prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — " Den definition av näringslivet som används iförsöoningsbalansen i kap. I skiljer sig ifrån den här använda genom altoffentliga affärsverk och kommunala företag utom industriföretag där ej ingår inäringslivet. Inkl. s.k. invesleringsstalistisk diskrepans. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell7:2 Fasta bruttoinvesteringar 19791983 inom privat och offentlig sektor Åriig procentuell förändring. -3,4 -3,1 -1,8 -3,0 -3,6 -5,2 -1,7 -2,7 -12,0 -0,5 -4,5 -1,1 -2,7 -1,0 -2,2 -0,8 -1,6 -3,0 -2,5 -1,0 s. k. investeringsstatistisk diskrepans. Deoffentliga myndighetemas investeringar beräknas genom fortsatta neddragningar ikommunerna ha minskat ytterligare 1982. Nedgången på kommunsidan väntasfortsätta även men uppvägs då av en mycket kraftig ökning för destatliga myndigheterna, så att utvecklingen av de offentliga myndigheternasinvesteringar totalt vänds till en uppgång. 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsinvesteringarnaminskade 1982 med uppskattningsvis 41/i volym. Nybyggnadsinvesteringarnaberäknas ha sjunkit , varvid småhusinvesteringarna minskade med hela 22%medan investeringarna i fler-bostadshus ökade med 5 1/2%.Ombyggnadsinvesteringarna steg (se tabell 7:4). Antaletpåböijade lägenheter föll frän 44250 till 42000 under 1982.Igångsättningen av småhus beräknas ha fallit med 3 300 till 23 350, medanantalet påböijade lägenheter i flerbostadshus beräknas ha ökat med 1050 till18650. färdigställdes 45 100 lägenheter totalt, varav 18300 iflerbostadshus och 26800 i småhus. Småhusbyggandet,som under senare delen av 1970-taIet legat på en nivå omkring 40000 påbörjadelägenheter per är, har i genom- 1982/83:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 102 Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 19791983 ' Ett bostadshus anses bli påbörjat den månad dågrundbottenbesiktningen ägt rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena päbörias. Dä minst tre Qärdedelar av lägenheterna i ett bostadshusbefinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses huset varainflyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror är för 1979-1983 avrundade tillnärmast hela femtiotal. Källor: och . snitt minskat ärligen. Även räknat som andel avdet totala nybyggandet pekar trenden stadigt nedåt. Perioden1975-1979 låg smähusandelen på i genomsnitt. Därefter har den sjunkitvarje är och beräknas 1982 ha varit . Som jämförelse kan nämnas attsmähusandelen pä låg vid . Något över 23000 lägenheter beräknas ha påbörjats under1982, varav endast ett par hundra utan statliga lån. Det privatfinansieradesmåhusbyggandet har alltså nära nog upphört. I detta sammanhang kan samtidigtnämnas att reglerna för statliga lån till småhus har förändrats i fleraavseenden , bl. a. som en anpassning till ett högre ränteläge.Så har t. ex. takten för upptrappning av den garanterade räntan höjts, vilketmedför att boendekostnaden härigenom ökar snabbare i ett statsbe-lånat småhus.Å andra sidan utgår numera visst räntebidrag även för tiden från inflyttningentill dess att statliga lån utbetalas. En annan kostnadssän-kande åtgärd harvarit införandet av s.k. produktionskostnadsanpassad belåning, vilken innebäratt lån med subventionerad ränta och lång amorteringstid ges för en ökad andelav produktionskostnaden. Dessa åtgärder torde sammantaget ha inneburit attboendekostnaden sänkts vid tiden för småhusköpet och strax därefter samtidigtsom åtminstone i nominella termer kostnaden stiger. Härutövermedför den beslutade inkomstskattereformen att den skattelindrandeeffekten av underskottsavdrag fr. o. m. 1983 successivtbegränsas till högst . För många potentiella köpare av nybyggda småhus höjsdärigenom också successivt den boendekostnad som ett sådant köp framkallar. Utvecklingen av hushållens realinkomster och i synnerhetreallöner har varit svag vilket sannolikt är en viktig förklaringtill att Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget därav: med energisparstöd' med annat statligt stöd' utan stafligt stöd' 1982, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser 10,7 -15,0 5,5 -22,2 1,2 -18,2 -13,4 -10,7 32,5 -10,8 ' Med statligt stöd avses här statliga lån och bidrag. Här innefattas ombyggnadslän, förbättringslän ochboendemiljöstöd. efterfrågan på nya småhus minskat. Med hänsyn bl. a. tillatt hushållens reala disponibla inkomster beräknas fortsätta att minska 1983,att ned-trappningen av skattelindringen för underskottsavdrag påbötjas liksomtill tillgänglig information om byggplanering och kreditansökningar, bedömsantalet påbörjade lägenheter i småhus 1983 minska med drygt 4000 till 19000.Päböijandet av småhus skulle därmed halveras . Den genomsnittliga lägenhetsytan i nybyggda småhus sjönkbåde 1980 och 1981; med . Uppgifter för anger i någon mån ytteriigare neddragning. Detta kan ses som ensträvan att bygga billigare och mer energisnåla hus. Lägenhetsytorna inyproducerade småhus antas ha minskat även och väntasfortsätta att göra så . Detta medverkar till att investeringsvolymenper lägenhet beräknas ha sjunkit 1982 och beräknas sjunka 1983. Igångsättningen av lägenheter i flerbostadshus har legat pä en nivå strax under 18000. beräknasigångsättningen ha stigit till 18600. Det råder alltjämt en viss bostadsbristinom - något som befolkningsomflyUningen de senaste årentorde ha bidragit till. Stor-Stockholms befolkning har nämligen efter att haminskat 1980, ökat 1981 och ökat mycket kraftigt . Mest kännetecknande förutvecklingen är annars den kraftiga ökningen av antaletouthyrda lägenheter. Mellan mars I98I och samma månad ökade antaletlediga lägenheter med 12000 till 30000. ökade därefterantalet outhyrda lägenheter inom det 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 104 allmännyttigabostadsbeståndet med ytteriigare 5 600. Läget varierar starkt mellan olika regioneroch även mellan orter inom samma region. Ett stort antal outhyrda lägenheterfinns pä orter med arbetsmarknadsproblem. Inom kommuner med mer än 75000invånare exkl. storstadsområdena är däremot andelen outhyrda lägenheter lägreän riksgenomsnittet. Det är också främst inom denna typ av kommuner sombyggandet av flerbostadshus ökat . Kostnadsökningenför byggande av flerbostadshus dämpades frän 1979 och 1980 till12,1981 och till . Ökningstakten var speciellt svag underde tre sista kvartalen 1982 och den stannade därigenom vid frän fjärdekvartalet 1981 till fjärde kvartalet 1982. Frän 1982 till 1983 beräknaskostnadsökningen bli . Inflyttningshyrorna inybyggda hus har alltså fortsatt att stiga om än i dämpad takt. För att sänkahyreskostnaden och därigenom stimulera till ett ökat bostadsbyggande har ettsystem med hyresrabatter för hyres- och bostadsrättshus som uppförs medstatliga län införts. Hyresrabatt ges för hus som påbörjas medmaximalt . per m och år och betalas ut till bostadsföretaget i form av ettstatligt bidrag. Detta bidrag trappas ned med en femtedel per är. Hyresrabattendifferentieras med avseende pä det lokala bostadsmarknadsläget ochlägenheternas storlek. Dessutom skall hyresförlustgarantier i form av statligalån som kompensation för utebliven hyra på grund av outhyrda lägenheter utgåunder och 1984. Med beaktande av bl. a.föreliggande uppgifter om de kommunala bostadsbyggnadsplanerna, planeradlångivning till nybyggnadsföretag och effekter av de ovan nämnda bidragenväntas päböijandet av lägenheter i flerbostadshus bli 18000 1983. Totalt skulledärmed 37000 nya bostadslägenheter påbörjas . Ombyggnadsinvesteringarnaför flerbostadshus med energisparstöd ökade mycket starkt under hösten 1981och . Sannolikt var detta en följd av att bidraget tillenergibesparande åtgärder i bostadshus kunde ansökas endast t. o. m. den 30juni 1981. Detta ledde till en mycket stor anhopning av ansökningar omenergisparstöd till framför allt flerbo-stadshusprojekt ochdärpå följande beslut om energisparstöd . Utvecklingen hardärefter varit betydligt lugnare beträffande energisparåtgärder emedan delsinget bidrag utan endast energilån utgår till igångsatta projekt och delsgenom att den tidigare expansionen sannolikt medfört en viss mättnad för dennatyp av projekt. Totalt sett fortsatte dock ombyggnadsinvesteringarna att ökastarkt 1982 framför allt beroende på det bidrag om av den godkändakostnaden - vid max . per lägenhet - som utgick till ombyggnadsarbetenför flerbostadshus, vilka påbörjades mellan och den 28februari 1982 och avslutades . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget vidare om ett liknande bidrag tillombyggnadsarbeten för flerbostadshus, vilket utgår till projekt som påbörjatstidigast och avslutas senast den 30juni 1983. Denna gängfastställdes bidraget till av den godkända kostnaden - och max 20000 kr.per lägenhet. förutses en fortsatt betydande expansion aVombyggnadsinvesteringarna. Utöver det beslutade bidraget har nämligenriksdagen beslutat om ytterligare stimulanser av ombyggnadsverksamheten(prop. 1982/83:50). Dessa innebär bl. a. att hyresrabatter om max . per moch år kan utgå till flerbostadshusprojekt för vilka ombyggnadsarbetenapåbörjas och där ovan nämnda bidrag inte utgår. Liksom när detgäller den framtida igångsättningen av nybyggnadsprojekt skall dessasubventioner avvecklas successivt . Dessutom kan ettbidrag - om max av kostnaden - utgå vid värmeisolerande åtgärder i såvälflerbostadshus som småhus. Sistnämnda bidragsmöjlighet avser ansökningarinkomna fr.o.m. . Med ovan angivna förutsättningar beräknas, som framgår avtabell 7:4, nybyggnadsinvesteringarna minska med 1983;investeringarna i flerbostadshus beräknas därvid öka svagt medansmåhusinvestering- Diagram7:2 Industrins investeringskvot 1971 1983 Investeringar/förädlingsvärde. 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 och . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 106 Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 19731983 Åriig procentuell förändring, 1975 ärs priser 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 (-5) Planerat samma är' 2 Faktiskt inträffad förändring 10 Differens 8 ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosäretsenkätvärde och enkätärets utfall. För planförändringen 1982-1983 har använtsdet preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Källor: och . arna förutses fortsätta att minska kraftigt. Nedgången inybyggandet uppvägs dock till stor del av en fortsatt expansion avombyggnadsverksamheten, som väntas öka med . De totalabostadsinvesteringarna skulle därmed minska med 1983. Investeringskvoten, investeringarna sett i relation tillförädlingsvärdet, låg i genomsnitt för på (sediagram 7:2)'. Investeringskvoten nådde 1976 sitt högsta värde under 1970-talet-17,. Den föll sedan varje är dä den uppvisade sitt lägstavärde på . Trots uppgången i produktion och kapacitetsutnyttjande under1979 valde företagen i stor utsträckning att vänta med att öka sinainvesteringar till in pä 1980. Det höjda resursutnyttjandet ochbörjan av 1980 ledde också till en ökning av företagens vinster och investeringstillväxten1980 blev i volym. Härigenom steg investeringskvoten till ca 15 %.Till en del förklaras denna kraftiga uppgång av den massiva satsningen påinvesteringar i den statliga industrin detta år. Härefter har utvecklingen återvänt neråt. minskade investeringsvolymen med 8 %och industrins investeringskvot började ånyo sjunka. ' 1 detta inledande stycke om industrin liksom i diagram7: 2 har nationalräkenskapemas investeringsvolym grovt uppkorrigerats medhänsyn till industriföretagens leasing av maskiner och bilar. Utgångspunktenför uppkorrigeringen har varit uppgifter frän en specialfråga i majenkäten1982 avseende leasing 1981. Företagen har fatt uppge marknads- ellerinköpsvärdet av de leasade objekten. Enligt denna undersökning harindustriföretagen införskaffat maskiner och utrustning pä leasingkontrakt tillett värde av ca . i löpande priser 1981. Detta värde harschablonmässigt omräknats till fasta priser och relaterats tillmaskininvesteringarna i den del av sektorn övrigt näringsliv som innehållerleasingbolagen. Den sålunda framräknade andelen har sedan appliceratspä investeringarna inom den angivna specialsektom för samtliga . Leasingtillägget innebär att investeringskvoten under perioden1976-1981 blir ca 1/högre än vad okorrigeradenationalräkenskapsdata anger. Framställningen i resten av industriavsnittet och ikapitlet i övrigt bygger däremot på okorrigerade nationalräkenskapsdata.Leasingbolagens egna investeringar i tabell 7: 1 redovisas alltså i sektornövrigt näringsliv och inte i industrisektorn. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:3 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1976-1983 Index 1975 = 100 100 90 80 70 60 50 50 40 30 20 10 J_ \ L 76 77 78 79 80 81 82 83 I_ I_ L 76 77 78 79 80 81 82 83 Anm. Branschuppgiftema för prognosåren har schablonmässigtkorrigerats pä samma sätt som vad gäller industrin som helhet. Investeringar ibilar ingär. Källor: och . käre på byggnadssidan än på maskinsidan och de statligaindustriinvesteringarna föll avsevärt mer än de privata. Det preliminära utfallet av och bedömningen av1983 års investeringar grundar sig pä statistiska centralbyrånsinvesteringsenkät . Utvärderingen av enkäten visar på ennedgång i investeringsvolymen 1982 . Detta får ses mot bakgrund bl. a.av den fortgående försvagningen av industrikonjunkturen. Efterfrågan på industriproduktervar vikande och produktionen låg kvar låga nivå.Säsongrensat minskademaskininvesteringarna starkt. 1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 108 minskningstakt,som var mycket kraftig , synes däremot ha dämpats. Underandra halvåret synes förloppet ha inneburit dämpad försvagning både pämaskinsidan och byggnadssidan. Däremot skulle maskininvesteringarna mellanhelåren 1981 och 1982 ha gått ned i volym och byggnadsinvesteringarnamed . Detta innebär att industrins investeringskvot fortsatt att fallakraftigt. I likhet med 1981 beräknas de statliga industriinvesteringarna hafallit avsevärt mer än de privata. Företagens planer för 1983samt planer och utfall redovisas i tabell 7:5.Variationen i avvikelserna mellan utfall och planer tyder pä attinvesteringsplanerna revideras på ett sätt som är starkt påverkat av dekortsiktiga förändringarna i kapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler. Efterdevalveringarna och beräknas vinstmarginalernaöka såväl 1982 som 1983. Vidare förutses den uppgång i industriproduktionen,som inleddes , fortsätta och det bör medföra ett högre kapacitetsutnyttjande.Detta talar för att företagens investeringsplaner bör justeras upp. Här harvalts en uppjustering pä , vilket kan synas lite med tanke päden kraftiga förbättring som beräknats för deras vinster. Häremot står dock detförhållandet att kapacitetsutnyttjandet f. n. ligger på en osedvanhgt låg nivå,vilket betyder att man på mänga håll kan öka produktionen avsevärt utan attförst behöva satsa på några kapacitetshöjande investeringar. Industrinsinvesteringar kan därför antas fortsätta att minska ytterligare 1983. Nedgångenskattas här till och kan återföras såväl pä fallande statliga som päfallande privata industriinvesteringar. För industrin som helhet bedömsmaskininvesteringarna minska med men byggnadsinvesteringarna fallaytterligare . Idiagram 7:3 redovisas investeringsutvecklingen på branschnivå.Branschuppgifterna för prognosären har schablonmässigt korrigerats på sammasätt som vad gäller industrin som helhet. Den starkaste investeringsökningenunder 1979 och 1980 skedde inom järn- och stålverken. Inom verkstadsindustrinaccelererade tillväxten 1980 och även inom massa- och pappersindustrin samtinom övriga branscher steg investeringarna. fortsatteinvesteringarna att öka inom massa- och pappersindustrin. Däremot minskadeinvesteringarna inom järn- och stålverken samt inom övriga branscher. Järn- ochstålverkens investeringsminskning var mycket kraftig. Deras investeringsnivåmer än halverades jämfört med . Verkstadsindustrin bibehöll däremot enungefär oförändrad investeringsnivå. anger kalkylerna krympandeinvesteringar inom alla fyra i digrammet redovisade branscher. Mellan 1982 och1983 förutses särskilt massa- och pappersindustrin men också järn- ochstålverken dra ner sina investeringar ytterligare. Investeringarna inom gruppenövriga branscher väntas däremot falla endast svagt och inom verkstadsindustrinväntas de t. o. m. öka något. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 109 De totala investeringarna inom gruppen handel m.m.' blev istort sett oförändrade 1982 jämfört med . Härvid stegbyggnadsinvesteringarna , medan investeringarna i maskiner, inventarieroch transportmedel sjönk med . Till grundför beräkningarna ligger en enkätundersökning som statistiskacentralbyrån genomförde angående investeringar inom handels-,bank- och försäkringsföretag. Vid utarbetandet av prognoser förbyggnadsinvesteringarna har vidare utnyttjats inom arbetsmarknadsstyrelsensammanställd statistik över totala kostnader och byggtider för projekt inomgruppen privat handel m. m. Påbörjandet av nya byggnadsprojekt inom gruppen privathandel ökade med ca II % under1982 och tillskottet fördelade sig på såväl små som stora projekt. Ökningen lågpä , medan var i stort sett oförändrat totaltsett. Den tilltagande igångsättningen under den första delen av 1982 kom i höggrad att avse aktivitet under senare delen av 1982 med dragning inpå första halvåret 1983.Påbörjandet väntas för hel minska. Byggnadsinvesteringarna inom privat handel, mätt som nedlagda kostnader i fasta priser kom under sädana förhållanden att öka med 1982 och beräknas därefter minska 1983. visar att företagen planerar enminskning av maskininvesteringarna även . Tidigare års enkätsvarvisar emellertid genomgående en benägenhet att underskatta utfallet förnästföljande är, vilket föranleder en korrigering av prognosen.Underskattningens storlek har tenderat att samvariera med utvecklingen avprivat varukonsumtion, vilken förutses minska 1983. Investeringsplanerna harmed hänsyn härtill uppkortigerats förhållandevis försiktigt.Maskininvesteringarna bedöms minska 1983. De totala investeringarnainom gruppen handel m. m. förutses därmed minska 1983. De totala statliga investeringarna minskade ivolym . Som framgår av tabell 7:6 avtog investeringsverksamheteninom såväl affärsverk, myndigheter som statliga företag. Nedgången var likastor på byggnadssidan som pä maskinsidan. Till grund för beräkningarna av de statligainvesteringarna 1982 och 1983 ligger bl. a. enkäter till affärsverk och företag.Dessa samlades in Investeringsaktiviteten inom den statliga sektorn komunder 1982 att i det närmaste ligga kvar pä låga nivå.Byggnadsinvesteringarna ' Med investeringar inom gruppen handel m. m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teater, hotell,restauranger, lagerbyggnader saml fastighetsförvaltning. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:6 Statliga investeringar 1979-1983 -3,5 -0,2 -7,8 -14,4 (industri m. -23,0 -32,0 -16,5 -12,0 -0,4 -11,9 -12,2 -11,1 Anm. Exkl. SJ:s tågfärja beräknas de statligaaffärsverkens investeringaröka 13, 1982 och med 7,1983. Källor: och . ökade visserligen men detta motvägdes av attmaskininvesteringarna minskade . De statliga affärsverkens investeringar steg under1982. Störte delen av denna uppgång ligger på byggnader som ökat med ca 27 %varav vattenfallsverket svarar för huvuddelen. När det gäller maskiner svararposten, SJ och för ökningen medan skurit ned sinainvesteringar. En som skulle ha levererats 1981 men som blev klarförst bidrar starkt till ökningen. Myndigheterna ökade 1982 investeringarna med knappt 1 %.Deras maskininvesteringar ökade medan deras byggnadsinvesteringar lågkvar låga nivå. De statliga företagens investeringar fortsatte däremot attminska kraftigt. Minskningen 1982 blev och beror främst pä en mycketkraftig minskning av maskininvesteringarna inom den statliga industrin. 1983 förväntas den statliga sektorn ökainvesteringsaktiviteten med . Myndigheternas investeringar beräknas kommaatt öka kraftigt. Deras byggnadsinvesteringar antages öka med , vilkethuvudsakligen beror på ökade anslag till vägbyggen. De statliga affärsverkenväntas öka investeringarna något medan de statliga företagen väntas fortsättasina nedskärningar. De kommunala investeringarna minskade med 4 1/i volym1981-1982. Därvid steg maskininvesteringarna med 2 1/, medan byggnadsinvesteringarnaföll (se tabell 7:7). ' 1 detta avsnitt redovisas de kommunala investeringarnaexkl. bosläder och industri. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell7:7 Kommunala investeringar 1981-1983 Primärkommuner därav: affärsverk därav: byggnader maskiner Ariig procentuell förändring. -1,6 -4,0 -11,5 -2,5 -7,0 -0,4 -1,1 -0,8 -1,8 ' Häri innefattas kommunägda företag, församlingar m. m.Kommunal industri och bostäder ingår däremot ej. Till grund för kalkylerna över investeringsutvecklingen1982 och 1983 ligger en av insamladenkät bland primärkommuner och landsting, samt en enkät avseende vissa av dekommunägda företagen. Primärkommunernas och landstingens preliminärt redovisadeinvesteringar har pä basis av erfarenheterna frän tidigare årnedjusterats på maskinsidan. Ökningen för primärkommunernas och landstingenssammanlagda maskininvesteringar begränsas därmed till . Byggnadsinvesteringarnasynes ha sjunkit . Därvid ökade landstingens byggande med 9 1/, medanprimärkommunernas byggnadsinvesteringar minskade med 10 1/. Landstingensinvesteringsvolym beräknas totalt sett ha stigit med 8 1/, medaninvesteringarna inom primärkommunerna föll med 9 1/. I tabell 7:8 redovisas primärkommunernas och landstingensinvesteringsplaner - omräknade till procentuell volymförändring-tillsammans med planer och faktiska förändringar . De avkommunerna angivna investeringsplanerna omräknas sålunda till investeringsbeloppi fasta priser. har använts den inom kalkyleradeutvecklingen av byggnadspriser resp. priser pä maskiner ochinventarier. De så omräknade investeringsplanerna har sedan korrigerats medhänsyn till mönstret för tidigare avvikelser mellan planer och utfall. Primärkommunernas och landstingens sammanlagdainvesteringsplaner visar på ytteriigare neddragning avinvesteringsvolymen. Denna är i sin helhet hänförlig till primärkommunerna, därbl. a. nedgången i bostadsbyggandet reducerar behovet av investeringar. Inomlandstingen däremot planeras en viss fortsatt ökning av investeringarna, vilketbör ses mot bakgrund av att den finansiella situationen inom landstingssektornalltjämt väntas vara förhållandevis god . Prop.1982/83:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 112 Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar ikommunernas och landstingskommunernas totala investeringar 1974-1983 Åriig procentuell förändring, 1975 Planerat Faktiskt inträffad förändring Differens -7 -2 -3 -2 -2 -3 4 -4 -8 _ 2 -14 3 -1 -4 -5 -2 (-2) (-1) De av kommunerna angivna investeringsplanerna haromräknats till fasta priser pä basis av prisutveckt lingen förinvesteringsvaror. Vid faslprisberäkningarna av kommunernas planer haranvänts konjunkT turinstitutets prognos för prisutveckJingen 1982- 1983.Planerna redovisas i denna tabell som kvoten mellan prognosårets enkätvärde ochföregående ärs utfall i fasta priser. För planförändringen 1982-1983 haranvänts det preliminära utfallet . Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Källor: och statististiska centralbyrån. för såväl primärkommunerna som landstingen har nedjusteratsungefär i linje med de differenser mellan planer och utfall som förekom före1978. Primärkommunernas och landstingens investeringar beräknasdärvid totalt sett sjunka i volym 1982-1983. Byggnadsinvesteringarnaväntas minska och maskininköpen stiga med 1 1/. Landstingensinvesteringar beräknas totalt sett öka , medan däremot primärkommunernasinvesteringar väntas falla . Inkluderas församlingarna och dekoinmunala företagen kan den kommunala sektorns investeringar totalt settberäknas sjunka i volym. Lagerinvesteringarna fortsatte att falla under 1982.Lagerneddragningen kom att uppgå till hela . i löpande priser.I 1975 års priser blev minskningen .