prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — De bestämmelser som föreslås bör också syfta lill alt förbättra myndigheternas service tillallmänheten. Möjligheter atl förkortahandläggningstiden och atl förenkla förfarandet skall tas tillvara. Enligl vad jag har inhämtat avser förvaltningsrättsutredningenatt slutföra sitt arbeteunder . Jag anser att frågan därefter bör prövas om gmndläggande regler i lagstiftningen förmyndigheternas servicefunktion, t.ex. genom tillägg iförvaltningslagen. I detta avseende har jag samrått med chefen förjustitiedepartementet. Frågan om komplettering och modernisering av andra generella föreskrifter bör aktualiseras ianslutning till delta, t.ex. allmänna verksstadgan (1965:600, ändradsenast 1982:274) och den nämndaförordningen om statliga myndigheters serviceskyldighet. Inom har även påböijats en översyn somgäller bemyndigande för myndigheterna atl utfärda verkställighetsregler m. m.Syftet är att undersöka ivad mån sådana regler verkligen behövs på de olika områdena. Onödigabemyndiganden skall upphävas. Arbetet med atlförbättra de centralt utfärdade reglerna om förhållandet mellan myndigheter ochallmänheten bör fullföljas av myndighetema genom initiativ lill en genomgångoch anpassning av egna föreskrifter och anvisningar, exempelvis arbetsordning och reglementen.Myndighetema bör åläggas attbeakta serviceaspektema i samband med planeringen och Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 8 uppföljningen av sin verksamhet. Inle minst bör dettagälla vid utnyttjandet avADB-teknik och andra tekniska hjälpmedel. I detta sammanhang vill jag erinra om bl.a. de ändringar itryckfrihetsförordningen (1949:105, omtryckt 1979:936) ochsekretesslagen (1980:100, omtryckt 1980:880) somsyftar till atl förstärka offentlighetsprincipen främst när del gäller allmänhetens tillgång till myndigheternasADB-uppläggningar (prop. 1981/ 82:37,KU 1981/82:21 och 1982/83:1, rskr 1981/82:163 och 1982/83:1, SFS 1982:183 och 939). Departementen har en viktiguppgift när det gäller att inom sinaområden följa utvecklingen i bl. a. dessa avseenden. För att inom ramenför oförändrad» resurser genomföra olika förbättringar i myndigheternas service kanerfordras organisatoriska förändringar inom myndigheterna samt information och utbildningriktad till myndighetemas anställda. Beslut om sådana förändringar skallenligl gällande ordningföregås av kontakter i förhandlingar eller andra samverkansformer med de anställdas organisationer. Dennahandläggningsordning är en viktig utgångspunkt vid bedömningen av möjligheternaatl åstadkomma en mera serviceinriktadmyndighetsorganisation och en bred uppslutning från de anställda isträvandena att förbättra servicen gentemot allmänheten. Olika åtgärderbehöver vidtas för alt stimulera och stödja de slafiiga myndigheterna att själva utveckla sinservicefunktion. För att föra ut kunskap omändrade bestämmelser och för alt stimulera myndighetema till bl. a. aktualisering av egna regelverk som rörförhållandet till allmänheten avserjag att föreslå regeringen atl uppdra åt siatens och personalutbildning (SIPU) attinom ramen för filldelade resurser utarbeta utbildningsmaterial ochutbildningsprogram som kan erbjudasmyndigheterna atl användas i deras interna personalutbildning. Utbildningsfrågorna är även allmänt sett av storbetydelse i sammanhanget med hänsynfill att de offentliganställdas kompetens och atfityder är viktiga förden fortsatta utvecklingen av servicen. Myndighetemas ledningsfunktioner har en avgörandeuppgift i arbetet med att förbättra den offentliga servicen, bl. a. i rollen somnormgivare och när det gäller alt kanalisera olika medborgargmppers behov avoch krav på service. Jag har därför föranstaltat om att frågor om vidareutvecklingav myndigheternasservice lill medborgama behandlas i den nu pågående utbildningen av högrechefer inom statsförvaltningen. Frågorna kommer dessutom att utgöra etl tema på sådanaseminarier som planeras för uppföljning av chefsutbildningen. Enligt vad jag harinhämtat avser även SIPU att behandla servicefrågorna i samband med denarbetsledamtbildning som institutetför närvarande utvecklar på uppdrag av regeringen. Elt stort antalmyndigheter leds av förtroendemannastyrelser. Förtroen-demannainslaget istyrelserna har kommit till av flera skäl, bl. a. önskvärdheten av demokratisk insyn och kontroll,behov av expertis eller krav på Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 9 samordning mellan olika organ med näraliggande arbetsområden.Etl vanligtmotiv för förtroendemannastyrelser är också att ge insyn och inflytande åtgmpper, som direkt berörs av verksamheten. Jag anser aUförtroen-demannastyrelsemas roll i arbetet med att förbäUra servicen tillallmänheten böruppmärksammas i förevarande sammanhang. (B 1977:01) arbetar med en allmän översyn och kartläggning av de successivtgenomförda förändringarna av förvaltningsorganisafionen vad gäller fillkomstav förtroendeman-nastyrelserna och konsekvensema därav för förhållandel mellan regeringen, ochmyndighetema. Enligl vad jag har inhämtat kommer utredningens arbete i denna del atlslutföras . I annat sammanhangavser jag atl återkomma till regeringen med förslag om att tillsätta en särskild utredningmed uppgift atl se över frågor om statligstyrelserepresentation, styrelsernas roll, ansvar m. m., att utvärdera effekfiviteten i del stadiga styrelsearbetet ochaft undersöka behovet av utbildningav ledamöter i statliga styrelser. I del sammanhanget bör även styrelsemas betydelse för myndigheternaseffektivitet och utvecklingen av servicefrågoraa belysas. Jag vill isammanhanget erinra om att (FöU 1979/80:13) hos regeringen harbegärt en översyn av förtroendemannainflytandet på central nivå inomförsvaret. uttalade därvid att del enligt utskottets meningfanns goda skäl att se över vid vilka ytterligare cenirala myndigheter ochskolor inom försvarsdepartementets verksamhetsområde som ett förtroendemannainflytande börinföras. I proposition omsäkerhets- och försvarspolitiken saml totalförsvarels fortsatta utveckling(prop. 1981/82:102) anmälde dåvarande försvarsminis-tem att hantillsatt en arbetsgmpp inom försvarsdepartementet med uppgift aft göra denavsedda översynen. Arbetsgmppen har genomfört en kartläggning av fömtsättningama förett utökat förtroendemannainflytande påcentral nivå inom försvaret. Jag anser attarbetsgmppens verksamhet bör samordnas med den planerade utredningen avstatlig styrelserepresentation m. m. I den här frågan har jag samrått särskiltmed chefen för försvarsdepartementet. En övervägande delav den offentliga verksamhet, som den enskilde medborgaren kommer i kontakt med,bedrivs regionalt och lokalt. Utveckling och samordning av servicen bör anpassas med hänsyntill detta. Här bör bl. a. länsstyrelserna kunna spela en viktig roll. Länsstyrelsemasuppgifter i detta sammanhang bör emellertid ses över närmare i samband med överväganden omderas allmänna funktion som samordnande organ inom länen. Det ärviktigt alt konstatera att decentralisering av uppgifter lill regionala och lokalaorgan kan underlätta en god kontakt mellan medborgama och förvaltningen. Jagavser att i annat sammanhang återkomma till regeringen även i dessa avseenden. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 10 1 enlighet med deav godtagna förslagen i prop. 1978/79:181 (KU 1978/79:36, rskr1978/79:361) om lokala organ i kommunerna och prop. 1979/80:54 (KU 1979/80:27, rskr1979/80:96) om försöksverksamhet medlokala organ för specialreglerad förvaltning i kommunerna pågår sådan verksamhet i flera kommuner. I ell 50-talkommuner utreder man möjlighelernaatt starta försöksverksamhet med lokala organ. En organisation med lokala organ innebär alt man inrättarkommundelsvisa nämnder. Avsikten med reformen är bl. a. all förbättra denlokala demokratin m. m. En sådan decentralisering bör också innebära atlservicen till medborgarna i kommundelen effektiviseras och förbättras. Den kommunaldemokraliska kommittén (Kn 1977:07) skallenligt direkfiven (Dir 1979:68) följa verksamheten nära och föreslå hurlagstiftning av de lokala organen skall kunna föras in i kommunallagen. Försöken i vissakommunerutvärderas också av ett forskarlag. Jag anser atl försöksverksamheten med lokalaorgan har slor betydelse för utvecklingen av demokratin. Ett system med lokalaorgan innebär bl.a. alt den kommunala förvaltningsapparaten och servicen flyttar närmare människoma. Jag anser därför alt försöksverksamheten bör stimulerasoch utvidgas ytterligare inom ramen för tillgängliga resurser i kommunsektorn. Folkrörelserna och föreningslivet m.m. Inom mittdepartement bedrivs ell arbete som skall stödja och sfimulera folkrörelsernaoch föreningslivets arbetsvillkor. För frågor om inriktningen av arbetet finnsen referensgmpp på ca 40 ledamöter, som representerar flertalet avlandets större organisationer. Enligl min-mening finns det fömtsättningar attytterligare utveckla ett närmare samarbete mellan folkrörelser, myndigheteroch kommunala förvaltningar förutsatt alt organisa-tionema får möjlighet att verka på ettsjälvständigt sätt. I del härsammanhanget finns del anledning atl peka på ytterligare en aspekt, nämligenhur och på vilket sätt skilda samhällsorgan skall kunna ta till vara enskildamänniskors engagemang och medansvar i den verksamhet som samhällsorganenbedriver. Hit hör t.ex. frågan om föräldramedverkan i förskola och skola, ungdomars egenmedverkan i skolarbetet och i fritidsverksamheten,dvs. i den verksamhet där de normalt återfinns. Regeringen har tillkallat en särskilddelegation för bam- och ungdomsfrågormed uppgift att utgöra ett samordnande organ för dessa frågor inom . Regeringen har äventillkallat en kommission inom statsrådsberedningenför kamp mot narkotika och tillsall en arbetsgmpp inom utbildningsdepartementetför alt undersöka de faktorer som ligger bakom att allt fler ungdomar lämnar gmndskolan med ofullständig utbildning. Som framgår av vadjag nu har anfört innebär arbetet med en förbättrad offentlig service att mångainstanser måste engageras. Jag har bl. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 11 nödvändigheten av alt myndigheterna tar egna initiafivoch att de anställda och deras organisationer engageras i arbetet med attvidta åtgärder för en utvecklad service. Jag har angett viktiga uppgifter förregeringskansliet, myndigheternas styrelser och ledningsfunkfioner, kommunerna,folkrörelserna, SIPU ochlänsstyrelserna. Men även andraintressenter behöver enligt min mening ta del i arbetet för att del skallfå en tilh-äckligt bred förankring. Det gäller bl. a. riksdagspartierna,arbetsmarknadens parter och kommunförbunden. Jag avser all i samband med delfortsatta programarbetet inom inbjuda företrädare förolika intressegrupper lill överläggningar om den framtida inriktningen avarbetet med utveckling av den offentliga sektorns service och förhållande till medborgama. Hemställan Jag hemställer att regeringen bereder fillfälle att tadel av vad jag nu har anfört. 7 Ungdomsplatser inom statsförvaltningen m. m. Regeringen harijanuari 1982 utfärdat en förordning (1982:20, ändrad senast 1982:456) ombidrag fill ungdomsplatser. I förordningen regleras frågor om vissa allmännavillkor för verksamheten och om bidragets storlek m. m. Bidrag får enligtförordningen lämnas också till slafiiga myndigheter enligt de beslämmelser som gällerför statsbidrag lill statliga beredskapsarbeten enligl arbetsmarknadskungörelsen (1966:368). () och de statsanställdas huvudorganisationer träffade ifebmari 1982 ett avtal om anställnings- och arbetsvillkor för den som anvisatsstallig ungdomsplats. har ett nytt avtal träffats somersätter det tidigare avtalet (SAV cirk. 1982 A 25). träffade samt Centralorganisationen /SR ochFörsäkringsanställdas förbund elt avtal om ungdomsplatser vid de allmännaförsäkringskassorna. En del frågor i anslutning till avtalen regleras iförordningen (1982:751) om statliga ungdomsplalser m. m. Fr. o. m. den 1juli 1982 handläggs frågorna om ungdomsplatser i administrativt hänseendeav kommunerna (skolstyrelsen). har utfärdat närmareanvisningar till kommunerna om denna verksamhet. Enligt gällandeordning skall statlig myndighet få ersättning från berörd kommun med 123 kr.per ungdomsplats och dag, vilket innebär full kostnadstäckning förmyndigheterna. Ersättningen inkluderar kostnader för sociala avgifter och försäkringsavgifter. Chefen förutbildningsdepartementet lägger under åttonde huvudtiteln fram förslag om bl.a.en ny form av ungdomsplalser som bl.a. ersätter nuvarande yrkesintroduktion. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 12 Enligt ensammanställning som har gjorts genom budgetdepartemenlets försorg hade ca 850ungdomar berells sysselsättning på ungdomsarbetsplatser inom statsförvaltningen Ullutgången av . Mol bakgmnd av myndigheternas bedömningar av möjligheterna alt ställaungdomsplatser tillförfogande räknar jag med atl det finns ett betydligt större utrymme som bör kunna utnyttjas under innevarandebudgetår. Jag förutsätter även inför nästa budgetår att myndighetema i störreutsträckning än kan ställa ungdomsplatser fill förfogande. Jag hemställer allregeringen bereder tillfälle altla del av vad jag nu har anfört. En redovisning av utvecklingenav de personaladministrativa informationssystemen har lämnats senast i prop.1981/82:100 (bil. 3 s. 11 f.). Siatens löne- och pensionsverk (SPV) har ansvaret för decenirala personaladministrativa systemen inom den civila statsförvaltningen, dvs. detgenerellalöneuträkningssystemel (SLÖR) och det personaladministrafiva informationssystemet(Pl). SPV svarar också för det automafiska matrikel-föringssystemet(MAREG) samt för utvecklingen av ett automatiskt pen-sionsuträkningssystem (). Ijuli 1982 var ca 300 myndigheter anslutna till SLÖR.Antalet löneutbetalningar är ca 160000 och nettolönesumman som betalats ut genom SLÖR uppgår f. n. till omkring 680 milj. kr.per månad. Anslutningen avmyndigheter fill SLÖR enligt de urspmngliga planerna är avslutad.Arbetet med SLÖR koncentreras nu på löpande underhåll. Dessutom görs /83 en förstudie avseende en teknisk revidering av de centrala delama avsystemet i syfte alt modernisera systemet och minskaunderhållsinsatsema. n. reguljärt av 23 myndigheter med sammanlagt ca 55000 anställda.Pl-produkten kommer i fortsättningen att finnas tillgänglig för samtligaSLÖR-myndigheter och för enstaka behov. Genom beslut uppdrog regeringen åtstatskontoret alt tillsammans med SPV utreda bl.a. möjligheterna till effektivisering och kostnadssänkning avSLÖR. I en rapport till regeringen har slalskonlorel och SPV redovisat förslagtill sådana åtgärder. Genom användning av försystem för lönerapportering bör enligt rapporten denpreliminära lönebearbetningen bli överflödig. Detta bedöms tillsammans med enavlastning av det centrala SLÖR-systemel komma att medföra ytterligare serviceförbättringaroch kostnadssänkningar för SLÖR-kundema. Utveckling av för-och eftersystem förpersonaladministrativa ändamål pågår på skilda håll, bl.a. inom DAFA. Även SPVbedriver utvecklings- och försöksverksam- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor het med ett sådant för- och eftersystem (VlSP-vidareutvecklingav SLÖR och Pl). I rapporten har SPV och statskontoretockså lämnat förslag till en närmareuppgiftsfördelning mellan SPV och de myndigheter som berörs av de generella personaladministrativa ADB-syslemeninom statsförvaltningen. Regler omdenna uppgiftsfördelning föreslås bli samlade i en särskild registerförordning.Jag avser att i annat sammanhang återkomma lill regeringen med förslagtill sådana regler. I en särskildutredning har SPV sett över behovet av aktualisering av tjänstematriklar t.o.m. år 1987.Aktualisering innebär granskning och eventuelltkomplettering av tjänstematrikeluppgifter, bearbetning av matrikeluppgiftema(tjänsteårsberäkning m. samt överföring av pensionsuppgifter till MAREG.Syftet med utredningen har främst varit att undersöka vilken omfattningaklualiseringen måste ha för att satsningen på matrikelregistret och aktualiseringssyslemet skall faoptimal effekt. Enligt utredningen krävs en aklualiseringsvolym på ca 17000-20000 ärenden under de tre närmaste årenoch ca 85000 ärenden . En sådan volym kräverresursinsatser på ca 20-30 årsarbetare . MAREG har tagils iproduktion . Driften av systemet har förlagts lillriksförsäkringsverkets tekniska byrå i . Uppgifter om anställda vidmyndigheter som är anslutna fill SLÖR förs efter hand in i systemet. Underinnevarande budgetår kommer anslutning av ytterligare gmpper av anställda inom det statligaavtalsområdet att påböijas. Det gäller bl.a.anställda inom försvaret och polisväsendet saml vid de affärsdrivande verken.Anslutningen kommer enligt den preliminära anslut-ningsplan som SPV har upprättat alt ske enligtföljande. K-PAI/Gbgs kommun K-PAI/Sthlms kommun Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 14 Efter hand somMAREG införs kan den matrikelföringen vid berörda myndigheter m.fl. upphöra. Enligtpreliminära uppskattningar, som gjorts avSPV, medför det alt den resursinsats som avsätts för hanteringen avpensionsuppgiflema i matriklarna bör kunna halveras. Jag avser attföreslå regeringen att uppdra åt SPV att i samarbete med riksrevisionsverketoch statskontoret utreda fömtsättningarna för avgiftsfinansiering av MAREG fr. o. /84. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 9 Decentralisering i statsförvaltningen På riksdagensbegäran (KU 1978/79:35 p. 1, rskr 364; AU 1978/79:23, rskr 435) harregeringen inrättat en delegation för decentralisering i statlig verksamhet.Delegationen är regeringens och regeringskansliels samordnande organ fördecentralisering och lokalisering av statlig verksamhet. Delegationen är enfast, interdepartemental arbetsgmpp, knuten till budgetdepartemenlet. Enreferensgmpp har i sin tur knufils fill delegationen med företrädare för riksdagspartiema.Delegationen har elt sekretariat inom budgetdepartementets personalenheter. Regeringen har medhänvisning till en inom budgetdepartementet den 18 december 1979upprättad promemoria faststäUt riktlinjema för decenlrali-seringsdelegalionens arbete. Till föregående års budgetproposition (prop.1981/82:100 bil. 3 s. 27) har promemorian fogats som bilaga 3.1. Decenlraliseringsdelegationensverksamhet bygger - fömtom på uttalanden och regeringens riktlinjer på elthandlingsprogram för år 1981som har fastställts av delegationen. I enlighet medprogrammet har delegationen dels tillsammans med fack-departementenfrämjat det konfinuerliga decenlraliseringsarbele som pågår inom statsförvaltningen, delssamverkat med statsrådsberedningen i dessarbete med atl decentralisera och delegera ärenden från . I de senasie årens budgetanvisningar harpoängterats atl decentraliseringsansträngningarnamåste föras vidare på etl planmässigt sätt och i ett långsiktigt perspektiv föratl föras in i budgetprocessen. Jag anser atl delhar varit av slorl värde att myndigheterna i sina anslagsframställningarredovisat både genomförd, planerad och föreslagen decentralisering inom sillverksamhetsområde. När del gällerlokalisering av statlig verksamhel, är de uttalanden har gjort i samband med sinbehandling av vissa regionalpoliliska frågorvägledande för arbetet (AU 1980/81:23, rskr 233; prop. 1981/82:113, AU23, rskr 388). I den sistnämnda propositionen behandlas bl.a. frågan Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 15 om atl ge uppdrag om decentralisering till vissa störrecentrala myndigheter.Frågan bereds f. n. inom . Decentraliseringsdelegationen har i sin verksamhetsredogörelseför budgetåret1981/82 och i anslutning till denna i en särskild arbetspromemoria lämnat synpunkterpå del hittillsvarande decenlraliseringsarbelets bedrivande. Delegationenhar därvid till regeringen framfört vissa förslag i fråga om del fortsattadecentraliseringsarbetets inriktning och innehåll. Förslagen bereds f. n. inom . Det är fleradepartement och många utredningar som arbetar inom del gemensamma fält somdecentralisering ulgör. Jag avser därför att senare redovisa riktlinjer fördecentraliseringsarbelel och dess organisation. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle altla del av vad jag nu har anfört. 10 Verksamheten i datadelegationen Riksdagenbehandlade frågan om användningen av ADB i statsförvaltningen(prop. 1978/79:121, FiU 34, rskr 339). Flera av riksdagspartiema ställde dåkrav på att statsmakterna skulle forma en mer samlad datapolitik. Ett sätt att åstadkommadetta skulle vara alt inrätta någon form avdatadelegation. fann starka skäl tala för inråtlandet av ensådan delegation, knuten till . Med anledning häravhar regeringen inrättat en delegafion för dalafrågor(datadelegalionen, B 1980:03). Delegationen utgör en kommitté med högsl 15ledamöter (1980:15). Jag har förordnat generaldirektören i statskontoret atlvara dess ordförande. I bilaga 3 till budgetproposifion (prop.1981/82:100) redogörs för delegationenssammansättning, uppgifter, arbetssätt saml verksamhel t.o.m. . Delegationen skall enligt direkfiven verka för atlsamarbetet mellan bl. a. pågåendeutredningar på dataområdet underlällas samt att deras förslag kan samordnas. Del aktuella utredningsarbetet i depågående utredningarna har löpandeföljts. En översikt över pågående och under budgetåren 1981/82 och 1982/83 avslutat utredningsarbete pådataområdet, som bedrivs på uppdrag av regeringen, bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2.1. En viktig uppgiftför delegationen är all svara för viss bevakning av datoriseringen isamhället och även kunna stå fill tjänst med upplysningar. Delegationen harunder åren haft en omfattande kontaktverksamhet. Under hösten 1981pågick inom delegationen etl arbete med en översiktlig dalapolifisk rapport.Rapporten (Ds B 1981:20) Samordnad datapolifik överlämnades till statsministernden . I rapporten ges förslag till hur en samordnad dalapolitik kan vara utformad i sinahuvuddrag. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 16 Vidare föreslås principer och riktlinjer fördatateknikens utveckling och användning i samhället i form av 50 rekommendationer.Ansträngningama att utforma en samordnad datapolifik bör enligt delegationens meninginledningsvis ha sin tyngdpunkt på utbildningens och forskningens områden, frågor som gäller medbestämmande ochanvändarinflytande samt frågor avseendeteknikupphandling. I regeringens proposition Samordnad datapolitik (prop. 1981/82:123), som föreladesriksdagen , föreslogs vissa av rekommendationema utmynna ien åtgärdsplan. Andra skulle bildautgångspunkt för utredningsarbete . En tredje kategori rekommendationerhänsköts till det datapolitiska arbetet i tiden efter budgetåret1985/86. Vad gäller utbildningsfrågoruppdrog regeringen genom beslut åt datadelegationen attutarbeta och lämna förslag om riktlinjer för en satsning på bred utbildning i datafrågor tillallmänheten (tilläggsdi-rekfiv lill datadelegationen, Dir 1982:26). Åtgärdema skulleenligt direktiven helt rymmas inom en medelsram om 10 milj. kr. hademed anledningav prop. 1981/82: .123 beslutat att till Bred utbildning i datafrågor för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av 10 milj. kr. (UbU 28 och 38, rskr375). Delegationen redovisade sina förslag till regeringen(). Regeringenbeslutade om fördelningen av de anslagna medlen. Beslutetansluter i huvudsak till datadelegationens förslag. Av anslaget skall 6milj. disponeras av för fördelning mellanstudieförbunden enligt särskilda bestämmelser. 4 milj. kr. disponeras avdatadelegationen, som efter ansökan skall fördela minst 3,5 milj. kr. till organisafioner, utbildningsanordnarem.fl. för kostnader i samband medinformation till eller utbildning av allmänheten i datafrågor. Datadelegafionenhar beslutat att efter ansökan fördela de minst 3,5 milj. kr. som datadelegationen disponerar påföljande sätt: - Ca1 milj. kr. fördelas till organisationer, utbildningsanordnare m.fl. vid sidanav som genomförs under /83. - Ca 2,5 milj. kr.fördelas till organisationer, utbildningsanordnare m. fl. för kostnader för utvecklingsåtgärder av olika slag. Dessautvecklingsåtgärder skall enligtregeringens beslut genomföras i samarbete med datadelegafionen.