prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — VTI leds av en styrelse.I denna ingår inslilutschefen och fem andra ledamöter som utses av regeringen.Antalet helridsanställda vid institutet uppgår till ca 190 personer. Institutetär administrativt uppdelat pä fyra avdelningar: en vägavdelning, en trafikant-och fordonsavdelning, en trafikavdelning samt en driflavdelnirig. Forsknings-och utvecklingsverksamheten bedrivs i projektform. Vid VTI tillämpasprogrambudgetering. Verksamheten är för /83 indelad i fem olikaprogram, nämligen trafiksystem, väg, fordon, trafikant samtmyndighetsuppgifter. VTLs verksamhet finansieras dels med bidragdirekt över statsbudgeten, dels med ersättning för uppdi-agsforskning.Bidraget över statsbudgeten avser att läcka kostnader för programmetMyndighetsuppgtfier samt egen FoU-verksamhet vid institutet. Bidragsmedlen används huvud:5akligen för atlhöja kunskapsnivån och förändra kunskapsprofilen så att institutetsattraktionskraft som uppdragsmyndighet minst bibehålls samt för att utföraforskning inom områden som av statsmakterna angivits som viktiga men däruppdragsgivare saknas eller inte är beredda alt satsa egna resurser. VTLsuppdragsverksamhet skall ge full kostnadstäckning. Till gmnd för VTLsverksamhet ligger ett av institutet utarbetat s.k. ramprogram för perioden1981-1985. Programmet beskriver inriktningen av verksamheten och den ram inomvilken enskilda projekt bör väljas. VTI ser del som särskilt angeläget medinsatser inom följande områden: - Väg-och trafikproblem i tätorter - Driftoch underhåll av vägar, galor och flygfält - Trafikantersinformationsinhämtning i trafik - Oskyddadeoch handikappade trafikanter - Lågkvalitafivamaterials användning för byggnadsändamål Viktiga komponenter inom de flesta avovanstående insatsområden är ekonomi, trafiksäkerhet och miljö. För /82 har VTI redovisat enresultatanalys. Av denna framgår alt institutet på olika sätt söker utvärderasin forskningsverksamhet. Uppgjorda planer har i slort sett kunnat hållas vadbeträffar både forskningens inriktning och omfattning. 1982/83:100 Bilaga 8 143 Institutet begärkompensation för pris- och löneomräkning som beräknas tUl . Huvudalternativetinnebär en ökning av bidragsanslaget med . Ett genomförande avdetta alternativ skulle enligt VTI innebära väsentligt ökad risk för ettnegativt rörelseresultat. Följden blir att VTI måste göra nedskärningar inomområden som är viktiga för alt VTI skall kunna upprätthålla sinkompetens. Detta kan komma att påverka uppdragsverksamheten, vilket på siktkan leda lill minskade inläkler. Av insfitutets uppdragsgivare är 80procent statliga organ som själva får sina anslag reducerade. På gmnd härav kan dessa myndighetertvingas alt minska sina uppdrag liU VTI.Huvudalternativet kan härigenom få dubbla negativa effekter på verksamheten. a. ovan angivnaskäl avvisar VTI huvudalternativet. I följandesammanslällning redovisas den totala verksamheten vid statens väg- ochtrafikinstitul enligt institutets anslagsframställning och mitt förslag. ändring 1983/84 Myndighetsuppgifter Egen FoU FoU på uppdrag Div. på försäljning + 384 + 1 153 + 1847 + 200 + 234 + 702 + 2448 + 200 Myndighetsuppgifter Egen FoU FoU på uppdrag Div. försäljning + 384 + 1 153 + 1847 + 200 + 234 + 702 + 2448 + 200 Jag har inget atterinra mot den inriktning av forskningsverksamheten som framgår avinstitutets ramprogram. Inriktningen synes vara ändamålsenlig och väl avspeglamänga aklueUa och viktiga frägor inom insfitutets verksamhetsområde. Jag bedömer atl detär möjligt för VTI att minska de omkostnader som är direkt betingade av egenFoU tUl en nivå som motsvarar huvudalternativet vad gäller bidragsanslaget. Dennaminskning av omkostnaderna bör kunna genomföras utan alltför menlig inverkan pä institutetskunskapsuppbyggande verksamhet och institutets möjligheter att mot ersättning utföra uppdrag ierforderlig omfattning. Jag utgär från att VTI noggrant följer och Prop.1982/83:100 Bilaga 8 144 överväger de effekter huvudalternativet kan fåpå intäktema i institutets uppdragsverksamhet. Jag hemställer all regeringenföreslär att tiU Statens väg- ochtrafikinstitut för /84 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till statens väg- ochtirafikinstitut 1981/82 Utgift 25631000 Reservation 575000 1982/83 Anslag 26526000 1983/84 Förslag 27462000 Med hänvisning tiU vadjag anfört under anslaget I 9. Statens väg- och trafikinsfitut hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkännaden allmänna inriktningen av verksamheten, 2. till Bidrag tiU statensväg- och trafikinstitut för /84 anvisa elt reservationsanslag på27462000 kr. Statens väg- och trafikinstituit:Utrustning 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Över utmstningsanslagelfinansieras utrustningsobjekt vars värde överstiger . och varslivslängd är längre än . För /84begär insfitutet ett utrustningsanslag pä . Föredraganden Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Statens väg- ochtrafikinstitul: Utrustning för /84 anvisa etl reservationsanslagpå . 1982/83:100 Bilaga 8 145 I 12. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag () är central förvaltningsmyndighet för geotekniska ärenden. SGIhar till uppgift att bedriva geoteknisk forskning och att utveckla och utprovageoteknisk utrustning samt nya metoder för grundläggning, jordförstärkning, m.m. SGI skall ocksä inventera och värdera efterfrågan på geoteknisk forskningsamt systematiskt samla, bearbeta och offentliggöra resultaten av verksamheten.Vidare skall institutet verka för spridande av geoteknisk kunskap samt främjaundervisningen inom sakområdet. SGI utför undersökningar och utredningar påuppdrag av myndigheter, kommuner och enskilda. SGI leds av en styrelse.I styrelsen ingår överdirektören och fem ledamöter som utses av regeringen.Inom institutet finns sex enheter, nämligen enheten för anläggningar, enhetenför byggnader, enheten för fysisk planering, enheten för mät- ochundersökningsverksamhet, enheten för laboratorieverksamhet samt enheten föradministration. Verksamheten är inriktad på de tre programmen forskning,information och konsultation. SGLs verksamhetfinansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten, dels med ersättning förkonsuUation. Bidraget avser alt täcka institutets myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. SGI har inom sina program prioriteratforskningen. Institutetsuppdragsverksamhet har legat på en erforderlig nivå. På grund avnedgången inom byggnadssektorn befarar institutet en stark reduktion avkonsultuppdrag. För att möta de minskade uppdragen inom byggnadssektorn avserSGI att satsa på nya områden som t.ex. geoteknik inom miljövårds- ochenergisektorn. Föredraganden Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /84 anvisa elt förslagsanslag på 1000kr. 10 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 146 Bidrag till statens geotekniska institut 1981/82 Utgift 6924074 Reservation 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget betalas kostnadema för SGLsmyndighetsuppgifter. SGI begär i sinanslagsframställning i princip pris- och löneomräkning av anslaget enliglhuvudalternativet. Institutet hemställer emellertid att lokal-ochkapitalkostnaderna skall undantas från huvudalternativet eftersom dessakostnader är opåverkbara . För /84har jag beräknat anslagsbehovet till . Detta innebär atlhuvudallemalivet har lillämpals för SGLs verksamhel. Plan 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader 172000 (14000) 166000 -12000 (49000) 166000 Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill Bidrag till för /84 anvisa etl reservationsanslag på . 1981/82 Utgift 377623 Reservafion 1982/83 Anslag 235000 1983/84 Förslag 250000 Anslaget belastas medkostnader för utrusining vars värde per objekt överstiger . och varslivslängd överstiger . SGLs planer atl breddasin verksamhet medför etl ökat behov av investeringar. Insfitutet begär därfören ökning av anslaget med . 1982/83:100 Bilaga 8 147 Föredraganden Jaghemställer att regeringen föreslår atl till : Utrustning för /84 anvisa eltreservationsanslag pä . 1981/82 Utgift 17136000 Reservalion 4101068 1982/83 Anslag 20965000 1983/84 Förslag 18418000 Budgetåren1980/81-1982/83 har under detta anslag medel beräknats till delsIransportforskningsdelegationen (TFD), dels kolleklivirafikberedningen.Fr.o.m. /84 anvisas medel till beredningen under särskillanslag. TFD handhar uppgifter somavser initiativ, planläggning, samordning och stöd i fräga om forskning ochutveckling rörande transporter, trafik och trafiksäkerhet i den mån sädanauppgifter inte ankommer pä annan statlig myndighet. Delegafionen består av 14ledamöter som företräder trafikverk, forskning, näringsliv ochintresseorganisationer inom transportsektorn. Till delegationen är knuten enprofessur i trafiksäkerhet med placering vid . Vidarefinns etl kansli som består av sex personer. Delegationen kan inrättarådgivande och beredande expertnämnder. Under /82 har detfunnits tre sådana nämnder med inriktning mot trafiksäkerhet, transport- och trafiktekniksamt transport- och trafikekonomi. Dessutom inrättas vid behov kommittéer förolika projekt med företrädare för såväl delegationen som av resp. projekt berördaintressenter. Vid slutet av /82 fanns sammanlagt 29 sådanakommittéer. Fjorton kommittéer slutförde sUt arbete under /82medan sex påbörjade sin verksamhet. En av TFD:s viktigasteuppgifter är att kartlägga behov och resurser inom transportforskningsområdet.På grundval härav skall delegationen upprätta ett FoU-program som successivtföljs upp och aktualiseras. TFD har låtit utarbeta en s. k. perspeklivplan somunderlag för bedömning av de mer långsiktiga FoU-behoven. För den kortsiktigaforskningen utarbetar delegationen treårsprogram. I programmen tillämpas etlklassificeringssystem med huvudindelning på transportplanering,vägtransporter, spårbundna transporter, sjötransporter och flygtransporter.Transportplanering omfattar frägor som berör alla trafikgrenarna.Forskningsinsatsernas tyngdpunkt ligger pä transportplanering ochvägtransporter. Av forskningsmedlen för /83 har omkring 30resp. fördelats på dessa områden. Insatserna på sjötransportomrädetutgör . Prop.1982/83:100 Bilaga 8 148 Enligt TFD uppgår pris-och Uineomräkningen till . Huvudalternativet, som innebär en ökningmed , utgör TFD:s huvudförslag. TFD anser att en medelsreduktionenligt huvudalternativet i sin helhet mäste belasta anslaget för forskning. Den framtidaorganisationen m. m. av FoU-arbetet på transportområdet har övervägts inomtransportforskningskommittén (K 1980:01). Kommittén avlämnade i juni 1981betänkandet (Ds K 1981:5) Transportforskning-Organisation och samverkan: Iförra årets budgetproposition redovisade min företrädare sina allmännaställningstaganden till kommitténs förslag. har sedermera anmodatregeringen att till inkomma med ett förslag fill hurtransportforskningen bör organiseras och samordnas. Inomkommunikationsdepartementet fortsätter arbetet med denna fräga. Jag har föravsikt att återkomma till riksdagenmed en redovisning av hur en bättre samordnad transportfoiskning kanåstadkommas. I följande tabell redovisas delegationensanslagsframställning och mitt förslag. Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Bidrag till forskning UppdragsforskningViss trafiksäkerhets-forskning m. m. Visstrafiksäkerhets-forskning m. m. Föriransportforskningsdelegationen förordar jag att dess anslag för budgetåret1983/84 för forskning .reduceras efter pris- och löneomräkning i denutsträckning alt huvudaltertiativet, beräknat på hela anslaget, uppfylls. Föranslaget för förvaltninijskostnader förordas en uppräkning motsvarande pris-och löneomräkning. Jag vill vidare ta uppden särskilda professuren i trafiksäkerhet vid tekniska högskola.Enligt ett avtal mellan och kommuni- 1982/83:100 Bilaga 8 149 kalionsdepartementel har finansierat vissabaskostnader för verksamheten fram lill . För budgetåren1982/83 och 1983/84 har utfäst sig alt bidra tUl verksamhetens finansieringmed ett belopp på . under vardera budgetåret. För /84 föreslär jagatt anslaget för trafiksäkerhetsprofessuren beräknas till . Anslagetinkluderar pris- och löneomräkning på Volvos bidrag. Finansieringen avresterande del av verksamheten sker över nionde huvudtiteln. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att tillTransportforskningsdelegationen för /84 anvisa eltreservationsanslag på . 1983/84 Förslag 3489000 Regeringen har i den ekonomisk-politiskapropositionen (prop. 1982/83:50) deklareratalt del är angeläget all främja den tekniska utveckUngen på kolleklivlrafikområdet. För alt stimuleratill investeringar i framför allt nyeller mer utvecklad teknik på området förordas i proposifionen att kolleklivirafikberedningen (KTB) anvisas ettreservationsanslag om 40 milj. kr.för innevarande budgetår (anslag 119. Åtgärder för all främja investeringar och utvecklingsarbete ikollektivtrafiken). Anslaget är avsett för bidrag liU investeringar i fastaanläggningar, fordon och fordonskomponentersamt beställnings-, lednings- och informationscentraler. Genom beslul har godtagit denföreslagna bidragsgivningen. Regeringen har därefter angett närmare riktlinjerför den utökade verksamheten. KTB:s verksamhel hartidigare ingått som ett delanslag av anslaget I 17. För attfå en mer samlad redovisning och behandlingav beredningens verksamhel tas KTB:s anslag fr.o.m. /84upp som etl särskill anslag. KoHektivtrafikberedningentillkom tiU följd av trafikpolitiska beslut (prop.1978/79:99, /79:18, rskr 1978/79:419). Denna parlamentariskaberedning har i uppgift all i samlade former närmare analysera behovetav nya trafiklösningar på kollekfivtrafikomrädet. KTB skall initiera,följa upp och utvärdera försöksverksamhet med nya trafiksystem, följa dennationella och internationella utvecklingen på området och pröva olikautvecklingsåtgärder för den kollektiva trafikförsörjningen. Arbetsområdetomfattar såväl tätorter som landsbygden. Beredningensverksamhet hitfills har främst omfattat praktiskt inriktade demonstralionsförsökmen har även haft inslag av utvecklingsarbete. Beredningen hardäremot inte sysslat med slöd fill forskning i gängse mening. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 150 förbudgetårc;t 1982/83 innehåller projekt som avser planering och samordning avtrafiken, trafiksanering, samåkning, trafikinformation, ekonomi ochfinansiering, fordon och anläggningar samt vissa övergripande frågor. För dennatyp av verksamhel har till KTB för innevarande budgetär på sjätte huvudtitelnanvisats . över anslaget 117. Transportforskningsdelegafionen.Hämtöver disponerar KTB för innevarande budgetär . frånkommunikationsdepartementets kommittéanslag för särskUda landsbygdsinsalser. KTB begär för budgetåret1983/84 en anslagsökning liU totalt 5,5 milj. kr. Medlen avses förbrukas enUgtföljande sammanställning. Kostnad (kr.) Följa och analyserautvecklingen, samordna samt informera 120000 Samordnadplanering och ledning av olika kollekUva trafikformer -modellortsprojekt i 200000 Trafiksanering m. m. -utvärdering och förslag lOOOOO Förbättrad busstrafik ibefintliga områden 200000 Planering av skolskjutsar 270000 Den lokala och regionalakollekfivtrafiken 500000 Gods- och personbefordranmed samma buss 100000 Kollektivtrafik i glesbygd- modellortsprojekt i 75000 Samordning av länenskollekfivtrafikresurser 300000 Turistresor med buss 150000 Kollektivtrafik och hyrbil 100000 Taxis roll ikollekfivtrafiken 300000 Taxesystem 100000 Tillämpning av svensk och utländsk forskning, inkl. stöd till praktiskademonstrationsförsök 2575 000 KTB:s verksamhet harredan gett flera positiva resultat. Förbättringar av kollektivtrafiken harskett på bl. a. de modellorter där praktiska demonstrationsförsök genomförts.Jag anser också all KTB:s verksamhet är angelägen från irafikpolifiskutgångspunkt. Genom det statliga engagemanget kan utvecklingen päkollekfivtrafikområdel sfimuleras. Resultat som kommer fram genom olikaFoU-projekl kan prövas praktiskt och därmed få en snabbare tillämpning.Kollekfivtrafiken kan på så sätt både utvecklas och effektiviseras. Som j.agtidigare angett i den ekonomisk-politiska propositionen innebär statensstimulans ocksä att näringsUvet får ökade möjligheter att leda den tekniskautvecklingen på området vilket kan öppna vidare möjligheter på världsmarknaden. Med hänsyn tiU detresurstillskott som skelt genom regeringens ekonomisk-politiska proposifion år1982 och beräknade kvarstående reservationer för nästa budgetår förordar jagatt KTB:s anslag för budgetåret 1982/83:100 Biiaga 8 151 1983/84beräknas enligt huvudförslaget. I likhet med vad som gällt för tidigarebudgetår bör KTB även ha möjlighet att disponera medel från sjätte huvudtitelnskommitléanslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till KoHektivtrafikberedningenför /84 anvisa ell reservationsanslagpå . Kostnader för försök med riksfärdtjänst 1981/82 Utgift 26425180* Reservation 7489178 1982/83 Anslag 20000000 1983/84 Förslag 16000000 * Från anslaget har . förts bort sombesparing. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1978/79:99, , rskr 418) skall försök företasmed riksfärdtjänsl inom en kostnadsram av 20 milj. kr. Nämnden förriksfärdtjänst, som skall svara för planering, genomförande och uppföljning avriksfärdljänsten, påbörjade sin verksamhet . Försöksverksamheten med riksfärdtjänstpåbörjades . Innevarande budgetärutgör det tredje försöksåret. ,som överlämnat en preliminär rapport om försöksverksamheten, föreslår attförsöksverksamheten förlängs till den 31 december1983 för alt erfarenheterna från hela tredje försöksärel skall kunna ligga till gmnd för ell slutgiltigt förslagbeträffande en framfida riksfärdtjänst. T.o.m. /83beräknas den totala förbmkningen uppgå lillca 44 milj. kr. Resterande 16 milj. kr. bör enligl nämnden vara tillräckligt verksamhet.Slutrapport kommer alt överlämnas iaugusti 1983, varefter kan ta ställning till ett slutgiltigt förslag som kan gälla fr. o. m. . Jag delar nämndens uppfattning atl tre bör liggatill gmnd för nämndens bedömning vid utformningen av etl slutgiltigt förslag lillsystem medriksfärdtjänst och kostnaden härför. Nämnden bör därför fortsätta sin verksamhel lillutgången av inom en total kostnad av 60 milj. kr. för hela försöksverksamheten. Jag hemställeratl regeringen föreslår att till Kostnader för försök med riksfärdtjänslför /84 anvisa eltreservationsanslag på . Prop.1982/83:100 Bilaga 8 152 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 5086917 3102000 3 370000 Frän anslagetbetalas resor, medlemsavgifter och bidrag till vissa internafionella sammanslutningar. för frågor rörande väg- väsendet (PIARC) m.m. miska kommission för (ECE) konferensen (CEMT) organisationen (IMO) Bidrag till vissa fyrar -1 000* * Redovisas under littera E. Anslagsposternabehöver i regel räknas upp pä gmnd av kostnadsutvecklingen. I anslagsposten 7 ingår numera bidrag lUl detvästeuropeiska samarbetet angående hamnstatskontroll. I anslagsposten 10 ingårkostnader för visst internationellt trafiksäkerhetsarbete, vissa telefrågor m.m. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Viss'internationell verksamhet för /84 anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1982/83:100 Bilaga 8 153 Kostnader för visst värderingsförfarande 1981/82 Utgift O 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 har att pröva frågor om inlösen av trafikrörelser enligtyrkestrafiklagen (1979:559). bestårav tre ledamöter med ersättare som utses av regeringen. Kostnaderna för nämndenförskotteras av staten och belastar slutligt den som förvärvar tillståndetgenom utdebitering efter varje värderingsförfarande. Med hänsyn till att nämndens kostnader vid varjevärderingsärende slutligt belastar den som förvärvar tillståndet, förordas altanslaget oförändrat förs upp med ett formellt belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader förvisst värderingsförfarande för /84 anvisa etl förslagsanslag på1 . 1982/83:100 Bilaga 8 154 RIKTLINJER FÖR SJ:S VERKSAMHET 1. RiktUnjerna för SJ:sverksamhet har lagts fast trafikpolitiska beslul (prop.1978/79:99, /79:18, rskr 1978/79:419) och strukturplan förstatens järnvägar (prop. 1980/81:2, /81:6, rskr 1980/81:101). Målet för denstatliga Irafikpolifiken är all ge landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning tiU lägsta samhällsekonomiska kostnader. Detta kräver eneffektiv fördelning av transportarbetet mellan olika transportmedel.Effektiviteten främjas enligt trafikpolitiska beslut bäst av en frikonkurrens och samverkan mellan olika trafikmedel och trafikföretag inomde ramar som samhället drar upp. Avgifterna för individuella resor ellertransporter skall så långt möjUgt anpassas tUl de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna så att transportresurserna kan utnyttjas så effektivt som möjligl. Järnvägsnätet, somstaten bär ansvaret för, skall även i fortsättningen utgöra stommen iperson- och godstrafiken, bl.a. med hänsyn till miljön, energin och trafiksäkerheten. Enligt dettrafikpolitiska beslutet är det väsentUgt att satsningen på järnvägen sker såatt dess fömtsättningar atl göra siggällande på ell samhäUsekonomiskt sätt ökar. Betydelsen av taxeåtgärder och andra åtgärder för atlåstadkomma ett mer effektivt utnyttjande av järnvägen och öka dessattraktivitet och konkurrensförmågabetonas. Särskill understryks investeringarnas betydelse liksom behovel av ökat samarbete med andra trafikförelag,förstärkt marknadsföring ochförbättrad service. När det gäller godstrafiken pekas särskill på demöjligheter till ytterligare effektivisering av transportsystemet och de förulsällningar all erbjuda olika transportköparesamlade transportlösningar som eltutvidgat samarbete mellan förelag borde kunna ge. Del trafikpolitiskabeslulel innebar alt det trafikgrensvisa kostnadsansvaret för vägtrafiken ochjärnvägstrafiken enligt riktlinjer slopades. För järnvägens del har dettalett fiU att järnvägstrafiken som har en förhållandevis hög andel fasta kostnader avlastats endel av dessa. Kostnadsavlastningen har möjliggjort att SJ:s prissättningbällre kunnat anpassas liU de samhäUsekonomiska marginalkostnaderna genom attSJ fåll möjlighel atlgenerellt sänka priset på lågresor och införa särskilda låg- 1982/83:100 Bilaga 8 155 priser under veckodagar med kapaciletsöverskott. Följdenav lågprissatsningen harbl. a. blivit en överflyttning av resor från biltrafiken och ett bällre utnyttjande av SJ:s personlrafikresurser,vUket också var syflel med reformen. Inom de av samhället uppdragna ramarna, bl. a. i form avden beslutade kostnadsavlastningen, skall SJ även fortsältningsvis drivas somaffärsverk, dvs. efter förelagsekonomiska principer på ungefär samma sätt somandra statliga och privata trafikförelag. Det ekonomiska målet för SJ innebäratl intäkternafrån verksamheten skall täcka verksamhetens kostnader inkl. avskrivningar päfillgångarnas återanskaffningsvärde och därutöver ge ett överskott som motsvarar räntan på detdisponerade statskapitalet. Med tanke på dekraftiga konjunklurvarialioner som normaU präglar SJ:s trafik gäUer förräntningskravet som etl genomsnitt för enkonjunkturcykel. Det trafikpolitiska målet att ge landets olika delar entillfredsställande trafikförsörjning lill lägsta samhäUsekonomiska kostnadersläUer ibland krav på insatser som mofiveras av regionalpoliliska eller andraskäl även om dessa åtgärder inte är företagsekonomiskt motiverade för SJ. I dessafaUskaU SJ i enlighet med det trafikpolifiska beslulel och stmkturplanen få särskild ersätlningför sina tjänster. Gmndprincipen är all samhäUsingri-panden i SJ:sverksamhel inte skall leda tiU resultatförsämringar i järnvägstrafiken. Deföretagsekonomiska principer som utgör gmnden för SJ:s agerande påIransportmarknaden ligger därmed i linje med den samhällsekonomiska syn på järnvägen som ladesfast trafikpolitiska beslut. Kostnadsavlaslningenför lågprissatsningen kan sägas vara etl exempel på kompensation för att SJ lämnarrabatter som inte är företagsekonomiskt motiverade. Syftet är alt möjliggöraetl ianspråktagande av ledig kapacitet genom att föra över resande från väg tiU järnväg. Denstatliga ersätiningen till SJ för driften av det ersättningsberättigadebannätet är ell annat exempel på åtgärder som är betingade av samhälleligaskäl.