prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Fråganom inrättande av partssammansatta organ i de kyrkliga kommunerna utreds f. n.av kommittén (Kn 1978:02) för medbestämmandefrågor. Utredningens resultat böravvaktas innan ställning tas i frågan. Bestämmelsen i 1 kap. 5 § tredjestycket KL om partssammansatta organ i de borgerliga kommunerna har därför integetts någon motsvarighet i det förevarande lagförslaget. 8 §I församlingar med över 500 röstberättigade invånare skall beslutanderättenutövas av kyrkofullmäktige. Detta skall dock inte gälla församlingar som ingåri kyrkliga samfäUighet. Om regeringen beslutar det, skall det inteheller gälla en församling som ingår i annan kyrklig samfäUighet än som avses i4 § första stycket. Omantalet röstberättigade invånare i en församling med kyrkofullmäktige har gåttned till 500 eller därunder, skall beslutanderätten fortfarande utövas avkyrkofullmäktige. Fullmäktige får dock besluta att församlingens beslutanderättskall utövas på kyrkostämma. Enförsamling med 500 röstberättigade invånare eller därunder får uppdra 1982/83:19 80 Förslag om att upphäva ett sådant beslul får inte väckas ikyrkofullmäktige förrän har förflufit sedan ledamöterna i fullmäkfigebörjade sin tjänstgöring. Beslutom atl införa eller avskaffa kyrkofullmäktige skall tillämpas från och med åretefter det år då val i hela riket av kyrkofullmäkfige förrättas nästa gång.Länsstyrelsen och domkapifiet skall genast underrättas om beslutet. Idenna paragraf finns bestämmelser om förutsättningarna för att beslutanderätteni en församling skall kunna utövas av ett representativt organ, dvs.kyrkofullmäktige. Paragrafen motsvarar 5 § LFS. Enligt5 § 1 mom. LFS skall beslutanderätten i en församling med över 1 000 invånareutövas av kyrkofullmäktige. Detta gäller dock inte församlingar som ingår iGöteborgs kyrkUga samfäUighet. Om regeringen för ett särskilt fall så beslutarskall det inte heller gälla annan församling, som ingår i en annan kyrklig samfäUighetän som avses i 3 § 1 mom. första stycket LFS, dvs. en s. k. obligatoriskpastoratssamfällighet. Har en församling kyrkofullmäktige och harinvånarantalet nedgått till 1 000 eller därunder skall beslutanderättenfortfarande utövas av kyrkofullmäkfige, om fullmäktige inte beslutar annat. föreskrivs att en församling med 1 000 invånare eller därunder får uppdrabeslutanderätten åt kyrkofullmäkfige. Förslag om att upphäva ett sådant beslutfår inte väckas i kyrkofullmäktige förrän förflufit sedan fullinäktigebörjade sin verksamhet. Om förslaget godkänns skall det tillämpas frän utgångenav det år dä allmänna fullmäktigval förrättas nästa gång. Enligt 3 mom. skalllänsstyrelsen och domkapifiet genast underrättas om beslut om att införa elleravskaffa kyrkofullmäkfige. Utredningenföreslår atl den nuvarande gränsen på 1 000 invånare för att en församling skaUha kyrkofullmäkfige sänks till 500 invånare. Förslaget innebär att fråganhuruvida beslutanderätten i en församling skall utövas av kyrkofullmäktigeskall bedömas med utgångspunkt i antalet röstberättigade invånare. leder sänkningen till att ett större antal församlingar än hittillsskall utse kyrkofullmäktige. allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) har jag förordat atl gränsen förinförande av kyrkofullmäktige i en församling bör sänkas och sättas vid 500röstberättigade invånare. Första stycket i förevarande paragraf har utformats ienlighet härmed. 1982/83:19 81 Liksomhittills bör det ankomma på församlingarna själva att besluta attkyrkofullmäktige skall införas, även om antalet röstberättigade invånare inteuppgår till det angivna gränstalet, eller att fullmäktige skall avskaffas närunderlaget har sjunkit under detta tal. Beslut om att införa eller avskaffakyrkofullmäktige får sättas i kraft endast efter ordinariefullmäktigval. Härigenom undviks nyval och förkortade mandatperioder. 9§ I en kyrklig samfäUighet för alla ekonomiska församlingsangelägenheter utövasbeslutanderätten av samfällighetens kyrkofullmäktige. 1 annan kyrkligsamfäUighet utövas beslutanderätten av församlingsdelegerade. Förvaltning ochverkställighet i en samfäUighet ankommer på kyrkorådet och övriga nämnder.Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige ellerdelegerade. Bestämmelserna i 7 § andra och tredje styckena om beredning och omuppdrag att i fullmäkfiges eller kyrkostämmans ställe fatta beslut i vissafrågor tillämpas även i samfäUighet. Iparagrafen anges vilket organ som utövar beslutanderätten i en kyrkligsamfäUighet. Vidare anges kompetensfördelningen mellan kyrkofullmäkfige resp.församlingsdelegerade och nämnderna. Paragrafen motsvarar 6 § LFS. I 6§ LFS föreskrivs att beslutanderätten i kyrkliga samfäUighet utövasav församlingsdelegerade. Detsamma gäller i andra samfälligheter som intehandhar alla församlingsangelägenheter av ekonomisk natur. 1 kyrkligasamfäUighet, liksom i andra samfälligheter som handhar alla ekonomiska församlingsangelägenheter,utövas beslutanderätten av samfällighetens kyrkofullmäktige. Förvaltning ochverkställighet i en samfäUighet ankommer på kyrkorådet och övriga nämnder. Utredningenföreslår inga sakliga ändringar i bestämmelserna om beslutanderätten ikyrkliga samfälligheter. 1 fråga om nämnderna innebär utredningens förslagdäremot vissa nyheter. Sålunda skall nämnderna bereda ärenden som skall avgörasav fullmäktige eller delegerade. Vidare skall föreskrifterna i 7 § andra ochtredje styckena om beredning och om uppdrag att i fullmäktiges ställe fattabeslut i vissa frågor fillämpas även i samfäUighet. Paragrafenhar utformats i enlighet med utredningens förslag. Av första stycket framgåratt beslutanderätten i en kyrklig samfäUighet som handhar allaförsamlingsangelägenheter av ekonomisk natur, utövas av samfällighe- 6Riksdagen 1982/83. 1 sami Nr 19 Prop.1982/83:19 82 Beslutanderätten i annan kyrklig samfäUighet, dvs. parfiellasamfälligheter, utövas av församlingsdelegerade. I andra stycket föreskrivs attförvaltning och verkställighet i en samfäUighet ankommer på kyrkoråd och övriganämnder. Vidare gäller att nämnderna bereder ärenden som skall avgöras avfullmäktige eller delegerade. Den ordning som föreskrivs i 7 § andra och tredjestyckena om beredning och om uppdrag att i fullmäkfiges eller kyrkostämmansställe fatta beslut i vissa frågor bör enligt min mening gälla också i kyrkligasamfälligheter. En hänvisning till ifrågavarande bestämmelser har därför tagitsin i paragrafen. I fråga om de sakliga skälen för denna ordning hänvisas tillspecialmotiveringen till 7 §. Enligt 7 § LFS får regeringen meddela särskildaföreskrifter om tillämpningen av lagen med avseende på kyrklig samfäUigheteller beträffande handläggningen av ärenden som är gemensamma för två ellerflera församlingar, vilka inte utgör en kyrklig samfäUighet. Utredningen harutan närmare motivering föreslagit att 7 § LFS flyttas över till den nya lagensom 1 kap. 10 § i utredningsförslaget. Enligt min uppfattning behövs det intenågon bestämmelse av denna innebörd. Den är överflödig, eftersom regeringenenligt 8 kap. 13 § RF har rätt att meddela föreskrifter om verkställighet avlag. Någon motsvarighet till 7 § LFS har därför inte tagits in i den nya lagen. 10§ I samband med beslut om att bilda en kyrklig samfäUighet får regeringenbestämma att beslutanderätten i samfälligheten skall utövas avindelningsdelegerade till dess indelningsändringen träder i kraft. Om sådanadelegerade finns bestämmelser i lagen (1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade. Iparagrafen anges hur beslutanderätten utövas i en kyrklig samfäUighet i sambandmed en indelningsändring. Paragrafen motsvarar 6 a § LFS. Enligt6 a § LFS kan regeringen i samband med förordnande om bildande av en kyrkligsamfäUighet föreskriva att beslutanderätten i samfälligheten skall utövas avindelningsdelegerade till dess indelningsändringen träder i kraft. I paragrafenerinras vidare om att det finns särskilda bestämmelser om sådana delegerade.Bestämmelserna i förevarande paragraf har i enlighet med utredningens förslagutan sakliga ändringar förts över från LFS till den nya lagen. Dettakapitel innehåller bestämmelser om antalet ledamöter i de beslutandeförsamlingarna, suppleanter, rösträtt, valbarhet, rätt till ledighet,mandattid, ordförande, sammanträdestid, kungörelse om sammanträde, suppleantstjänstgöring, beslutförhet, jäv, närvarorätt vid sammanträde, anhängiggörande,beredningstvång, omröstningar och opinionsundersökningar, fortsattsammanträde, bordläggning, föredragningsordning, proposi- Prop.1982/83:19 83 tionsordningoch omröstning, proporfioneUt valsätt, interpellation och enkel fråga,protokoll, reservationsrätt, vården av kyrkofullmäkfiges handlingar,offentlighet vid sammanträde, ersättning och arbetsordning. Kapitlet innehållervidare ett flertal specialbestämmelser för kyrkofullmäktige i kyrkligsamfäUighet. Kapitlet motsvarar i huvudsak 2 kap. LFS. 1§ Kyrkofullmäkfige beslutar hur många ledamöter i fullmäktige som skall utses.Antalet skall bestämmas fill ett udda tal och till minst 15i församling med 5 000 röstberättigade invånare eller därunder, 19 iförsamling med över 5 000 till och med 10 000 röstberättigade invånare, 25i församling med över 10 000 röstberättigade inn vanare. Iförsamling i skall antalet ledamöter i fullmäktige bestämmastill ett udda tal och till minst 15i församUng med 10 000 röstberättigade invånare eller därunder, 19 iförsamling med över 10 000 fill och med 20 000 röstberättigade invånare, 25 iförsamling med över 20 000 till och med 40 000 röstberätfigade invånare, 29i församling med över 40 000 röstberättigade invånare. Närfullmäktige skall utses första gången, beslutar kyrkostämman om antaletledamöter i fullmäktige. Vidtillämpningen av första och andra styckena skall som röstberättigad anses densom har upptagits i gällande röstlängd. Beslutarfullmäktige om ändring av antalet ledamöter, tiUämpas beslutet först när val ihela riket av fullmäktige förrättas nästa gång. Beslutet skall fattas föreutgången av april månad valåret. skall genast underrättas ombeslutet. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om antalet ledamöter i kyrkofullmäktige.Paragrafen motsvarar 8 § 1-3 mom. LFS. Enligt8 § 1 mom. LFS skall antalet kyrkofullmäktige i församUngarna i Stockholmbestämmas i förhållande till folkmängden så att en församling med 10 000invånare eller därunder utser 15-25, en församling med över 10 000 t. o. m. 20000 invånare utser 20-30, en församling med över 20 000 t. o. m. 40 000invånare utser 25-35 saml en församling med över 40 000 invånare utser 30-40.1andra församlingar bestäms antalet kyrkofullmäkfige enligt 2 mom. i förhållandetill folkmängden så att en församling med 2 000 invånare eller därunder utser15-20, en församling med över 2 000 t. o. m. 5 000 invånare utser 15-25, enförsamling med över 5 000 t. o. m. 10 000 invånare utser 20-30 samt enförsamling med över 10 000 invånare utser 25-40. Kyrkofullmäkfige beslutarenligt 3 mom. hur många fullmäktige som skall utses. När fullmäktige skallutses första gången skall kyrkostämman Prop.1982/83:19 84 skall underrättas om beslutet. Om beslut har fattats omatt ändra antalet fullmäkfige, skall församlingen tUl utgången av det år dåallmänna fullmäkfigval skall förrättas nästa gång företrädas av fullmäkfigefill det antal som bestämts fidigare. IKL finns bestämmelserna om antalet ledamöter i kommunfullmäkfige och landsfingi 2 kap. 1 §. Enligt lagrummet skall antalet ledamöter bestämmas tUl ett uddatal. Vidare skaU antalet bestämmas i förhållande fill antalet röstberätfigadeinvånare i kommunen eller landsfingskommunen. Till skiUnad från LFS anges i KLendast ett visst minimiantal ledamöter som skall utses. I 2 kap. 1 § andrastycket KL föreskrivs också att som röstberättigad skall anses den som harupptagits i gällande röstlängd. Lagrummet innehåller även bestämmelser omfullmäkfiges beslut om ändring av antalet ledamöter. Utredningenkonstaterar att viktiga skillnader föreligger mellan LFS och KL. Sålunda saknasi LFS bestämmelsen i KL om att antalet ledamöter i fullmäktige skall vara ettudda tal. I LFS finns vidare kvar bestämmelser om maximiantal ledamöter, vilkahar avskaffats på den borgerliga sidan. Antalet fullmäktige bestäms i LFS iförhållande fill folkmängden, medan antalet ledamöter i kommunfullmäkfigebestäms i förhållande till antalet röstberättigade invånare i kommunen. Utredningen föreslår attantalet ledamöter i kyrkofullmäktige bestäms till ett udda tal. Utredningenanger minimital enligt KL:s system. I likhet med vad som gäller vidriksdagsvalet och kommunalvalen föreslår utredningen att antalet mandat ikyrkofullmäkfige sätts i relafion tUl antalet röstberätfigade. Genom dessaförslag sker en anpassning fill . Domkapitleti anser att förslagel att inte maximera antalet ledamöter ikyrkofuUmäktige torde sakna praktisk betydelse eftersom det kan antas attantalet ledamöter ändå begränsas med hänsyn fill de ekonomiska konsekvenserna.Domkapitlet föreslår dock att begränsningen av antalet ledamöter behålls som ensäkerhetsåtgärd. Avprincipiella skäl sammanhängande med att församlingsvård ienUghet med folkkyrkotanken riktar sig fill alla som bor inom en Prop.1982/83:19 85 församlingoavsett kyrkofillhörighet bör enligt i minsta antaletkyrkofullmäktige som ställas i förhållande fill antalet invånare iförsamlingen. Detbör liksom hilfills ankomma på kyrkofullmäkfige atl inom vissa angivna ramarbesluta hur många ledamöter i fullmäkfige som skall utses. Jag förordar enanpassning till i denna del. Jag godtar sålunda utredningensförslag att antalet ledamöter bestäms till ett udda tal och alt minimital angespå det sätt som utredningen har föreslagit. Jag delar utredningens uppfattningatt antalet mandat i kyrkofullmäktige skäll bestämmas med hänsyn fill antaletröstberätfigade vid val till kyrkofullmäktige. Härigenom sker en anpassningtill vad som efter RF:s förebild enligt KL gäller i de borgerliga kommunerna.En principiellt viktig konsekvens på den kyrkliga sidan blir att minsta antaletfullmäkfige skall bestämmas under hänsynstagande till kyrkotillhörigheten iförsamlingen. Iandra stycket föreskrivs särskilda minimital för församlingarna i Stockholmskommun. Föreskriften att kyrkostämman skall besluta om antalet ledamöter ikyrkofullmäktige när fullmäkfige skall utses första gången behålls och placerasi tredje stycket. I likhet med vad som gäller enligt KL skall somröstberättigad anses den som har upptagits i gällande rösfiängd. Bestämmelsen i femtestycket om verkan av ett beslut om ändring av antalet ledamöter i kyrkofullmäkfigehar förts över från 8 § 3 mom. LFS. Ett sådant beslut tillämpas första gången isamband med nästa val i hela riket av kyrkofullmäktige. Kyrkofullmäkfige börfatta beslutet i god fid före valet och skall göra det senast före utgången avapril månad valåret. Valmyndigheterna och partierna behöver få besked omantalet mandat i så god tid att de hinner med förberedelsearbetet inför valet. 2§ För ledamöterna i kyrkofullmäktige skall utses suppleanter. Fullmäktigebestämmer det antal suppleanter som skall ligga till grund för tillämpningen avbestämmelserna i 43 § lagen (1972:704) om kyrkofuUmäk-figval om utseende avsuppleanter. Antalet skall utgöra en viss andel, dock högst hälften, av detantal platser som varje parfi får i församUngen. Om det därvid uppkommer ettbrutet tal, avrundas detta fill närmast högre hela tal. skallgenast underrättas om fullmäkfiges beslut. Närkyrkofullmäktige skall utses första gången, beslutar kyrkostämman om antaletsuppleanter. Paragrafeninnehåller bestämmelser om suppleanter för ledamöterna i kyrkofullmäktige. Denmotsvarar 8 § 4 niom. Enligt8 § 4 mom. LFS får kyrkofullmäktige besluta att suppleanter skall utses förfullmäktige. Fullmäktige bestämmer antalet suppleanter till en viss andel, dockhögst hälften, av det antal platser som varje parti får i församlingen. Om detuppkommer ett bmtet tal vid beräkningen skall talet Prop.1982/83:19 86 avrundastill närmast högre hela tal. skall underrättas om beslutet.Vidare anges i paragrafen att ett sådant beslut skall fattas av kyrkostämman,när kyrkofullmäktige skall utses första gången. Enligt2 kap. 2 § KL skall suppleanter utses för ledamöterna i kommunfullmäkfige.Fullmäkfige bestämmer antalet suppleanter. De får vara högst hälften av detantal platser som varje parti får. Brutet tal skall avrundas till närmast högrehela tal. skall genast underrättas om beslutet. allmänna motiveringen (avsnitt 2.4) har jag förordat att ett obligatorisktsuppleantsystem införs även för kyrkofullmäktige. Denna paragraf har utformatsså att dén i huvudsak stämmer överens med 2 kap. 2 § KL. 3§ Rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige har den somär kyrkobokförd i församlingen, är medlem av och har ålder senast på valdagen. Den som är omyndigförklarad av domstol hardock inte'rösträtt. Den som inle är svensk medborgare har rösträtt endast omhan eller hon har varit kyrkobokförd i riket de tre åren närmastföre valåret. Varje röstberättigad har en röst. Densom är kyrkobokförd i en icke-territoriell församling har inte rösträtt vid valav ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäkfige i annan församling. Fråganhuruvida rösträtt enligt första och andra styckena föreligger avgörs pågrundval av en före valet upprättad röstlängd. Idenna paragraf finns bestämmelser om rösträtten vid kyrkofullmäktig-valen.Paragrafen motsvarar 9 § LFS. Rösträttvid val av kyrkofullmäktige och suppleanter har enligt 9 § LFS den som ärkyrkobokförd i församlingen, är medlem av och har uppnått senast på valdagen. Den som är omyndigförklarad av domstol har dock interösträtt. Varje röstberättigad har en röst. Vidare gäller att den som inte ärsvensk medborgare har rösträtt endast om han har varit kyrkobokförd i riket den1 november de tre åren närmast före valåret. Den som är kyrkobokförd iicke-territoriell församling har inte rösträtt vid val av kyrkofullmäktige ochsuppleanter i en annan församling. Frågan huruvida rösträtt föreligger skallavgöras på grundval av de röstlängder som enligt vaUagen (1972:620) och lagen(1972:704) om kyrkofullmäkfigval upprättas före valet. Bestämmelsernai 2 kap. 3 § KL om rösträtt skiljer sig i princip endast i ett hänseende frånmotsvarande bestämmelser i . Enligt 9 § LFS krävs för rösträtt vidkyrkofullmäkfigvalen medlemskap i . bör kravet på medlemskap i självfallet behållas.Utredningen föreslår inte några sakliga ändringar av rösträttsbestämmelserna i9 § LFS. Bestämmelserna har i enlighet med utredningens förslag förts över tillden nya lagen med några språkliga och redaktionella ändringar. 1982/83:19 87 4 § Ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige väljsbland dem som uppfyller villkoren för rösträtt enligt 3 § första och andrastyckena. Den sominnehar tjänst som biskop är inte valbar till ledamot eller suppleant. Den somär anställd hos församlingen och som i egenskap av föredragande hos kyrkorådeteller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledandeställningen bland församlingens tjänstemän är inte heller valbar. Om en ledamot eller en suppleant upphör att vara valbar,förfaller hans eller hennes uppdrag genast. Fullmäktige skall befria en ledamoteller en suppleant från uppdraget, om han eller hon vill avgå och särskildaskäl inte talar emot det. I denna paragraf finns bestämmelser om valbarhet tillledamot eller suppleant i kyrkofullmäktige. Paragrafen motsvarar 10 § LFS. Enligt 10 § LFS väljs kyrkofullmäkfige och suppleanterbland dem som uppfyller villkoren för rösträtt. Landshövding, länsöverdirektör,avdelningschef vid länsstyrelse och biskop får dock inte utses fillkyrkofullmäktig eller suppleant. Om en kyrkofullmäktig eller suppleant eftervalet upphör att vara valbar, skall han genast frånträda sitt uppdrag. Iparagrafen anges dessutom att den som har uppnått får avsäga siguppdrag att vara kyrkofullmäktig eller suppleant. Annars får han inte avsägasig ett sådant uppdrag, om han inte uppger något hinder som fullmäktigegodkänner. Enligt 2 kap. 4 § KL väljs ledamöter och suppleanter ifullmäkfige bland dem som uppfyller villkoren för rösträtt. Liksom enligt LFSär landshövding, länsöverdirektör och avdelningschef vid länsstyrelse intevalbara till ledamot eller suppleant. Enligt KL är inte heller den som äranställd hos kommunen Och som i egenskap av föredragande hos kommunstyrelseneller på grund av andra uppgifter som hör till tjänsten har den ledandeställningen bland kommunens tjänstemän valbar. Om ledamot eller suppleantupphör att vara valbar, förfaller hans uppdrag genast. Fullmäktige skall befrialedamot eller Suppleant från hans uppdrag, om han vill avgå och särskilda skälinte talar emot det. Valbarhetsbedömningenskall enligt vad som framhölls i kommunaUags-propositionen (prop. 1975/76:187s. 348) göras oberoende av vad som framgår av röstlängden. Valbarhetshindretför vissa chefstjänstemän vid länsstyrelse behölls i nya KL. Förvaltningslagensjävsbestämmelser ansågs inte kunna ersätta hindret. Skälet för atl behållavalbarhetshindret, nämligen uppgift som besvärsinstans ochfillsynsmyndighet, betraktades fortfarande som giltigt. Valbarhetshindret förden ledande tjänstemannen hos kommunen behölls också. Det kan inte alltid utanvidare sägas vem som 1982/83:19 88 ärden ledande tjänstemannen. Denna fråga får lösas genom föreskrift i instmktione. d. för vederbörande tjänsteman. Ifråga om rätten atl avsäga sig uppdraget att vara kommunfullmäktige ellersuppleant framhölls i kommunallagspropositionen att den grundläggandeprincipen är att det föreligger skyldighet att ta emot ett kommunaltförtroendeuppdrag och att inneha uppdraget under hela mandatperioden. Det kandock anses orimligt att tvinga den som kan eller vill delta ikommunalt arbete att stå kvar. Fullmäktige kan också godkänna vilket hinder somhelst. I praktiken förekommer det knappast alt fullmäkfige avslår en begäran omatt få avgå. Kravet på fuUmäktiges godkännande kan dock ha en reell uppgift attfylla t. ex. om flera ledamöter i obstrukfionssyfte samfidigt begär att fåavgå. Avsägelse bör kunna vägras även när de kommunala organens funkfion skulleäventyras, om en ledamot lämnar uppdraget. Utformningen av bestämmelsen i KLgjorde det inte nödvändigt att behålla en särskild regel om att den som uppnått60 års ålder har rätt att avgå. Valbarhetsbedömningenskall enligt utredningen göras på samma sätt som på den borgerliga sidan, dvs.oberoende av vad som framgår av röstlängden. Utredningen föreslår på dennapunkt ett förtydligande i valbarhetsparagrafen i den nya lagen. Valbarhetshindrenför biskopar och länsstyrelsetjänstemän bör enligt utredningen behåUas. Utredningenkonstaterar att någon motsvarighet till valbarhetshindret för kommunens ledandetjänsteman inte finns i LFS och att föredraganden i proposifionen med förslagfill lag om församlingsstyrelse (prop. 1961:70) som skäl härför anförde bl. a.att någon fullt jämförbar befattningshavare sällan finns i församlingarna (s.165). Församlingar och i än högre grad kyrkliga samfälligheter har numera i endel fall relativt stora staber av fast anställda tjänstemän. Det är därförenligt utredningen befogat med en regel om valbarhelshinder i fråga om chefstjänstemannenhos församlingen. Församlingspräster bör dock fortfarande vara valbara medhänsyn till deras roll i församlingslivet och till att de bör ta del ifullmäkfiges arbete. Ifråga om avsägelserätten bör enligt utredningen liknande skäl kunna anföras påden kyrkliga sidan som på den borgeriiga. Utredningen föreslår därför på dennapunkt en anpassning till KL. Mångaremissinstanser behandlar valbarhetsparagrafen. Flertalet remissinstansergodtar paragrafens utformning. I fråga om valbarhetshindret för 1982/83:19 89 församlingens ledande tjänsteman framförs önskemål omprecisering av vem som avses med hindret. förslag skall i överensstämmelse med vad som gäller enligt KLlandshövding, länsöverdirektör och avdelningschef vid länsstyrelse inte varavalbara till ledamot eller suppleant i kyrkofullmäktige. Kammarrätten iStockholm kan inte finna att de skäl som har åberopats fill stöd för dettaundantag från valbarhet längre är bärande.