prop · G60329 · 1982-12-31 00:00:00 — omändring i taxeringslagen (1956:623); Regeringenföreslår att anta del förslag som har tagils upp i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föresläs att länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheternages ökade möjligheter alt till den skatlskyldiges fördel rätta uppenbarafelaktigheter i taxeringen. Enligl förslaget öppnas möjlighel alt rätta taxeringeni de fall då denna uppenbarligen blivit för hög till följd av all den skattskyldigepå grund av elt felaktigt eller ofullständigt underlag, som lämnats av annan änhonom själv, har taxerats för en intäkt som han inle har haft eller av atl den skatlskyldigeförst efter taxeringsperiodens utgång har styrkt sin rätt till ett yrkat avdrageller av att taxeringsnämnden inle har prövat uppgifter som har varittillgängliga för skattemyndigheterna. De nya reglerna föreslås kunna tillämpasi fråga om 1982 års laxering.. 1 1982/83. 1982/83:29 2 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs all 72 a § taxeringslagen (1956:623)'skall ha nedan angivna lydelse. 72 a §' Har taxering för inkomst eller förmögenhet som harbeslutats av taxeringsnämnd icke införts i skattelängd inom föreskriven tideller har sådan taxering införts för annan än den taxeringen avsett ellereljest uppenbarligen införts felaktigt i sådan längd, får ellerden lokala skattemyndigheten besluta om rättelse av längden i denna del. Harbeskattningsbar inkomst enligt 2 § lagen (1958:295) om sjömansskatt ellerenligt I § 2 mom. nämnda lag skattepliktig dagpenning eller del antal perioderom för vilka skallskyldig uppburit sådan inkomst ändrats, skallmyndigheten vidtaga härav betingad rättelse av längden. eller den lokala skallemyndigheten fårvidare, om inte särskilda skäl talar för att länsrätten bör avgöra frågan,besluta om rättelse av taxeringen i den mån denna blivit oriktig till följd av 1) uppenbar felräkning eller uppenbartfelaktig överföring av belopp i deklaration, 2) uppenbar felaktighet i fråga omuppgift lill ledning för påförande av skogsvårdsavgift eller om fastighetstaxeringsvärde, 3) uppenbar felaktighet i fråga omberäkning av intäkt av annan fastighet enligt 24 § 2 mom. kommunalskatlelagen(1928: 370), beräkning av avdrag enligt 45 § första stycket kommunalskatlelageneller beräkning av garantibelopp enligt 47 § kommunalskattelagen, 4) uppenbar felaktighet i fråga omschablonavdrag för egenaygift och avstämning av sådant avdrag eller avdrag somannars medges skaltskyldig utan särskild utredning, 5) uppenbar felaktighet i fråga omavdrag, vars rätta belopp framgår av debitering, avdrag för och andraavgifter, som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3) kommunalskallelagen, ellermotsvarande avdrag enligt 4 § I mom. andra stycket lagen (1947:576) om stalliginkomstskatt, avdrag enligt 46 § 3 mom. kommunalskattelagen eller 4 § 2 mom.lagen om statlig inkomstskatt eller avräkning enligl 46 § 4 mom. kommunalskattelagenav allmänt avdrag, 6) uppenbar felaktighet i fräga omgrundavdrag eller avräkning enligt 50 § 3 mom. andra stycket kommunalskattelagenav sådant avdrag, 7) uppenbar felaktighet i fråga omsådana förutsättningar för skattereduktion, som enligt 68 § skall antecknas iskattelängd, 8) uppenbarfelaktighet i fråga om förutsättningar för tillämpning av bestämmelserna i 11 §I mom. lagen om statlig inkomstskatt om uppdelning av A-inkomst och B-inkomst, 9) uppenbarfelaktighet i fråga om beräkning av makars och hemmavarande barns förmögenhetenligt 12 § lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. Senastelydelse 1981; 1120. 1982/83:29 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10) uppenbar felaktighet varigenomA-inkomst enligl 9 § 3 mom. lagen om statlig inkomslskall har betecknats sppi B-inkomsteller inkomst av tjänst, till den del denna utgörs av periodiskt understödeller därmed jämförlig periodisk intäkt, har betecknats som A-inkomst, 11) uppenbariigen för lågt avdragenligt 50 § 2 mom. fjärde stycket kommunalskatlelagen eller motsvarande avdragenligt lagen om statlig inkomstskatt. etter den lokala skattemyndigheten fårockså, om inte särskilda skäl talar för alt länsrätten bör avgöra frågan,besluta om rättelse av laxeringen i de fall då denna uppenbarligen blivit förhög tUt följd av 1) att den skatlskyldige på grund avett felaktigt eller ofullständigt underlag, som lämnats av annan än honörnsjälv, har taxerats för en intäkt som han inte har haft, 2) att den skatlskyldige först efter iqxeringsperiodensutgång har styrkt sin rätt titt etl i självdeklara-Honeri eller hostaxeringsnämnden yrkat avdrag, 3) atl laxeringstiämnden inle harprövat uppgifter som varit tiUgängliga för skatlemyndighelerna. Föreligger felaktighet av angivna slag får myndigheten ävenbesluta om därav föranledd ändring av den skatlskyldiges eller niakens taxeringi ovan angivna hänseenden. Efter utgången av maj månad året efter taxeringsåret får rällelseenligl denna paragraf beslutas endast qpi anrnarkning i fräga om felakfighet avden art som denna paragraf avser cjessförinnan har gjorts hos den som har allbesluta om rättelsen. Innan rättelse beslutas skall, om Innan rällelse beslutas skall, om det behövs, yllrande inhämtas från delbehövs, yttrande inhämtas från taxeringsnämndens ordförande. In nebär ifrågasatt åtgärd enligt andra nebärifrågasatt åtgärd enligl andra eller tredje stycket höjning av taxe= ellerfjärde stycket höjning av taxe ring, skall den skattskyldige berg- rjng,skall den skattskyldige bere das tillfälle yttra sig innan rättelse dastiUfälle yttra sig innan rättelse sker, om hinder härför ej möter, sker, opihinder härför ej möter. Beslutas rättelse eller vägras rättelse som den skattskyldigehar yrkat, skall, om detta ej är uppenbart överflödigt, beslutet inom tväveckor tillställas den skattskyldige i den ordning som i 69 § 4 mom. föreskrivsi fråga om underrättelse beträffande taxeringsnämnds beslul. Talan mot beslut i fråga om rällelse enligt denna paragrafförs genom besvär över den laxering som avses med rättelsebeslulet. Dennalag träder i kraft efter den dag då lagen enligl uppgift pä denutkommit från trycket i och tillämpas första gängeni fräga om 1982 års taxering. 1982/83:29 5 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Åsling, Söder, , ,. , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition om ändring i taxeringslagen Väntetiden för att få ell skatlemål avgjort i länsrätt äroacceptabelt lång på många håll. har visserligen målbalansernaminskat genom atl antalet inkommande mäl har gått ned och atl länsrätterna harökat sin målavverkning. Denna tendens bröts genom den storatillströmningen av faslighelslaxeringsmål allmännafastighetstaxering. Härtill kommer all länsrätterna har tillförtsnya arbetsuppgifter bl. a. i samband med den nya socialljänsllagslifl-ningen. Enarbetsgrupp inom med uppgift att se över besvärsorganisationen(ÖBO-gruppen) har lagl fram en rapport. Förenkla taxeringsprocessen, medförslag hur man skall angripa olika problem inom laxeringsförfarandel ochskatteprocessen. 1 rapporten framhålls bl.a. att det inte är möjligt all enbartgenom rationaliseringar eller resursförstärkningar komma lill rätta medbalansproblemen. Långtgående reformer av skatteprocessen är också nödvändiga.Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna är överens om atlgenomgripande åtgärder behövs medan det däremot råder delade meningar om vilkaåtgärder som bör vidtas. Jag har därför efter regeringens bemyndigandetillkallat en kommitté med uppgift att utreda taxeringsförfarandet och skatleprocessen(Dir. 1982:24). På bör del finnas goda utsikter alt de problem somdel här är fråga om kommer atl lösas. Mot bakgrund av den situation som råder krävs deldock enligl min uppfattning åtgärder som snabbt kan bidra till atl lättapressen på länsrätterna. 1 detta syfte har gränsen för ensamdomarbehörigheteni taxeringsmål i länsrätt höjts fill . 1981/82: 190, JuU 1981/82:57, rskr 1981/82:330, SFS 1982:331). Vidare har länsrätternas skyldig- Prop.1982/83:29 6 hetatl underrätta kommunerna om taxeringsbesluten begränsats (SFS 1982:750).Domstolsverket och undersöker på regeringens uppdragmöjligheterna att låta besvärshandlingarna ges in till de lokalaskattemyndigheterna i stället för direkt till länsrätterna. Tanken är att man skallöka de praktiska förutsättningarna för att rätta eller ompröva taxeringsbeslutenoch minska måltillslrömningen till och lidutdräkten i länsrätterna. 1direktiven till den kommitté som jag har nämnt framhålls att en utvidgningav gällande möjligheter atl rätta laxeringsfel enligt 72 a § taxeringslagen(1956:623), TL, bör kunna genomföras provisoriskt och atl delta skall utredasinom budgetdepartementet. Jagskall i det följande lägga fram förslag till en viss utvidgning av rältelsemöjligheterna. 2.1Nuvarande ordning vid rättelse Etttaxeringsbeslut kan ändras genom omprövning, rättelse eller besvär.Omprövning sker hos taxeringsnämnd och rättelse görs av lokal skaltemyndigheteller länsstyrelse. Besvär prövas av förvaltningsdomstol, i första hand avlänsrätt. Länsstyrelseneller den lokala skattemyndigheten kan enligt 72 a § första stycket TL beslutaom rättelse av skattelängden om laxeringen inle har förts in i längden inomföreskriven lid eller förts in för annan än den taxeringen avsett eller påannat sätt uppenbarligen förts in felaktigt i längden. Rällelse av längden kanvidare göras i vissa fall vid ändring av sjöinkomst. De felaktigheter som häravses är sädana som uppstått i samband med skattemyndigheternas arbete medregistrering av taxeringsnämndernas beslut. Felaktigheter kan uppslå exempelvisnär uppgifterna registreras i det ADB-register - skatteregislrel - som ligger lillgrund för framställning bl.a. av skattsedlarna för slutlig skatt och avskattelängden. Upptäcks felet innan förslag lill skallelängd, den s. k.stommen, har framställts skall skattemyndigheten rätta detta. Om förslag tillskattelängd har framställts men ännu inte skrivits under skall den lokalaskaltemyndigheten, i enlighet med föreskrifterna i 38S 2 mom.taxeringskungörelsen (1957:513), rätta eventuella felaktigheter ilängdexemplaren. Möjligheterfinns även all rätta felaktigheter i taxeringsnämndernas beslut. Bestämmelserom detta finns i 72 a§ andra stycket TL. Rättelsemöjligheterna avser ihuvudsak tekniska fel vid taxeringen. Som villkor gäller atl felaktighetenskall vara uppenbar. Därmed förstås alt felet skall vara sådant att olikaåsikter inle kan råda om alt en felaktighet verkligen föreligger. a. alt etl beslut vars riktighet inte kan bedömas ulan tolkning avförfattningsbestämmelser inte kan rättas med tillämpning 1982/83:29 7 av 72 a§ TL. Rättelse kan sålunda göras av uppenbarfelräkning eller uppenbart felaktig överföring av belopp i deklaration samtuppenbar felaktighet i fråga om uppgift lill ledning för påförande av skogsvärdsavgifteller om fastighets taxeringsvärde. Rättelse får vidare göras av uppenbar felaktigheti fråga om bl.a. beräkning av intäkt av en- eller tvåfamiljsfastighet,beräkning av procentavdrag och garanlibelopp för fastighet, avdrag som medgesskattskyldig utan särskild utredning samt allmänt avdrag i ell flertal fallliksom även grundavdrag. Rättelse kan vidare göras när en uppenbar felaktighetförekommer i fråga om skattereduktion, sparskattereduktion ellerskattereduktion för aktieutdelning. Uppenbar felaktighet i fråga om s.k. laxeringskod,vilken bl. a. styr frågan om gemensam skatteberäkning för B-inkomst, kan ocksäkorrigeras inom ramen för rättelseförfarandel, liksom uppenbar felaktighet ifråga om gemensam förmögenhelsberäkning för makar och hemmavarande barn. Rättelseförfarandelomfattar vidare omrubricering av A-inkomst som felaktigt betecknats som B-inkomstsamt vissa fall då B-inkomst felaktigt betecknats som A-inkomst. Rättelse kanslutligen göras i fräga om extra avdrag för folkpensionär, om rättelsen blir lillden skatlskyldiges fördel. Följdändringar i den skatlskyldiges eller makens laxeringsom föranleds av dessa rättelser får också företas. 1 enlighet med vad min företrädare uttalat angående laxeringsnämndsbeslut och skattelängd i prop. 1978/79:161 s. 99 bör enligl min mening denlokala skattemyndigheten och inte avvakta skattelängdensunderskrivande innan en upptäckt felaktighet rättas. Rättelse får i princip inte göras efter utgången av majmånad året efter taxeringsåret. Om det behövs skall yllrande inhämtas från laxeringsnämndensordförande innan rättelse görs. Den skattskyldige skall vid ifrågasatt höjningav taxeringen beredas tillfälle att yttra sig innan rättelse vidtas, om hinderinte möter. Den skattskyldige skall vidare underrättas om beslulel, om deltainte är uppenbart överflödigt. Talan mol beslutet kan föras endasi i sambandmed talan mot taxeringen. Brister i utrednings- och beslutsförfarandel hostaxeringsnämnderna kan drabba den enskilde hårt. Arbetet i nämnderna sker underlidspress. Om misstag som begås inle upptäcks i lid, hinner beslulel inteomprövas av taxeringsnämnden. Samma sak inträffar om t.ex. den skallskyldigeförst sent kunnat skaffa fram begärda kvitton för att styrka ell avdragsyrkandee.d. Den enskilde kan då för att få rättelse tvingas anföra besvär hoslänsrätten. Som jag tidigare nämnt kan länsrättens prövning komma alt dröjalång tid. För den enskilde vållar delta betydande ölägenheter. Anhopningen av mål hos skattemyndigheter och skalledomslolarfår 1982/83:29 8 också negativa konsekvenser för myndigheterna.Arbetssituationen blir besvärlig för personalen och myndigheterna fär sämremöjligheter att koncentrera sina resurser på de skattemål där en verklig tvistmellan den skatlskyldige och del allmänna föreligger. Det förenklade rättelseförfarandet innebär alt ellbetydande anlal skatteärenden inte i onödan behöver underkastas handläggningeni länsrätt. Som exempel på i vilken omfattning rätlelseinslitutel redan i daganvänds kan nämnas alt vid den lokala skattemyndigheten i Göleborgs fögderiförelogs över 2000 rättelser i anslutning till taxeringen 1980. Erfarenheternaav rätlelseinstilulel är odelat positiva. Del finns därför goda skäl atlundersöka i vilken mån det är möjligl all utvidga del. När man lar ställning i denna fråga mäste man ta hänsyntill alt taxeringsnämnden enligl nu gällande bestämmelser skall avsluta taxeringsarbeletsenast under taxeringsåret. Omprövningsförfarandel itaxeringsnämnderna kan således inle utnyttjas efter denna tidpunkt. Detta är ennackdel inte minsl med tanke pä all inle sä få felaktigheter uppmärksammasförst i och med alt den skallskyldige lar del av skallsedeln på slutlig skatt. En strävan bör vara alt uppenbara felaktigheter utså enkelt som möjligt och på en gång. Man spar tid, pengar och arbete om ellärende blir slutligt avgjort i den första instansen. Det finns följaktligen eltstort behov av atl relativt enkla och klara frågor kan av även efter laxeringspe-riodenulan domstolsprövning. Som jag nämnde leder mottagandet av skattsedlarna tillatt en hel del skattskyldiga överklagar taxeringsnämndens beslut. 1 åtskilligaav dessa mål är saken uppenbar och parterna ense om utgången. En utvidgning av rältelsemöjligheterna får som jag harsagt förul ses som en provisorisk åtgärd i avvaktan på del förslag i fråga omutformningen av ell framtida rältelseförfarande som kommer atl läggas fram avden tidigare nämnda kommillén. Överväganden om en provisorisk utvidgning bör enliglmin mening inriktas på en lösning som faller inom ramen för det nuvarande rättelseförfarandeloch förutsällningarna för della. () P-E har i sitt yttrandeöver ÖBO-gruppens rapport rekommenderat en sådan utvidgning i fråga om laxe-ringsnämndsbeslulsom visar sig vara uppenbart felaktiga i sak. Enligt JO bör en rättelse lill den skatlskyldiges fördelkunna göras av taxeringsnämndens beslut i följande situationer. Det skall vara frägaom fall där taxeringsnämndens beslul genom felaktig rättstillämpning har blivituppenbart oriktigt eller där nytt utredningsmaterial har tillförts ärendetefter taxeringsnämndens beslut och materialet är sådant alt taxeringsnämnden,om den haft tillgång lill detta, uppenbarligen skulle ha följt deklarationen. En grundförutsättning vid införandet av gällande rättelsemöjlighelervar att det skall vara fråga om en felaktighet av uppenbart slag, dvs. 1982/83:29 9 inle råda nägon tvekan om all taxeringsnämnden skulle harättat till felaktigheten om den uppmärksammals. Detta villkor bör enligt vadjag sagt gälla som utgångspunkt för överväganden av en provisorisk utvidgningav möjlighelerna att rätta enligt 72 a § TL. Man får därför enligt min mening avstå från att nuexempelvis utsträcka rättelseförfarandel till fall som kan inrymmas under enallmän bestämmelse om felaktig rättstillämpning. En sådan rättelsemöjlighelskulle enligl min mening innebära en vidgning av rätlelseinstitutel utanfördess nuvarande ram. Det bör däremot som JO har påpekat vara möjligl alt införavissa rättelsemöjligheler bl.a. när nytt utredningsmaterial har tillförtsärendet efter laxeringsnämndens beslul. Utvidgningen bör enligt min mening utformas på elt sådant sällalt rättelserna begränsas lill okomplicerade fall där de kan genomföras på ellenkelt och säkert sätt. Det kan inle komma i fråga atl låta rättelseförfarandetbygga på en ingående prövning som skulle innebära alt man i praktikentillerkände den lokala skattemyndigheten och en slällning somprövningsinstans mellan taxeringsnämnden och länsrätten. Rättelseförfarandelbör heller inle komma ifråga när utredningsmaterialet till stöd för ettavdragsyrkande e. d. är så omfångsrikt atl en genomgång av materialet skullekräva en omfattande arbetsinsats. Den lokala skattemyndigheten och bör liksomhittills göra rättelse i taxeringsnämndens ställe bara när det är fråga om etluppenbart fel. En framkomlig väg att utvidga rältelseområdet möt bakgrundav vad jag har sagt nu är enligt min mening atl ge de lokalaskattemyndigheterna och länsstyrelserna befogenhet atl rätta laxeringen också iföljande tre huvud-situationer. Den första situationen gäller fall då den skattskyldigegenom elt felaktigt eller ofullständigt underlag, som lämnats av annan t. ex.arbetsgivare -taxerats för en intäkt som han inle har haft. En sådanfelaktighet kan ha berott på att en kontrolluppgift försetts med oriktiga ellerofullständiga identiletsuppgifter eller felaktiga belopp. Felaktigheter kan ocksäuppslå vid överföring av den information som finns på kontrolluppgiften till laxe-ringsavin,dvs. den handling som insorteras i deklarationen. Den andra situationen i vilken rättelse i vissa fall börkunna göras är då det genom kompletterande uppgifter visar sig att en avtaxeringsnämnden beslutad avvikelse från deklarationen eller från elt hostaxeringsnämnden framställt yrkande är uppenbart felaktig. Vad jag här avser äratl den skattskyldige först efter taxeringsperiodens utgång styrker elt yrkatavdrag pä etl eller annat sätt. Detta kan exempelvis ske genom att den skatlskyldigeföreter elt kvitto på kostnaderna. Han kan också påvisa en ny omständighet, säsomall han är den verkligt ansvarige för betalningen av en skuld, somtaxeringsnämnden inte godtagit som hans egen. Har etl ärende tillförtskompletterande utredning som har sagts bör del vara möjligl alt vidtarättelse även om taxeringsnämnden inte har prövat yrkandet. 1982/83:29 10 Den tredje situationen avser fall då taxeringsnämnden intehar prövat uppgifter som varit tillgängliga för skattemyndigheterna. Rätielsemöjlighetenbör i överensstämmelse med den nämnda situationen ocksä finnas i denna.Del skall vara fråga om uppgifter som taxeringsnämnden av nägon anledning inle lagilslällning till. Uppgifterna kan ha getts in så sent atl en prövning inle varitmöjlig. Del skatlskyldige har t.ex. styrkt elt yrkat avdrag mentaxeringsnämnden har på grund av tidsbrist inte kunnat ompröva taxeringen företaxeringsperiodens utgång. Del kan också vara fråga om fall då uppgifternafunnits tillgängliga hos annan myndighet inom skalteförvaltningen men inte avnågot skäl överlämnats lill taxeringsnämnden före laxeringsperiodens slut. Avdel sagda följer alt rättelse också i dessa fall skall kunna vidtas oberoendeav om taxeringsnämnden prövat den skallskyldiges yrkande eller inle. Jag vill betona att en utvidgning av rällelseföriarandelpä della säll bara bör gälla möjlighel atl rätta lill den skattskyldigesförmän. Jag vill också framhålla all del skall vara fråga om fel av uppenbartslag. Utrymme för olika åsikter fär inte finnas om hur fallet skall bedömas isak. Jag vill vidare understryka alt rättelse enligl 72 a § TL inte får ske omsärskilda skäl talar för atl länsrätten bör avgöra frågan. Sådana särskildaskäl bör enligt min mening anses föreligga om en påstådd felaktighet inte kanklarläggas utan en ingående prövning eller en omfattande utredningsinsats. Jag föreslår att 72 a§ TL ändras i enlighet med vad jaganfört nu och all de nya bestämmelserna las in som ell nytt tredje stycke iparagrafen. De föreslagna bestämmelserna bör tillämpas redan i fråga om 1982års taxering. Som framgått av vad jag har sagt, har mittförslag haft som förutsättning att det helt skall falla inom den principiellaramen för del rättelseförfarande som finns. Förslaget är därför enligt minbedömning inte av den beskaffenheten atl del kräver en lagrädsgranskning. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen föreslår att anta elt inom budgetdepartementel upprättatförslag till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposilion föreslå atl anla del förslag somföredraganden har lagt fram.