prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För att möjliggöra etteffektivare utnyttjande av personalresurserna medger regeringen att ettADB-syslem för lokal registrering av tulldeklarationer får införas. Ett omfattandesamarbete äger rum mellan de nordiska ländernastullmyndigheter, bl.a. inom ramen för Nordiska tulladministrativa rådet (NTR). Byggnadsstyrelsenshuvuduppgift är att förse myndighetena med ändamålsenliga lokaler. Styrelsenarbetar fortlöpande med åtgärder för att öka effektiviteten i lokalutnyttjandetoch att förbättra lokalekonomin. Som ett led i della arbete har styrelsenpåbörjat en översyn av vissa standard- och normfrågor, omfattande bl.a.areastandard för enskilda tjänsterum, möjligheter till störresamutnyttjande av lokaler, utarbetande av effektivare planlösningar samt översyn av de bestämmelser somreglerar byggandet av lokaler.Styrelsen arbetar vidare med åtgärder i syfte atl öka myndigheternaskostnadsmedvelande i lokalfrågor och att skapa incitament för att få till stånd ett rationellare utnyttjande avmyndigheternas lokaler. Bank- och försäkringsverksamhet m.m. I departementelsverksamhet ingår även att bereda frägor som rör bank-och försäkringsväsendet, fondbörsen,myntväsendet m.m. Banklagstiftningenär föremål för en omfattande översyn avbanklagsutredningen (Fi 1976:04). En av utredningens huvuduppgifter är attanpassa banklagarna till den nya aktiebolagslagen. Utredningen har dessutom genomtilläggsdirektiv bl.a. fält i uppdrag att ompröva det nuvarande förbudet förutländska banker att etablera sig i . Utredningen har hittillsavlämnat tre delbetänkanden som har lagts till grund för ändringar ilagstiftningen. väntas ett nytt delbetänkande där bankernas aktieförvärvoch de formella säkerhetskraven behandlas. Påförsäkringsområdet har eo ny försäkringsrörelselag antagits (prop. 1981/82:180, NU 45,rskr 385, SFS 1982:713). Lagen, som träder i kraft , äri huvudsak ett resultat av en lagteknisk anpassning av den nuvarande lagen(1948:433) om försäkringsrörelse till aktiebolagslagen (1975:1385) ochbokföringslagen (1976:125). Lagen innehåller dock vikfiga sakliga ändringar iförhållande till gällande rätt, bl.a. i fråga om redovisningsreglerna och koncernbegreppet. Nya former för lönsparande, på skattesparkonto eller iakliesparfonder. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 7 infördes av den borgerliga regeringen. Deskattelättnader som därigenom beviljats fondandelsägarna m.fl. kommer atttrappas av. Skattereduktionen för spararet 1983 minskas . En övergång tillell fördelningspolitiskt bällre motiverat stöd kommer att prövas. Skatteutjämningsbidrag till kommuner m.m. Skatteutjämningssystemetsyftar lill alt utjämna de stora skillnader som finns mellan enskilda kommunerresp. landstingskommuner i fråga om skattekraft och kostnader för bedrivande av kommunalverksamhet. Bidragssystemet är ett av de främsta medlen för att skapaförutsättningar för en i möjligaste mån likvärdig service i olikadelar av landet. beslötvåren 1979 (prop. 1978/:;9:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335, SFS 1979:362)om en omfattande reformering av skatteutjämningssystemet. Då reformen innebar enkraftig ökning av de bidragsmedel som genom skatteutjämningssystemet överförs tillden kommunala sektorn uppdeladesgenomförandet i etapper. fick kommuner och landstingskommuner i princip tillgodoräkna sighälften av de ökade tillskott avskatteunderlag som tillkommer dem enligt det reformerade skatteutjämningssystemet jämfört med de regler somtillämpades för . Genombeslut av (prop. 1979/80:90, FiU 1979/80:25, rskr1979/80:287, SFS 1980:340) uppdelades det andra steget i skatteutjämningsreformen med hälften är 1981 och hälften år1982. fullföljdes reformen, som innebär en väsenfiig förbättringi utjämningen av de ekonomiska förutsällningarnamellan kommuner resp. landstingskommuner. får kommuner och landsfingskommunerordinarie skatleutjämningsbidrag med tillsammans 9948 milj. kr. Därutöverhar beviljats extra skatteutjämningsbidrag. Extra skatteutjämningsbidrag ges tillkommuner som av olika skäl harkommit i ekonomiska svårigheter. För är 1983 har beviljats drygt 95 milj. kr. för detta ändamål. I form av extraskatteutjämningsbidrag har för år1983 dessutom beviljats 306 milj. kr. som särskild kompensation lill kommuner/landstingskommuner medsärskilt svag ekonomisk situationmed anledning av skatteunderlagsindragningen. Vid fördelningen av detta belopphar hänsyn tagils lill den enskilda kommunens/ landstingskommunensförutsättningar med avseende på skattesats, likviditet, läneskuld ochkapitalbildning. T.o.m. harskatteutjämningsbidrag också utgått till kyrkliga kommuner. Fr.o.m. år 1983ersätts emellertid detta av ett inomkyrkligt utjämningssystem som finansierasgenom en allmän kyrkoavgift. Skatteutjämningsbidragenför motsvarar en skattesats på . per skattekrona (skr.) i genomsnitt förlandet eller inemot /invånare. För att ge en bild avskatteutjämningsreformens betydelseför olika delar av landet redovisas i följande tabell hur bidragen 1982/83:100 Bilaga 9 Kr./-' 289',5 ' Inkl. den förhöjning medtvä procentenheter som hänför sig till 1979års särskilda statsbidrag tillkommuner och landstingskommuner. Skatteutjämningsbidraget till dekyrkliga kommunerna ingår ej i de redovisade beloppen. ' Beräknad förändring avutdebiteringsbehovet vid slopande av skatteutjämningsbidragen fördelar sig länsvis under åren 1979 och 1983.De extra skatteutjämningsbidragen inkl. den särskilda kompensationen för är1983 ingår i bidragssummorna. Den största betydelsenhar skatteutjämningsbidragen för , och . Somframgår av tabellen motsvarar bidragen för en skattesats på12:92 kr./skr. i , /skr. i och /skr.i Norrbollens län. I kronor per invånare ulgör bidragen i de nämnda tre länen 4104 resp. 3515 och 3691. Minst betydelse - sett med länet som enhet - harskatteutjämningssyslemet för , där bidragen motsvarar 0:44kr./skr. Skatleuljämningsbidragensutveckling framgår av följande sammanställning. kommerdirektiv att utfärdas för en parlamentarisk utredning omskatteutjämningssystemet. Utredningen får till uppgift att bl. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 Skatteutjämningsbidrag till den kommunala sektorn åren1979 ~ 1983 (milj. varav till kommuner landstingskommuner kyrkliga kommuner ' Inkl. den förhöjning , som hänförsig till 1979 ärs särskilda statsbidrag tillkommuner och landstingskommuner grundval av gmndgaranliutredningens arbete se översystemet i syfte all göradet effeklivare. Kommunsektorns realaoch finansiella utveckling har tilldragit sig elt allt större intresse.Nu föreliggande bedömningar indikerar generellt selt en kraftig försämring av det finansiellasparandet 1984. Dock är skillnaderna i finansiellaförutsättningar mycket stora meUan enskilda kommuner resp. landstingskommuner.De kommunalekonomiska frågorna inför är 1984 kommer atl behandlas i ensärskild propositionvåren 1983 efter överläggningar med kommunförbunden. I bilaga 1 tillbudgetpropositionen (finansplanen) redovisas utgångspunkter som gällerför överväganden i dessa frågor. tar aktivdel i arbetet inom fiera internationella organisationer av finanspolitisk ochvalutapolitisk art. verkar härvid i samråd med övrigaberörda departement och myndigheter. De ekonomiska attachéerna iBryssel, resp. spelar en viktig roll genom att tillhandahållavärdefuU information på det ekonomisk- politiska området. och utveckling,, är en av de mest betydande organisationerna för ekonomiskt samarbete mellan de västligaindustriländerna. Inom ramen för analyseras del ekonomiska lägel och diskuteras aktuellaekonomisk-politiska problem och hur dessakan lösas. Ärligen granskas dessutom varje enskilt land med avseende på den ekonomiska utvecklingen och den fördaekonomiska politiken. Finansdepartementetdeltar också i arbetet inom FN:s ekonomiska kommission för , ECE, därfrämst den långsiktiga ekonomiska utvecklingenanalyseras. Internationellavalutafonden (IMF) står centralt i del internationella valutasamarbetet.Den ekonomiska utvecklingen efter de kraftiga oljepris- 1982/83:100 Bilaga 9 10 höjningarna har karakteriserats avbetydände bytesbalansproblem. Finansieringsbehoven är avsevärda, behoven attanpassa ekonomierna till de ändrade förhållandena likaså. Fondens roll i anpassningsprocessen harkontinuerligt ökat och väntas fortsätta atl öka. pågårdiskussioner inom IMF om att väsentligt förstärka resurserna genom den åttondeallmänna kvolhöjningen. Regelbundet sker konsultationer mellan IMF och varjeenskilt medlemsland om främst betalningsbalanslägeti landet. Inom ramen för del europeiskafrihandelsavtalet (EFTA) diskuteras främsthandelsfrågor men även det allmänna ekonomiska läget i EFTA-länderna bl.a. i den ekonomiska kommittéen, sommöts tvä gångar . Övergripandefrågor behandlas vid EFTA:s ministermölen, som äger rum två gånger perår. Inom ramen förSveriges samarbete med EG har kontakterna med fortsatt. Etl sjätte mötemellan representanter för och ekonomidepartementel ägde rumhösten 1982, då frågor om den ekonomiska utvecklingen pä såväl kort somläng sikt penetrerades. Det nordiskasamarbetet på det ekonomiska området är väl utbyggt. Nordiska möten äger mmregelbundet för alt granska den ekonomska utvecklingeni de nordiska länderna både pä kort och . Ett ytterligare steg mot etl fördjupat samarbete togsmed inrättandet av Nordiska , som började sinverksamhet . gerstöd till analyser av och utredningar om det ömsesidigaberoendet mellan de nordiska ekonomierna. I nordiska ämbets-mannakommittéen för valutafrågor och finansiellafrägor förbereds bl.a. gemensamma nordiska ståndpunkter i IMF. I IMF och iVärldsbanken företräds avgemensamma exekutivdirektörer. Förändringarna inomfinansdepartementets verksamhetsområde i förhållande tUl motsvarande utgiftsändamålpå statsbudgelen för /83framgår av följande sammanställning. B Skatte- och indrivnings- -H00,5 C Pris-, konkurrens- och D Vissa centrala myndig- E Bidrag och ersättningar -1-449,6 1982/83:100 Bilaga 9 11 Anmälan till statsbudgetenför /84 såvitt avser verksamhetsområde 1981/82 Utgift' 46001250 1982/83 Anslag' 46696000 1983/84 Förslag 46696000 ' Anslaget avser ekonomi-och budgetdepartementen I avvaktan på förslag om vissa ändringar i departemenlsorganisationenhar anslaget förts upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår alt i avvaktan påsärskild proposition i ämnet till för /84beräkna ett förslagsanslag av . Finansråd/ekonomiska attachéer 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Frän anslaget bestrids kostnaderna förfinansråd/ekonomiska attachéer. Sädana tjänster finns inrättade i ,och . Anslagsbehovet beräknar jag till . Jaghemställer att regeringen föreslår att lillFinansråd/ekonomiska attachéer för /84 anvisa eltförslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 9 12 1981/82 Utgift 25231978' Reservation 1140992 1982/83 Anslag 20900000' 1983/84 Förslag 19300000 Från anslaget bestrids förutom kostnaderna förfinansdepartementets kommittéer även kostnaderna för de ekonomiskalångtidsutredningarna. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget föras upp med . Jag hemstäUer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m.för /84 anvisa ett reservationsanslag av . ' Beloppen avser anslagen till kommitt<:er m.m. under sjunde och åttondehuvudtiteln. Nytt anslag (förslag) 1 000000 m. budgetåret1982/83 har under åttonde huvudtiteln budgetdepartementel, anslaget B 4. Vissrafionaliserings- och utvecklingsverksamhet anvisats medel för bl.a.översynsprojekt. Huvuddelen av den verksamhet som berörs av anslaget avser s.k.externa arbetstagarkonsulter och utveckling m. m. av datorstöd vid vissamyndigheter. Anslaget härför förs nu över till det nyinrättade civildepartementetoch medel för dessa ändamål budgeteras fr. o. m. /84 undertrettonde huvudtiteln. Den stora vikt som måstetillmätas ett aktivt översynsarbete som syftar till att ta fram ett förbättratbeslutsunderlag för omprövning och omprioritering av den statliga och statUgtfinansierade verksamheten kan inte nog understrykas. Liksom f. n. bör därförbudgeteras medel som kan tas i anspråk för översynsprojekt som inle lämpligenkan finansieras av medel som anvisas under trettonde huvudtiteln. Från anslaget skallsåledes kunna bestridas utgifter efter beslut av regeringen i vaije särskiltfall. Anslaget bör utnyttjas när det med hänsyn lill tiden för projektetsbedrivande, projektets storlek eller annat skäl inte är lämpligt att begära nägonsärskild medelsanvisning av för ändamålet. Med hänsyn till anslagetskaraklär kan någon säker bedömning av medelsbehovet för nästa budgetårint<: göras. Jag förordar att anslaget förs upp med 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillÖversynsverksamhet för /84 anvisa elt förslagsanslag av 1000000kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 13 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Jag förordar atl anslaget förs upp med ettberäknat belopp av . i statsbudgeten för nästa budgetär. Jag hardärvid räknat med alt fortsatt bidrag till utgivningen av Sverigesstatskalender skall bestridas frän detta anslag. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till Extra utgifterför /84 anvisa ett reservationsanslag av . ' Beloppen avser anslagenför extra utgifter under sjunde och åttonde huvudtiteln Prop.1982/83:100 Bilaga 9 - 14 Allmänt om skatte- och indrivningsväsendet Vid 1975 årsriksmöte beslutades om dels riktlinjer för en ändrad skatteadministrationoch taxering i första instans, m.m. (prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr1975:229), dels ett nytt system för automatisk databehandling inomfolkbokförings- och beskattningsomrädet (prop. 1975:57, SkU 1975:32, rskr1975:230). Besluten innebär bl. a. alt alla deklarationer skall granskas ochföredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokalskattemyndighet och ambitionen i granskningen skaU vara alt upptäcka fallav väsentliga undandraganden. Skatteadministrationen effektiveras bl.a.genom ett väl utbyggt ADB-stöd som underlag för granskningen och taxeringen.Den nya taxeringsorganisationen började genomföras vid 1979 årstaxering. Vid 1981 årslaxering granskades dock fortfarande av samtliga deklarationer avfritidsfunktionärer. Detta beror bl. a. på att de produktionstal som satts uppsom målsättning för deklarationsgranskningen inte har kunnat uppnås och altantalet deklarationer ökat efter det att organisationen dimensionerades. Itakt med att statsfinanserna försämrats har även skatteförvaltningen fältgenomgå en allt striktare budgetprövning där det ställs ökade krav på prioriteringaroch höjd effektivitet. Den alltmer utbredda skatteflykten och denkvalificerade ekonomiska brottsligheten har medfört att del blivit alltangelägnare att föra över resurser till svårkontrollerade ochkomplicerade deklarationer. Den tillsatta skatteförenklingskommittén(B 1982:03) har bl. a. i uppgift att föreslå en förenkling avlaxeringsförfarandel. En första huvuduppgift för kommittén är att försöka finna ettförenklat system för löntagarbeskattningen. Ett sådant förslag skall lämnasföre 1983 ärs utgång. Jag finner det mycket angeläget att arbetet med atl föraöver tyngdpunkten till kvalificerade och svårkontrollerade deklarationer drivs vidare. I avvaktan påförslag av skatteförenklingskommitténmåste de befintliga rutinerna för förenklad granskning tillämpas i ökad utsträckning, .lag anseratt också vissa förstärkningar bör ske där kontrollen är mestbristfällig. I årets budgetförslag föreslås därförytteriigare resurser för kontroll av mervärdeskatt, för granskning av svårkontrollerade rörelsedeklarationer och förkontroll av källskatt och arbetsgivaravgifter. Vidare anser jag atten viss förstärkning av kontrollen av vägtrafikskatt är nödvändig. Mot bakgmnd av detrådande statsfinansiella läget har det ocksä blivit allt viktigare att samordnaresursprioriteringen och resursavvägningen medde regler som styr skatteväsendets verksamhet. Genom den departementsreform som genomförs från den 1 januari 1983har ett steg tagits mot en sådansamordning genom att lar över ansvaret för Prop.1982/83:100 Bilaga 9 15 lokala skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter.Frågan om ansvaret för den återstående delen av skatteadministrationen -länsstyrelsernas skatteavdelningar - kommer att övervägas i syfte att åstadkommaen effektiv styrning och samordning av hela skatteförvaltningen. Riksskatteverketsmöjligheter att samordna arbetet på länsstyrelsernas skatteavdelningarär nu begränsade. kan heUer inte styra inriktningen av arbetethos den regionala och lokala skatteförvaltningen. Jag anser attriksskatteverkets lednings-, uppföljnings- och samordningsansvar för hela skalle väsendet börförstärkas. Ävenuppbördsförfarandet har reformerats . Nya regler och rutiner förskalleuppbörden började tillämpas . Det nuvarandedebiterings- och uppbördssystemet för socialavgifter har en rad brister. Bl.a.har de gällande reglerna för beräkningen av avgiftsunderlaget fått till följd atl betydande belopp betalas in med upp tilltvå ärs eftersläpning. Mol denna bakgrundhar socialavgiftsutredningen (S 1981:04)fått i uppdrag att undersöka möjligheterna alt knyta an uppbörden av arbetsgivarens preliminära socialavgifter tillde lönesummor som redovisas isamband med källskatteredovisningen eller pä annat sätt till de löpandelöneutbetalningarna. Genom en anknytning till källskatteredovisningenerhålls en snabbare inbetalning av rätt avgiftsbelopp. Enligt vad jag harerfarit kommer utredningen att presentera ettbetänkande med förslag hur denna samordning kan göras. I samband med dettakommer utredningen att överväga en övergång till månatlig uppbörd av socialavgifter. En samordning ärenligl min mening angelägen. En månatlig uppbörd är också väsentligsåväl med hänsyn till kreditmarknaden som frän statlig kassahållningssynpunkl. Enligl min mening bör en månatliguppbörd även övervägas för de preliminära inkomstskatterna. Ett samordnat och månatligtuppbördsförfarande för socialavgtfter och källskatt kan dock fä konsekvenserför de tekniska och administrativa rutinerna. Dessa konsekvenser behöver belysasytterligare. Jag avser att ge i uppdrag att göra detta. Siktetbör därvid vara att om de tekniska och allmänna fömtsättningarna i övrigtmedger införa det nya uppbördssystemet fr. o. m. . Indrivningsväsendethar genom skilda åtgärder förstärkts. Införandet av utsökningsbalken den1 ger kronofogdemyndigheterna möjlighel att förenkla ochprioritera verksamheten. Därutöver har beslutats att kronofogdemyndigheternasADB-system, som omfattar de allmänna målen, skall genomföras vid samtliga myndigheter. I åretsbudgetförslag föresläs att även de enskilda målen skall anslutas tillsystemet, vilket kommer att innebära en samordning av verkställigheten avmålen. Jag räknar även med att undervåren 1983 lägga ett förslag om atl staten ges en allmän rätt att räkna av skatte- ochavgiftsfordringar frän återbetalningar päskatte- och avgiftsområdet. Vidare kommer atl införas Prop.1982/83:100 Bilaga 9 16 ett påminnelseförfarande hos skaltemyndigheterna, sominnebär att alla gäldenärer aviseras innan ärendet överiämnas för indrivning.Antalet mål för indrivning kommer härigenom att sjunka. Dessa åtgärder anser jag kommer alt innebäraavsevärda besparingar och effektiviseringar för kronofogdemyndigheterna.Genom dessa åtgärder bör också resurser kunna föras över till utredningar i mål avmera kvalificerad beskaffenhet utan att den övriga verksamheten blir lid.inde. Utöver dessaförstärkningar behöver ytterligare resurser tillföras för utredningar avslörre och svårare gäldenärer. I årets budgetförslag föreslås därför enförstärkning av de myndigheteri storstadslänen, som disponerat särskilda medel för bekämpning av kvalificerad skatteflyktoch ekonomisk brollslighet. Hämtöverföreslås att motsvarande specialfunktion inrättas hos vissakronofogdemyndigheter. Dessa myndigheter skall arbeia inom länet med utredningenav större och mer kvalificerade mål. 1981/82 Utgift 222584827 1982/83 Anslag 228115000 1983/84 Förslag 242104000 ärdels central förvaltningsmyndighet i fräga om beskattning, uppbörd av skatt,folkbokföring och val, dels centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet; allt i den mån uppgifterna ej ankommer på annanmyndighet. Verket är dessutom beskattningsmyndighel för sjömansskatt, kupongskatt och punktskatter. Riksskatteverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör som även ärstyrelsens ordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör. Verket ärorganiserat på åtta huvudenheter, nämligen en avdelning för verkets administration, en för rättsärenden,en för direkt skatt, en för indirekt skatt,en för kontroll och revision, en för administration av exekutionsväsendet, en för folkbokföring och val samt en för driftteknik. Dessutom finns en enhet för allmännaombud och ett sekretariat för verksledningen. finns en och sjömansskattenämnden. Till verket ärenergiskatlenämnden, reklamskattenämnden och kilometerskattenämnden knuina. 1982/83:100 Bilaga 9 Beräknadändring 1983/84 -t-20 182000 -I- 9936000 (-1- 6702000) (- 3 121000) -I- 3 827000 -h 4209000 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader)Expenser för annat än eget behov Utbildning och information (133 349000) -t- 2207000 -f26216000 - 156000 -1-13989000 I enlighet medregeringens direktiv tillmyndigheterna har som huvudförslag i anslagsframställningenför /84 redovisat ett huvudalternativ som, jämfört med detpris- och löneomräknade anslaget för innevarande budgetär, innebär en minskningmed . Löne- och prisomräkninguppgår till 16843000 Riksskatteverketshuvudförslag innebär att anslaget föreslås nedräk-nal med tillsammans 4900000kr. sedan löne- och prisomräkningen har gjorts. Denna minskning hänför sig ihuvudsak till lönekostnader . och till kostnader för utbildning ochinformation . I första hand löser verket den nödvändigapersonalminskningen som föranleds av besparingarna med naturlig avgång. Tiostycken pä så sätt vakanta tjänster föreslås bli indragna. Vidare föreslås attarbetet med att kartlägga skatleundandragandet i , det s.k.AKS-projektet, läggs ner. Minskad verksamhet i möjliggörocksä besparingar pä lönesidan. De sammanlagdabesparingarna i utbildningsverksamheten uppgår till . Genom minskadeinformationsinsatser sparas . Utöverhuvudalternativet lämnar etl utbyggnadsalternativ som innebären utbyggnad av verksamheten eller . För nästa budgetår börmedel för verksamhet beräknas med utgångspunkt i verketshuvudförslag. Jag beräknar därutöver medel för vissa offensiva insatser samtmedel för arbetet med reformerad inkomstbeskattning, administration avkassettskatt samt för systemering och programmering av mervärdeskatt ochpunktskatter. Prop.1982/83:100 Bilaga 9 18 finns /82 en särskild grupp för operativainsatser och samordning mellan myndigheter och andra organ av insatser motkvalificerad skatteflykt och ekonomisk brottslighet. Trots alt gmppen verkat säkort tid pekar erfarenheterna pä att denna samordnande funktioneffektivt kan dra in stora pengar till det allmänna samt verka för bl.a. näringsförbud och brottsutredningar beträffande svårarbetadegäldenärer. Jag finner detta arbete synnerligen angeläget och föreslår att ytterligare två tjänster tillförs, verket föratt intensifiera och utveckla dessainsatser. Jag kommer senare denna dag alt föreslå att vissa kronofogdemyndigheter förstärks genom inrätiande avspecialfunktioner vars arbete skallinriktas mot utredningar av större och svårare gäldenärer i länet. Arbetetskall drivas i nära samarbete med länsstyrelserna, polis och åklagare. Ävenstorstadsdislriktens specialfunktioner föreslås få ytterligare resurser. bör genom de nuföreslagna insatserna ha möjlighetatt pä etl effektivt sätt samordna och stödja dessa funktioner. Riksskatteverkethar disponerat särskilda medel för offensivainsatser på skattekontrollens och indrivningsväsendels områden. använt dessa medel för förstärkning av distriktskontoren i syfteatt initiera och samordna arbetsgivarkontrollen. Arbetet som givit godaresultat har bedrivits i nära samarbete med de lokala skattemyndigheterna.Riksskatteverket har påbörjat en granskning av de störstamultinationella företagen med omfattande utlandsaffärer.