prop · G60311 · 1982-12-31 00:00:00 — belopp, för vilket arbetsgivare är belopp, för vilket arbetsgivare är ansvarigenligt 75 § uppbördslagen betalningsskytdig enligt 75 § upp- (1953: 272); bördslagen (1953: 272) eller förvil- ket betalningsskyldighet föreligger på grund avunderlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:000) om avdrags- och uppgiflsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersättningar; avgift enligt lagen (1976; 206) om felparkeringsavgift; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978:268); ränta på lånat kapital till den del räntantäcks av sådant statligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna till 24 §;kapitalförlust m. m. i vidare mån än som får ske enligt 36 §. (Se vidareanvisningarna.) Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. ' Lydelse enligt prop. 1981/82: 146 och 154. Prop.1982/83:11 II Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 39 § 1 mom. uppbördslagen(1953:272)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 mom. Vid utbetalning av kon- 1 mom. Vid utbetalning av kon- tant belopp, som för mottagaren tant belopp, som förmottagaren (arbetstagaren) utgör sådan (arbetstagaren) utgör sådan inkomst av tjänst som i 3 § 2 mom. inkomst av tjänst som i 3 § 2 mom. under 1 första och andra styckena under 1 första och andra styckena avses (lön), skall den som utbeta- avses (lön), skall den som utbeta lar beloppet (arbetsgivaren) lar beloppet (arbetsgivaren) göra avdrag för betalning av preli- göra avdrag för betalning av preli minär A-skatt som arbetstagaren minär A-skatt som arbetstagaren haratt betala (skatteavdrag). har attbetala (skatteavdrag). Bestämmelser om skyldighet att göra avdrag i vissa faU närdet utbetalade beloppet inte utgör sådan lön finns i lagen (1982:000) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Har arbetstagare, vilken har att vidkännas skatteavdragför preliminär A-skatt, att erlägga kvarstående skatt, som har debiterats åretföre det år skatteavdraget skall göras, är arbetsgivaren skyldig att vidutbetalning av lön göra skatteavdrag även för sådan skatt. Avdragsskyldighetföreligger dock inte, om anställningen är avsedd att vara än envecka. För betalning av den kvarstående skatten skall arbetsgivaren vid varjeutbetalningstillfälle avdraga det belopp, som motsvarar så stor del av denskatt som skall betalas under nästföljande uppbördsmånad som belöper på utbe-talningstUlfälletmed hänsyn till antalet utbetalningstillfällen före ingången av nämndauppbördsmånad. Belopp, som dras av vid annat utbetalningstillfälle än detförsta, skall dock avrundas till närmast lägre hela antal kronor och återstodendras av vid det första utbetalningstillfället. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 771. Prop.1982/83:11 12 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 37 § 1 och 2 mom. taxeringslagen(1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse 37 § / mom. Till ledning vidinkomsttaxering och registrering av preliminär A-skatt, som har innehållitsgenom skatteavdrag, skall utan anmaning avlämnas uppgifter(kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåret enligt följandeuppställning. Uppgiftsskyldig Vem uppgiften Vad uppgiften Den somhar gjort avdrag för preliminär A-skatt och inte enligt annan bestämmelse idetta moment är skyldig att lämna kontrolluppgift om den ersättning på vilkenskatteavdraget har gjorts. Den påvilkens ersättning skatteavdrag har gjorts. / mom. Till ledning vid inkomsttaxering och registreringav preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall varje årutan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregåendekalenderåret enligt följande uppställning. Uppgiftsskytdig Vein uppgiften Vad uppgiften skall avse skall avse j) ersättning om vilken uppgift skatt lämnas isjälvdeklaration enligt lagen (1982:000) om avdrags- och uppgiftsskyldighelbeträffande vissa uppdragsersättningar och på vilken avdrag inte har gjortsenligt nämnda tag eller enligl uppbördstagen (1953:272). ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. - Senastelydelse 1980:74. 1982/83:11 13 Den som har Denför vilken av- Utgiven ersättning, gjort avdrag för preli- drag har gjorts, minär A-skatt eUeravdrag enligt lagen (1982:000) om avdrags- och uppgifts-skyldighetbeträffande vissa uppdragsersättningar och inte enligt annan bestämmelse idetta moment är skyldig att lämna kontrolluppgift om den ersättning påvilken avdraget har gjorts. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 mom. Vid avlämnande av uppgifter, varom stadgas i 1 mom.skall iakttagas följande. Avser sådan förmån, varom i 1 mom. första och andrapunkterna för-mäles, endast en del av året, skall upplysning meddelas om dentidrymd, för vilken förmånen utgått. I kontrolluppgift, som upptager särskild resekostnads- ochtraktaments-ersättning, skall angivas beloppet av dels resekostnadsersättningoch dels traktamentsersättning jämte fid för vilken traktamentsersättningutgått. Därvid skola uppgifter lämnas om traktamentsersättning dels för förrättningarinom riket i enlighet med vad nedan sägs och dels för förrättningar utom riket.I fråga om förrättningar inom riket skola uppgifter lämnas särskilt förförrättningar som icke varit förenade med övernattning (en-dagsförrättningar),förrättningar som varit förenade med övernattning men icke medfört vistelse merän i följd på en och samma ort (korttidsförrättningar) samt övrigaresor (långtidsförrättningar). För en-dagsförrättningar uppgives utgiven traktamentsersättningoch antal dagar. Vid beräkning av antalet dagar för endagsförrättningarmedräknas icke sådan endagsförrättning, som varat högst ;förrättning som varat men högst fio timmar räknas som halvdag; längre förrättning räknas som hel dag. För korttids- ochlångtidsförrättningar uppgives utgiven traktamentsersättning och antal nätterövernattning skett. av varje långtidsförrättninguppgivas såsom korttidsförrättning. - I kontrolluppgift skall i förekommandefall särskilt anmärkas, att arbetsgivaren utöver traktamentsersättningen, haftutgifter för den anställdes bostad eller uppehäUe under förrättningen. Om skattechefen i det län där arbetsgivarens hemortskommunär belägen medger det, behöver arbetsgivaren, i stället för att lämna uppgiftenligt tredje stycket om traktamentsersättning vid förrättning inom riket,endast anmärka i kontrolluppgiften att sådan ersättning utgått. Förutsättningför medgivande är att ersättning utgår enligt sådana grunder att den kan ' Senaste lydelse 1981:1319. 1982/83:11 14 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse antagas icke komma att överstiga avdragsgill ökning ilevnadskostnaderna. Motsvarande medgivande kan lämnas även beträffanderesekostnadsersättning för färd med allmänt kommunikationsmedel. Medgivandelämnas endast om arbetsgivaren har ett större antal anställda, som meraregelbundet företager tjänsteresor, och medgivandet bedömes vara utanolägenhet för taxeringsarbetet. Medgivande får ej lämnas fåmansföretag i frågaom uppgifter rörande företagsledaren och honom närstående personer samtdelägare i företaget. Lämnat medgivande gäller tills vidare. Det kan begränsastill viss grupp av anställda. Ansökan om medgivande göres hos länsstyrelsensenast året före taxeringsåret. Talan mot beslut, varigenomansökan om medgivande avslagits eller medgivande återkaUats, föres hos riksskatteverketgenom besvär som skola ha inkommit till verket inom en månad från den dag dåklaganden erhöU del av beslutet. Mot beslut får talan ickeföras. Därest vid avlönings utbetalande avdrag skett förlöntagares eller hans eflerlevandes pensionering, skall i kontrolluppgiftenupptagas bruttolön och vad som avdragits. Av kontrolluppgift enligt 1 mom. första, andra ellersjunde punkten skall framgå om arbetsgivaren har att för utgivet belopp betalaarbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Ikontrolluppgift som har sagts skaU särskilt för sig tas upprepresentationsersättning och särskilt för sig annan kostnadsersättning änresekostnads- och traktamentsersättning. I kontrolluppgift skall särskilt för I kontrolluppgift skall särskilt för sig upptagas sådant skatteavdrag, sig tas upp sådantavdrag som har som skett för uttagande av prelimi- gjorts för preliminär A-skatt etter när A-skatt. enligt tagen (1982:000) om av- drags- och uppgiftsskyldighel beträffande vissauppdragsersättningar. I kontrolluppgift skall anges namn och postadress samtpersonnummer eller organisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige som denuppgiften avser. Kan personnummer inte anges för den som uppgiften avser skallredovisas dennes födelsetid. Har den uppgiftsskyldige tilldelats särskiltredovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272) skall dettaanges i stället för den uppgiftsskyldiges personnummer eller organisationsnummer.I kontrolluppgift som lämnas av fåmansföretag skall anges om personen ärföretagsledare eller honom närstående person eller delägare i företaget. Kontrolluppgift, som i 1 mom. tredje punkten sägs och somavser pensionsförsäkring tagen annorledes än i samband med tjänst, skall innehållauppgift om fidigare och nuvarande ägare till försäkringen och, om möjligt, fångvarigenom äganderätten övergått samt, i förekommande fall, den som erhållitförfoganderätten till försäkringen. Kontrolluppgift, som avser pensionsförsäkringtagen i samband med tjänst, skall innehålla uppgift om den som enligttjänsteavtalet skall åtnjuta pensionsförmånen. Kontrolluppgift enligt I mom. punkterna 1-3, 3 b 3 feller 8 skall avfattas på blankett enligt fastställt formulär. Särskild uppgiftshandlingskall lämnas för varje person. får på ansökan av uppgiftsskyldig medgeundantag från bestämmelserna i tionde stycket. Mot beslut fårtalan ej föras. Denna lag träder i kraft den och tillämpasförsta gången i fråga om kontrolluppgift till ledning vid taxering. 1982/83:11 15 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, ÅsUng, Söder, , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Lagrådsremissmed förslag till lag om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar Deproblem som förekomsten av s. k. grå arbetskraft vållar är allmäntomvittnade. Skatter och avgifter undandras sammantaget med betydande belopp ochde seriösa företagarna har inom vissa branscher stora svårigheter att hävda sigi konkurrensen med sådana som baserar sin verksamhet på att skatter ochavgifter inte betalas. Olika,mer allmänna reformer, som kan bidra fill att begränsa benägenheten ochmöjligheterna att använda grå arbetskraft har också genomförts. Hit hör bl.a.ökade satsningar på revisioner samt en förstärkning av kontrollen överarbetsgivarnas redovisning och inbetalning av källskatt ocharbetsgivaravgifter. Vidare har en möjlighet införts att ålägga en arbetsgivarebetalningsskyldighet för inte innehållna skattebelopp trots att arbetstagarnainte kan identifieras. Dethar emellertid kunnat konstateras att fusket genom att undanhålla ersättningarför uppdrag av olika slag från beskattning också kräver lagstiftningsåtgärdersom är utformade med direkt tanke på de situationer där den grå arbetskraftenföreträdesvis förekommer. Ett förslag med denna inriktning lades 1976 fram i enpromemoria som hade utarbetats inom dåvarande . Promemorian (DsFi1976:4) utmynnade i ett förslag till en lag om särskilt uppdragsgivaransvar förskatt m.m. Förslaget innehöll bestämmelser om uppgiftsskyldighet och solidariskbetalningsskyldighet för uppdragsgivarna. Den soUdariska betalningsskyldighetenavsåg preliminära skatter och arbetsgivaravgifter som belöpte på löner tillarbetstagare hos uppdragstagaren för arbetet hos uppdragsgivaren. Prop.1982/83:11 16 Promemorian remissbehandlades och remissinstanserna var istort sett ense om att särskilda åtgärder behöver vidtas för attmissförhållandena skall kunna motarbetas effektivt. Förslaget ansågs dock habyggts på en alltför omfattande uppgiftsskyldighet och en för långtgåendesolidarisk betalningsskyldighet. Med hänsyn till de invändningar och synpunkter i övrigtsom framfördes vid remissbehandlingen har inom budgetdepartementet utarbetatsen promemoria med förslag till en lag som innebär ett åliggande för uppdragsgivarei form av en kontroll- och avdragsskyldighet som svarar mot vad arbetsgivarehar att iaktta enligt uppbördslagen (1953:272), UBL. Skyldigheten att i vissafall göra avdrag på en uppdragsersättning gäller dock inte ägarna av småhuseller lägenheter. Dessa får enligt den föreslagna lagen i stället enuppgiftsskyldighet. Förslaget i denna promemoria. Den grå arbetskraften ochskattekontrollen (DsB 1980:10), har vidare i högre grad än den föregåendeinriktats mot den grå arbetskraft som består av enpersonsföretag och liknande.Sammanfattningen samt lagtexten och spe-cialmotioneringen till denna ipromemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Promemorian har remissbehandlats. Förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av deras ställningstaganden till dehuvudsakliga delarna av promemorians förslag bör fogas till protokollet sombilaga 2 resp. bilaga 3. För remissinstansernas synpunkter på olikadetaljfrågor kommer jag att redogöra i anslutning till mina egna övervägandenoch förslag. Jag vill nu i det följande i första hand redovisa vilkaformer av grå arbetskraft som särskilt bör uppmärksammas vid lagstiftningensutformning. I anslutning härtill kommer jag också att redogöra för huvuddrageni promemorians förslag. 2 Den grå arbetskraften Uttrycket grå arbetskraft är inte någon beteckning, somentydigt anger inom vilka ramar man håller sig när man diskuterar åtgärder föratt begränsa statens förluster på grund av att ersättningar för utfört arbeteundanhålls från beskattning. I promemorian erinras sålunda inledningsvis om attuttrycket grå arbetskraft från början tycks ha använts som en beteckning påarbetstagare, som genom olaga arbetsförmedling sätts in för att utföra arbetepå en uppdragsgivares arbetsplats. I detta arrangemang ligger att förmedlaren,som kan vara en fysisk eller juridisk person, söker framstå och avuppdragsgivaren också behandlas som en självständig yrkesutövare med anställda.Verkligheten är dock en annan. Arbetstagarna ingår bland uppdragsgivarensövriga anställda och får tillsammans med dessa utföra olika arbeten underuppdragsgivarens eller dennes förmans personliga 1982/83:11 17 ledning.Förmedlarens roll inskränker sig till att fakturera uppdragsgivaren för denersättning som är avtalad med hänsyn till arbetstagarnas löneanspråk ochförmedlarens medverkan. Detbör framhållas att arbetsförmedling i inte får bedrivas yrkesmässigtoch inte i annat syfte kan utövas utan särskilt tillstånd. Som arbetsförmedlinganses inte bara ett förfarande varigenom en arbetstagare mot avgift hänvisastill en uppdragsgivare för att själv avtala om arbetet och ersättningen.Arbetsförmedling blir det bl.a. också om arbetstagaren visserligen är anställdhos den som åtar sig uppdraget men det av omständigheterna framgår att dethuvudsakliga syftet med anställningen är förmedling av arbete åtarbetstagaren. Huruvida ett åtagande att utföra ett uppdrag i det särskildafallet innebär olaga arbetsförmedling eller inte saknar dock praktisk betydelsei nu förevarande sammanhang. Frågan om ett uppdragsförhållandes karaktär fårnämligen oberoende härav bedömas med hänsyn till arbetstagarens ställning iförhållande till uppdragsgivaren. Om förhållandena är sådana att arbetstagareni praktiken får anses ha samma ställning som uppdragsgivarens egen personalbetraktas uppdragsgivaren som arbetsgivare och får därmed också enarbetsgivares ansvarighet i fråga om källskatt och arbetsgivaravgifter. Enannan sak är att man kan konstatera att den grå arbetskraft, som skulle kunnabedömas vara engagerad genom olaga arbetsförmedling, regelmässigt är anställdhos förmedlaren dvs. den som formellt står som uppdragstagare. Härangivna förhållande innebär att utnyttjandet av grå arbetskraft genom ettförfarande, som mer eller mindre tydligt framstår som en olagaarbetsförmedling, smälter ihop med andra fall i vilka arbetstagaren också iverkligheten intar en annan ställning gentemot, uppdragsgivaren än som framgårav det avtal som träffats angående uppdraget. I promemorian pekas på de fall ivilka det mellan uppdragsgivaren och dem som skall arbeta för hans räkningsätts in en s.k. mellanman. Denne står formellt som arbetsgivare men företräderi verkligheten bara de övriga arbetstagarna när arbetsavtalet ingås och vidarbetets utförande. Detutmärkande för dessa former av arbetsavtal är att förmedlaren eUer meUanmanneninte gör något avdrag för preliminär A-skatt vid utbetalningen av arbetstagarnasersättningar och inte heller lämnar föreskrivna kontrolluppgifter efterinkomstårets utgång. Arbetstagarna får på detta sätt möjlighet att undanhållainkomsterna från beskattning. Förmedlaren eller mellanmannen som ocksåunderlåter att redovisa sin inkomst av verksamheten undandrar sig inkomstskattsamtidigt som varken han själv eller uppdragsgivaren redovisar dearbetsgivaravgifter som belöper på arbetstagarnas ersättningar. Till bildenhör också att förmedlaren eller mellanmannen undandrar sig sina skyldigheter ifråga om mervärdeskatt och försvårar möjligheterna till kontroll genom att inteanmäla sig för registrering enligt lagen om mervärdeskatt. Detframhålls i promemorian att uppdragsavtal av detta slag kan vara men intealltid är ett mellan parterna överenskommet arrangemang. Det 2 Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:11 18 tordeinte sällan hända att en uppdragsgivare anser sig ha goda skäl för att uppfattaden med vilken han avtalar som en självständig näringsutövare. Han tror sig t.ex.veta att uppdragstagaren inte sällan anlitas för arbeten av det slag som hansjälv vill ha utförda. Uppdragstagaren kan dock i själva verket ha enskattsedel på preliminär A-skatt och inte ha anmält sig som skattskyldig tillmervärdeskatt. Om det dessutom visar sig att uppdragstagaren inte bedriver sinverksamhet yrkesmässigt och utför arbetet under förhållanden som motsvarar en arbetsanställningär uppdragsgivaren betalningsskyldig enligt uppbördslagen för de skattebeloppsom han inte dragit av på ersättningarna. Enligtpromemorian avses med uttrycket grå arbetskraft numera inte bara sådana fallsom har beskrivits här och i vilka alltså ett anställningsförhållande utåtframstår som ett uppdragsförhållande mellan två självständiga näringsutövare.Ett utnyttjande av grå arbetskraft föreligger också när personer ensammaanlitas för ett uppdrag under förhållanden som kan medföra att en tjänste-eller rörelseinkomst undanhålls för beskattning. Detta gäller enligtpromemorian bl. a. personer som åtar sig uppdrag som bisyssla eller i egenskapav s. k. enmansföretagare. I promemorian ges bl. a. exempel på huruppdragsgivaren och en sådan uppdragstagare kan ha ett gemensamt intresse avatt några uppgifter inte lämnas om ersättningen. sSom torde ha framgått av den förut lämnade beskrivningen inriktas promemorianpå det utnyttjande av grå arbetskraft som kan förekomma när ett uppdrag lämnasantingen till någon - juridisk eller fysisk person -som har egna arbetstagareeller direkt till den person, som själv skall utföra arbete. En sådanuppdragstagare kan exempelvis vara en entreprenör i svetsningsbranschen med ettantal anställda eller en person som åtar sig byggnadsarbete ensam ellertillsammans med några andra byggnadsarbetare. Promemorians övervägandenom åtgärder bygger vidare på att utnyttjandet av grå arbetskraft till en inteobetydlig del synes sammanhänga med i vilken utsträckning uppdragsgivaren ochuppdragstagaren är tvingade att vid sin överenskommelse sinsemellan diskuteraersättningen med hänsyn till skatter och avgifter och med tanke på de följderdet kan få om en redovisning för uppdraget inte lämnas i föreskriven ordning.Så som förhållandena är nu finns det ofta inte något som initierar en sådandialog mellan parterna. Med hänsyn härtill bör enligt promemorian skapas en sådanordning att uppdragsgivaren får starka skäl att vidta en åtgärd som gerskattemyndigheterna upplysning om uppdragsavtalet. Detta förutsätter attuppdragsgivaren vet med sig att han tar en inte obetydlig ekonomisk risk om haninte fullgör sin skyldighet. 1982/83:11 19 Detförslag som läggs fram mot bakgrund av de här redovisade synpunkterna innebäratt uppdragsgivaren skall kontrollera att uppdragstagaren är registrerad tillmervärdeskatt innan han betalar ut ersättningen för uppdraget. Att man enligtförslaget valt mervärdeskatteregistreringen för uppdragsgivarens kontrollberor på att det ansetts angeläget att rikta åtgärderna mot den gråarbetskraft som utför arbeten på uppdragsgivarens arbetsplats, fastighet ellerbostadsrättslägenhet och som från konkurrenssynpunkt visat sig vara särskiltbesvärande för de lojala företagarna. För de uppdrag som det här vanligen ärfråga om föreligger registreringsskyldighet enligt mervärdeskattelagen. Uppdragav detta slag ligger ofta inom byggnads-, schaktnings-, måleri-, rörlednings-,el- och glasmästeribranscherna. När det gäller uppdrag inom industrin är detvanligen fråga om reparation, montering eller svetsning. Kontrollen av attuppdragstagaren är registrerad till mervärdeskatt skall uppdragsgivaren göragenom att be att få se uppdragstagarens registreringsbevis eller intyg omregistrering. Kan uppdragstagaren inte förete en sådan handling och inte hellerpå annat sätt styrka att han är registrerad, skall uppdragsgivare innehålla 50%av ersättningen och betala in beloppet till i den ordning somgäller i fråga om en arbetsgivares redovisning och inbetalning av källskatt.Beloppet skall i första hand krediteras uppdragstagaren som preliminär skatt.Avdragsskyldighet föreligger dock enligt promemorieförslaget inte om det medfog kan antas att ersättningen inte kommer att uppgå fill . Omuppdragsgivaren underlåter att betala in beloppet eller att innehållaföreskrivet belopp kan lokal skattemyndighet ålägga honom betalningsskyldighetpå samma sätt som när en arbetsgivare inte fullgör sin skyldighet i fråga om källskatt.De föreslagna bestämmelserna om uppdragsgivarens ansvarighet är också i övrigtutformade i huvudsaklig överensstämmelse med uppbördslagstiftningensföreskrifter angående arbetsgivarnas ansvarighet för källskatt. Ipromemorian konstateras att det av olika skäl finns anledning attkomplettera det föreslagna systemet såvitt gäller ägarna av egnahem ochlägenheter. Två tänkbara lösningar redovisas. Enligt den ena får sådan ägare enskyldighet att i självdeklarationen uppge om han låtit utföra något arbete påfastigheten eller i lägenheten. Är svaret positivt skall han också lämnauppgift om uppdragstagarens namn m. m. och ersättningens storlek. Det andra alternaUvetinnebär att egnahemsägarna vid inkomsttaxeringen medges rätt att i vissutsträckning göra avdrag för uppdragsersättningarna. Även då är förutsättningenatt uppgifter lämnas om uppdragstagaren. 1982/83:11 20 4 Huvudlinjerna för en lagstiftning Innanjag går in på frågan efter vilka huvudlinjer en lagstiftning bör utformas, villjag först beskriva den bakgrund som jag anser att mina överväganden bör sesmot. Nuvarandeuppbördssystem är utformat med sikte på att både arbetstagare och egna företagareunder inkomståret skall betala en preliminär skatt som så nära som möjligtsvarar mot den slutliga skatt som kommer att debiteras efterinkomståret. Ifråga om arbetstagarna gäller att arbetsgivaren skall göra avdrag för denpreliminära skatten vid utbetalningen av löner. Denna skyldighet föreliggerdock bara om arbetsgivaren är huvudarbetsgivare till arbetstagaren.Bestämmelserna om skatteavdrag för preliminär skatt har därför i praktiken sinfrämsta betydelse i fråga om arbetstagare med en fast och varaktig anställning.I fråga om sådana arbetstagare fungerar också kontrollen av källskatteredovisningenpå ett i stort sett tillfredsställande sätt. Arbetsgivaren är registrerad ochdet kan fortlöpande kontrolleras att det varje uppbördsmånad betalas in såmycket preliminär skatt som kan beräknas belöpa på arbetstagarnas löner.