandetillkallade den dåvarande chefen för en särskild utredare ()' med uppdrag all se över debiterings- och uppbördssystemet förarbetsgivaravgifter. En huvuduppgift för utredningen är att undersökamöjligheterna att knyta an uppbörden av arbetsgivaravgifterna till de löpandelöneutbetalningarna. En annan huvuduppgift för utredningen gäller frågan om endecentralisering av debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifterna frånriksförsäkringsverket till de lokala skattemyndigheterna och länsstyrelserna.I samband därmed aktualiseras en samordning av avgifts- och skattesystemen. ' G. . Prop.1982/83:60 6 Utredningen, som har antagit namnet socialavgifisutredningen,har i delbetänkandet (Ds S 1982:3) Översyn av debiterings- och uppbördssystemetför arbetsgivaravgifter, föreslagit att vissa brister i nuvarande system skallmotverkas genom temporära, mindre omfattande åtgärder. De förslag som har lagtsfram föreslås träda i kraft och är avsedda att tillämpas iavvaktan på atl ett helt nytt system för debiteringen och uppbörden kaninföras. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels som bilaga 1 en i betänkandet intagenredogörelse för gällande bestämmelser i socialavgiftssystemet, dels som bilaga2 utredningens sammanfattning av sitt betänkande. En inom upprättad sammanställningöver remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jag behandlar i det följande förslagen i betänkandet. 2.1 Allmänt om reformbehovet Systemet för debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifterär utformat med sikte på atl arbetsgivaren under utgiftsåret skall betala enpreliminär avgift som så nära som möjligt svarar mot de senare slutligtdebiterade avgifterna. Det har emellertid visat sig att det ofta brister iöverensstämmelse mellan de preliminära och slutliga avgifterna. Uttaget avpreliminära avgifter under utgiftsåret har regelmässigt understigit deslutliga avgifterna. Innan jag närmare går in på bristerna i det nuvarandesystemet skall jag i korthet redogöra för grunddragen i detta. Debiteringen och uppbörden av arbetsgivaravgifter sträckersig , nämligen ulgiftsårel, debileringsåret och regleringsåret.Arbetsgivaren skall under ulgiftsårel betala en preUminär avgift enligl räkningsom utsänds av . Avgiften fördelas på sexbetalningstillfällen. Under debiteringsåret fastställs den slutiiga avgiften.Om den erlagda preliminära avgiften är lägre än den slutliga avgiften, skallarbetsgivaren under regleringsåret betala kvarstående avgift, fördelad på etteller två betalningstillfällen, beroende på avgiftens storlek. I förekommandefall påförs dessutom särskild avgift För att undvika särskild avgift kanarbetsgivaren under debiteringsåret görafyllnadsinbetalningar av preliminär avgift. Överstiger eriagd preliminär avgiftden slutliga avgiften, betalas överskjutande belopp jämte ränta tillbaka lillarbetsgivaren. Denpreliminära avgiften för etl visst år beräknar i regelmed ledning av den slutliga avgift som senast debiterades arbetsgivaren. Dettainnebär att underlaget för den preliminära avgiften beräknas med ulgångpunkt ide lönesummor som betalades före ulgiftsårel. Hänsyn skall dock las tilländringar i de procentsatser som avgifterna utgår Prop.1982/83:60 7 med och till andra ändringar av betydelse iavgiftsbestämmelserna. En uppräkning görs också med hänsyn till den allmännalöneutvecklingen. För att uppnå en bättre överensstämmelse med den beräknadeslutliga avgiften kan den preliminära avgiften under vissa förutsättningarsänkas eller höjas genom beslut om jämkning i enskilda fall. Om arbetsgivaren inle har påförts någon slutligavgift, måste den preliminära avgiften fastställas genom särskild beräkning. Delsammagäller om det kan antas att den slutiiga avgiften för ulgiftsåret kommer altavvika från den slutliga avgift som har fastställts året före med minsl enfemtedel av denna avgift. Dessutom får sårskild beräkning göras om skillnadenmellan annars utgående preliminär avgift och påräknelig slutlig avgift skullebli mer betydande eller annan särskild omständighet föreligger.Riksförsäkringsverket får anmana en arbetsgivare att lämna uppgifter förberäkning eller jämkning av preliminär avgift. Om uppgifter inte lämnas, fårriksförsäkringsverket uppskatta underlaget för den preliminära avgiften. Här bördet nämnas-att det har genomförts vissa skärpningar ilagstiftning och kontroll på detta område. Den som företräder en juridisk personOch som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underlåtit att betala påfördaarbetsgivaravgifter i rätt tid och ordning är enligt bestämmelser som trädde ikraft solidariskt ansvarig med den juridiska personen för deobetalda avgifterna (prop. 1979/80:128, SfU 16, rskr 299, SFS 1980:314).Procentsatserna för den särskilda avgiften höjdes med verkan från utgiftsåret1980, vilket innebär att eftersläpande avgiftsinbetalning har blivit en dyrform av kredit för arbetsgivarna (prop. 1980/81:16, SfU 13, rskr 9, SFS1980:859). En viss kontroll av rimligheten av de debiterade preliminäraavgifterna har gjorts genom samkörningar (datamaskinella sarnbearbetningar)av källskatteregistret och arbetsgivarregistret. Denna kontroll resulterade iatt de preUminära avgifterna höjdes för elt stort antal arbetsgivare. Reglerna för avgiftsberäkningen har, sorn tidigare nämnts,förenklats genom den nya lagen om socialavgifter. Syftet med den lagen är bl.a.att åstadkomma administrativa lättnader för arbetsgivare och egenföretagaresamt för myndigheter. Den nya lagstiftningen torde också indirekt resultera ien förbättrad avgiflsuppbörd. Delta beror på att lagens enhetligare och enklareregler för avgiftsberäkningen, främst slopandet av all arbetstidsredovisning, väsentiiglunderlättar och de lokala skattemyndigheternaskontrollarbete. De resurser som frigörs kan i stället användas för en mernoggrann kontroll av atl föreskrivna uppgifter lämnas och alt dessa är riktiga. Följande sammanställning visar storleken av debiteradepreliminära avgifter, fyllnadsinbetalningar, debiterade kvarstående avgifteroch överskjutande avgifter. (siffrorna är avrundade) 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Siffrorna för visar effekten av de skärpningar ilagstiftning och kontroll som förut har berörts och som har medfört att - trotsökad total avgiftsvolym - eftersläpningen minskat. Atl fyllnadsinbetalningarnaför är ca . högre än förklarassåledes främst av att procentsatserna för den (icke avdragsgilla) särskildaavgiften höjdes med verkan från . Att debiterade kvarståendeavgifter för minskat med ca . i förhållandetill ulgiftsårel 1979 beror dels på de ökade fyllnadsinbetalningarna, dels påden ordning med samköming av källskatteregistret och arbetsgivarregistret sominfördes . Att fyllnadsinbetalningarna för är ca 1,0miljard kr. lägre än närmast föregående år torde återspegla en förbättradinbetalning av preliminära avgifter under utgiftsåret, vilket förklaras bl.a. ayde samkörningar som gjordes 1980 och 1981. Det nuvarande systemet för debiteringen och uppbörden äremellertid fortfarande behäftat med en rad brister. Det är därför nödvändigtatt gå vidare med ytterligare åtgärder. Den grundläggande svagheten i systemet är att depreliminära avgifterna normalt beräknas med utgångspunkt i de lönesummor sombetalades före utgiftsåret. Trots uppräkningen med hänsyn till denallmänna löneutvecklingen har det i praktiken varit omöjligt alt fåöverensstämmelse mellan de preliminära avgifterna och de slutliga avgifterna.Följden har blivit att betydande belopp i arbetsgivaravgifter betalas in medupp till eftersläpning. Härigenom gör det allmänna(socialförsäkringsfonderna och staten) ränteförluster. Det allmänna har ocksågjort förluster på grund av att mindre seriösa företagare utnyttjat bristerna isystemet för att komma undan avgifter. Differensen mellan preliminära och slutliga avgiftermedför inte enbart problem för det allmänna ulan också för företagen som mångagånger drabbas av likviditelspåfrestningar i samband med attfyllnadsinbetalningar eller inbetalningar av kvarstående avgifter skall göras.Vid obeståndssituationer kan - som företagsobeståndskommittén påpekat i sitt delbetänkande(SOU 1979:91) - betydande avgiftsskulder ha ackumulerats. Det har också i Prop.1982/83:60 9 allt för slor utsträckning förekommit eftersläpningar iavgiftsinbetalningarna på grund av att inle fått kännedomom nytillkomna arbetsgivare. En arbetsgivare är visserligen skyldig att snarastanmäla till om hans löneutgifter för år räknat överstigereller kan komma alt överstiga . Mot underlåtenhet att lämna föreskrivenuppgift finns emellertid inga särskilda påföljdsregler i AVGL. Detta har fåtttill följd atl många arbetsgivare underlåter atl anmäla nystartad verksamhet. En annan brist sammanhänger med att en arbetsgivare, somredan är registrerad, inte är skyldig atl göra anmälan lillriksförsäkringsverket när verksamheten utökas. Delta har lett till attarbetsgivare inte under ulgiftsåret anmäler ökade löneutgifter tillriksförsäkringsverket. Däremot är anmälningar om minskade löneutgifter vanliga. Det är vidare enkelt för de arbetsgivare som ärregistrerade att med felaktiga uppgifter komma ur systemet. Det räckerexempelvis med att arbetsgivaren i arbetsgivaruppgiften anmäler att han interäknar med atl driva verksamhet under nästkommande år. Med hänsyn tillriksförsäkringsverkets bristande kontrollresurser måste arbetsgivarens uppgifti de flesta fall godtas. De brister som är förknippade med del nuvarande syslemelmedför behov av genomgripande förändringar i delta. Dén grundläggande svagheteni systemet är, som förul har berörts, att de preliminära avgifterna beräknasmed utgångspunkt i de lönesummor som betalades före ulgiftsåret. Etlnytt system bör därför bygga på atl arbetsgivarna eller varannanmånad är skyldiga alt betala avgifter efter en fastställd procentsats av delönesummor som faktiskt har utbetalats närmast före uppbördslillfällel. har, som tidigare berörts, iuppdrag att lägga fram förslag om ett nytt system för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter. I avvaktan på atl ett nytt system kan införas föreslårutredningen i delbetänkandet alt vissa brister i nuvarande system motverkasgenom temporära, mindre ingripande åtgärder. Utredningen föreslår sålunda atlkontrollen av de preliminära och slutliga avgifterna förbättras. Vidare läggsförslag fram om ändrade regler för arbetsgivarnas uppgiftsskyldighel och ompåföljder i de fall uppgiftsskyldighelen åsidosätts. Ändringarna föreslås trädai kraft . Ett nytt system för debiteringen och uppbördenkommer alt behandlas i ett betänkande som utredningen avser alt lämna under år1983. Enligt utredningens bedömning kan ett nytt system träda 1985. Detta hänger samman med all det nya avgiftssystemet måsteföregås av en genomgripande omläggning av de administrativa rutinerna och ennoggrann information till arbetsgivarna. De föreslagna åtgärderna i delbetänkandelavser därför i första hand . förslag får i sina huvuddrag ettpositivt mottagande av det helt övervägande antalet remissinstanser. Prop.1982/83:60 10 nuvarande systemet som redovisas i belänkandet är enligtflera remissinstanser så allvarliga att del, i avvaktan på att elt nytt systemkan införas, är nödvändigt att redan nu ytterligare effektivisera debiteringenoch uppbörden i del nuvarande systemet. Flera remissinstanser har dock invändningar mol delar av förslagel.Utgångspunkten i den kritik som framförs i dessa delar är bl.a. att avresursskäl endast de verkligt angelägna åtgärderna bör las fram. Treremissinstanser, nämligen dalainspektionen, () och SHIO-Familjeföretagen, kan från olika utgångspunkter inte tillstyrkahuvuddragen i utredningens förslag. Datainspektionens yttrande behandlar jag iavsnittet om kontroll av arbetsgivaravgifterna. SAF och SHIO-Familjeföretagen,vilka inte har något att erinra mot försöken att förbättra och effektiviseraavgiftsuppbörden, avstyrker de föreslagna författningsändringarna med hänsyntill att dessa får en tidsmässigt mycket begränsad användning. Enligt dessaremissinstanser bör arbetet i stället inriktas på att införa ett nyttavgiftssystem. För egen del vill jag understryka angelägenheten av attgenom temporära åtgärder begränsa bristerna i det nuvarandeavgiftssystemet och därmed minska det allmännas förluster till följd aveftersläpande avgiftsinbetalningar och bortfall av avgifter. Jag anser ilikhet med flertalet remissinstanser atl socialavgiflsulredningens förslag isina huvuddrag är väl ägnade att fylla syftet all effektivisera debiteringenoch uppbörden. Förslaget torde också, som framhållits av kammarrätten i Slockholm,ligga i linje med en kommande mer långsiktig reform, vilket är av betydelse förde tillämpande myndigheterna. Jag övergår härefter till att närmare behandla de olikahuvudpunkterna i socialavgiflsulredningens förslag. En arbetsgivare är enligl 23 § AVGL skyldig att snarastanmäla lill om hans löneutgifter för år räknat överstigereller kan beräknas komma att överstiga . Uppgiftsskyldigheten ärbegränsad till en upplysning om att löneutgifterna för ulgiftsåret kommer ellerkan beräknas komma att uppgå till mer än nämnda belopp. Någon skyldighet förarbetsgivaren all redan i anmälan ange hur stora löneutgifterna kan beräknasbli totalt finns sålunda inte. En skyldighet atl lämna sådana uppgifter får hanbara om enligl 22 § AVGL anmanar honom lill del för preliminära avgiften skall kunna beräknas så noga som möjligt. I praktiken lämnar emellertid de flesta arbetsgivarnaerforderliga uppgifter för beräkning av den preliminära avgiften redan isamband med att anmälan görs enligt 23 § AVGL. Detta beror på ätt arbetsgivarnavanligen använder den anmälningsblankett som riksförsäkringsverkettillhandahåller Prop.1982/83:60 11 och som ger plats för arbetsgivaren att också angestorleken av de beräknade löneutgifterna. Blanketten är avsedd att användasbåde när arbetsgivaren gör anmälan och när han ansökeromändring (jämkning) av en tidigare bestämd preliminär avgift. får kännedom om beräknade lönesummorför nytillkomna arbetsgivare på flera sätt. Det normala sättet är, som förutnämnts, att arbetsgivaren redan i sin anmälan anger hur stora löneutgifter hanberäknar atl få under ulgiftsårel. Upplysning om alt en arbetsgivare är skyldigalt betala preliminär avgift kan verket också få genom all en arbetsgivarelämnar föreskriven arbetsgivaruppgift enligt 5 § AVGL för ett tidigareutgiftsår. Av betydelse för verkels möjligheter att påföra arbetsgivarnapreliminära avgifter är vidare den kontrollverksamhet som utövas av verket,länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. Utredningens förslag innebär att det i AVGL införsentydiga bestämmelser om under vilka förutsättningar och inom vilken tid enarbetsgivare är skyldig all lämna uppgifter om sinalöneutgifter för debitering av preliminär avgift. Denna uppgiftsskyldighel avsesge verket information dels för alt verket skall kunna påföra preliminär avgiftför en arbetsgivare som inte tidigare är registrerad i avgiftssystemet, delsför atl en redan registrerad arbetsgivares preliminära avgift skall kunnajämkas uppåt då hans löneutgifter kan beräknas ha ökat så myckel att han förutgiftsåret bör betala en större avgift än som debiterats förut. Utredningen föreslår att en tidigare oregistreradarbetsgivare som kan konstatera atl hans löneiitgifter kommit alt uppgå till minsl3 . skall vara skyldig att göra anmälan om detta tillriksförsäkringsverket och uppge hur stora löneutgifter han beräknar atlfå under utgiftsårel. Delta gränsbelopp för anmälningsskyldigheten har valls bl.a.med tanke på att skapa överensstämmelse med andra bestämmelser om gränsbelopp iAVGL. Anmälan skall göras senast under månaden efter den då löneutgifterna komalt uppgå lill minsl . Utredningen föreslår vidare att en registreradarbetsgivare som kan konstatera atl hans löneutgifter har ökat med mer än enfemtedel av del avgiftsunderlag som legat till grund vid den senastedebiteringen av hans preliminära avgift skall vara skyldig all lämna uppgift omdetta till och samlidigt uppge hur stora löneutgifter hanberäknar alt få under ulgiftsåret. Av praktiska skäl bör dock uppgiftsskyldighetenenligl utredningen inle omfatta en ökning av löneutgifterna som inträffar månad utgiftsårel. Någon ändrad preliminär avgiftsdebitering för löneökningunder hinns nämligen knappast med. Arbetsgivaren skall vara skyldigatt lämna uppgifterna senast under månaden efter den då löneutgiften ökat påangivet sätt. Prop.1982/83:60 12 De flesta remissinstanserna lämnar utredningens förslag idenna del utan erinran.