prop · G603147 · 1982-12-31 00:00:00 — 8. tillAvskrivningslån till svensk varvsindustri för / 84 under tolftehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . (avsnitt 2.4.3), 9. tillFörlusttäckning till följd av statliga garantier till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg för /84 under tolfte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . (avsnitt 2.4.1), 10. till budgetensinkomstsida för /84 uppföra en ny inkomsttitel benämnd Influtna avgifter för statliga garantier (av snitt 2.4.1), 11. till Förvärv avSvenska Varv AB.s aktier i pä tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . (avsnitt 2.5.1), 12. till Kapitaltillskott till på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 underQortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . (avsnitt2.5.1), 13. till Tillskott till Zenit ShippingAB pä tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 underQortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . (avsnitt2.5.2), 14. till Infriande avförlusttäckningsgaranti för för /84 undertolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . (avsnitt2.8.1), 15. till Räntestöd till varvsindustrinför /84 under tolfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av135000000 kr. (avsnitt 2.4.2), 16. till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. - med ändring av prop.1982/83:100 bil. 14 punkt B. 17 - under tolfte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . (avsnitt 2.4.2), 17. till Kostnader för skuldebrev tillSvenska - med ändring av prop. 1982/83:100 bil 14 punkt G 5. - undertolfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . (avsnitt2.5.1), Prop.1982/83:147 50 Rapport mindre och medelstora varv upprättad inomindustridepartementet 1 Inledning ...................................................................... ... 51 1.2 Syfte ........................................................................ ... 51 1.3 Genomförande ....................................................... ... 51 2 ............................................ ... 52 3 Senasteriksdagsbeslut rörande de mindre och medelstora varven 52 4 Nulägesbeskrivning .................................................... ... 52 4.1 Orderstock ............................................................. ... 52 4.2 Sysselsättningsutveckling ochomsättningsfördelning 53 4.3 Ekonomi ................................................................. ... 55 4.3.1 Resultat ........................................................... 56 4.3.2 Soliditet ............................................................ 57 4.3.3 Likviditet ........................................................ ... 57 4.4 Investeringar och anläggningar ............................. 58 5 Marknadsförutsättningar för de mindre och medelstoravarven ... 58 5.1 Efterfrågan på och kapacitet förfartygsnybyggnader vid de mindre och medelstora varven 58 5.2 Efterfrågan på och kapacitet förombyggnader av fartyg och fartygsreparationer vid de mindre och medelstoravarven .... 60 5.3 Kapacitetssituationen för de mindreoch medelstora varven .. 62 6 Arbetsmarknads-och regionalpolitiska bedömningar .... ... 62 7 Överväganden................................................................ ... 65 7.1 Allmänna förutsättningar ....................................... ... 65 7.2 Vissa frågor rörande de mindre ochmedelstora varven 66 7.2.1 Marinvarvet, ................................... 66 7.2.2 ............................................ ... 67 7.2.3 Statliga beställningar ..................................... ... 67 7.2.4 Borgensåtagande m.m.............. .................... ... 67 7.2.5 ....................................... ... 69 8 Sammanfattning ............................................................. 69 1982/83:147 51 De mindre och medelstora varven i medhuvudsaklig inriktning mot produktion, reparation etc. av handelsfartyg ellerfartyg för statliga myndigheter omfattar f. n. elva företag med ca 3300anställda. De företag som ingår i denna varvsgrupp är både privat ägda ochingående i den statliga varvskoncernen . De företag som ingår igruppen är , , (Varv), AB Varf, ,', Varv och , , ABNicoverken, AB Nya Varv och AB Åsiverken. Företagens storlekvarierar kraftigt frän med ca 1 100 anställda till DjupviksVarv med ca 60 anställda. Delprojekt och medelstora varv syftar tillatt ta fram underlagsmaterial som utvisar de mindre och medelstora varvensutveckling med den bedömning kommissionen för de mindreoch medelstora varven (I 1979:04) gjort i sitt betänkande (Ds I 1979:16). Motbakgrund av detta samt av vad andra delprojekt redovisar skall förslag lämnastill de mindre och medelstora varvens utvecklingspotential samt behovet ochlämpligheten av speciellt inriktade statliga åtgärder för dessa varvsföretagunder . I arbetsgruppen Mindre och medelstora varv haringått representanter för industridepartementet och frän kansliet vid nämndenför fartygskreditgarantier (FKN). Som underlag för bedömningen i fråga om varvensmarknadsförutsättningar har anlitats (), som utfört en marknadsundersökning avseende ombyggnads- ochreparationsmarknaderna samt varvsföretagens utvecklingsmöjligheter. har utarbetat en rapportangående de mindre och medelstora varvens ekonomiska situation. Vidare har arbetsgruppen sammanträffat medföreträdare för samtliga i utredningsarbetet berörda varvsföretag. Svenska VarvAB, m. fl. Till arbetsgruppen har inkommit skrivelser bl. a.angående varvsföretagens borgensåtaganden. 'framtida inriktning är produktion för den svenskamarinen och export av fartyg. Mot bakgrund härav kommer Karlskronavarvetatt behandlas separat (se avsnitt 7). 1982/83:147 52 företagets långsiktiga inriktning skall tillövervägande del vara produktion, reparationer etc. av handelstonnage ochsamtidigt omfatta fartyg om minst 300 bruttoregisterton (BRT) samtbeställningar för statliga myndigheter (ej militära). 3 Senasterilisdagsbeslut rörande de mindre och medelstora varven Efterfrågan på de fartygstyper som den nämndagruppen av företag tillverkar har minskat jämfört medde närmast föregående åren. Vidare har beställningar frän den svenska marinenminskat i omfattning. Detta har lett till att en större del av de mindre ochmedelstora varvens kapacitet har inriktats mot ombyggnads- ochreparationsmarknaderna. har konkurrensen från storvarven ökat genom attdessa varv i vissa fall har lämnat anbud på fartygstyper och fartygsstoriekarsom normalt inte har producerat och som kunnat producerasvid de medelstora varven. Frågan om kapaciletsneddragning vid de mindre ochmedelstora varven har behandlats senast i prop. 1979/80:165 om vissavarvsfrågor m. m. beslöt att ge regeringen till känna vadnäringsutskottet hade anfört i sitt betänkande nr 69 (prop. 1979/80:165, NU69, rskr 405). fanns vid de aktuella varven ibeställning sammanlagt 24 fartyg för leverans under perioden 1983-1985.Huvuddelen av dessa leveranser kommer att ske . Orderingångenfrän privatägda rederier är f. n. mycket låg, vilket för flera av varven ledertill ett starkt beroende av beställningar från statliga myndigheter och verksamt försvaret. Inneliggande orderstock består till största delenav nybyggnation och i viss utsträckning större ombyggnader. Vad avserreparationssektorn och sektorn för övrig verksamhet kan inte sammaframförhällning finnas. Samtliga varv har korta orderstockar som endasttäcker mindre delar av 1983 och produktion. Den förväntade andelen nybyggnation och ombyggnaderframgår av följande tabell över varvens planerade nybyggnation, uttryckt iantal tim- Prop.1982/83:147 , 53 marför ny- och ombyggnation i förhållande till totalt antal direkta produktionstimmar,för det sista redovisade året . Den återstående kapacitetenförväntas täckas inom reparationssektorn och sektorn för övrig verksamhet. FEAB (Marstrandsvarvet) Av tabell 4.2 framgår att antalet anställda vid demindre och medelstora varven beräknas minska med under perioden1981-1985. För hela perioden uppgår denna reducering med likafördelning mellan arbetare och tjänstemän. För de enskilda varvsföretagen ärutvecklingen mycket varierande. Ca en tredjedel av varven räknar medpersonalökningar. För entreprenörer och legotillverkare ärmarknadsutsikterna betydligt sämre. En sysselsättningsminskning om förväntasför perioden inom denna grupp. En förskjutning av verksamhetsinriktningen frånnybyggnation mot reparationer förväntas. Det bör observeras att övrigt arbeteinte antas öka i omfattning, vilket torde tyda på svårigheter att finnaalternativ sysselsättning. Kapacitetsutvecklingen för direktaproduktionstimmar framgår av tabell 4:3. Det bör dock noteras att en stor osäkerhetföreligger beträffande prognoserna för . Tabell 4: 2 AB Nya öskarshamns Varv ' efter genomförd omstrukturering under perioden 1981-1982uppgår antalet anställda till ca 1 100. efter genomförd rekonstruktion år1982 uppgår antalet anställda till ca 280. Tabell 4:3 Kapacitetsutveckling (tusental direktaproduktionstimmar exkl. ) AB Nya öskarshamns Varv nybyggnadsverksamheten upphörde år1981 /83 Som framgår av tabell 4:4 varieraromsättningen för nybyggnadssektorn kraftigt mellan åren. Det beror till stordel på att varven tillverkar ett litet antal fartyg samt att dessaresultat avräknas först vid leveranstillfället. Antal avslutade projekt ärsåledes av avgörande betydelse för årsomsättningen. Nybyggnadsverksamheten ärför flera av enheterna mycket beroende av beställningar från svenskamyndigheter. utgör dock ettundantag med hänsyn till att det är det enda varvet som är rederiägt. Underåren 1980 och 1982 har ett fartyg för vardera året producerats till rederiet.Orderstocken på ca 100 milj. kr. avser leveranser till externa rederier.Dessutom pågår förhandlingar om ytterligare leveranser på exportmarknaden. Prop.1982/83:147 55 Tabell 4:4 Omsättningsfördelning (milj. s = uppgift saknas ' I summeringen ingår ej uppgifter för Varvunder . Varvet har rekonstruerats till AB Nya Öskarshamns Varv ochuppgifterna är därför inte jämförbara. Den följande redovisningen baseraspå de uppgifter företagen lämnat . Resultatet efter finansiella posteroch exkl. eventuella eftergifter av avskrivningslån, soliditet och likviditetför framgår av tabell 4: 5. Tabell 4: S Prognosticerat resultat åren 1982 och 1983samt bedömd soliditet ella poster (milj kr.) -4,5 -2,9 -0,4 ' Verksamheten vid Marstrandsverken ' Rekonstruktion har genomförts varför uppgifter för dettaår inte är jämförbara Inkl. av obeskattade reserver '' Uppgifterna avser koncernen 1982/83:147 56 Mot bakgrund av de mycket korta orderslockarna ochdåligt utbyggda planeringssystem föreligger det för osäkerhet i ovanredovisade uppgifter. Djupviks Varv och Marinteknik har haft enproduktionsinriktning som koncentrerat sig mot statliga beställningar. Varvenhar nu inriktat sin verksamhet mot produktion av lättmetallfartyg för i förstahand exportförsäljning. Båda varven prognostiserar höga resultat men med vissaosäkerhetsmoment i prognoserna. Förändringen av produktionsinriktningen innebärdelvis nya finansieringsformer med bl. a. en viss risk för högrefinansieringskostnader. FEAB-Marstrandsverken redovisar underskott deförsta prognosåren. Beaktas även övriga delar av koncernen framstår dock FEABsom en av de starkaste enheterna bland de mindre och medelstora varven. Varv prognostiserar en relativt svagresultatutveckling efter finansiella poster. Varvets möjligheter att klara sigpå egen hand kan därför bli beroende bl. a. av tillskott från övriga bolag ikoncernen. Varf och prognostiseraren god resultatutveckling för perioden. För Varf beror detta tillviss del av det positiva finansnetto som uppstått genom en omstrukturering avvarvet. Kariskronavarvet prognostiserar såväl ett positivt resultat efteravskrivningar som ett positivt finansnetto. Den av Varv prognostiseraderesultatutvecklingen är beroende av gjorda antaganden för planeradenybyggnadsprojekt till utvecklingsländer. För Varv genomfördes en rekonstruktion underår 1981, varigenom en finansiell bas skapades för fortsatt verksamhet. För atten förbättring skall åstadkommas vad gäller den prognostiserade resultatuvecklingenerfordras ytterligare produktivitetsökningar. Nicoverken prognostiserar förhållandevis godresultatutveckling , där ombyggnadsverksamheten bedöms som mestlönsam. En avgörande faktor om resultatuvecklingen kan bibehållas är beroendeav om företaget kan bibehålla sin nuvarande flexibilitet i organisationen. Varv har - efter genomfördrekonstruktion - möjligheter att uppnå en positiv resultatutveckling. Varvetprognostiserar ett positivt resultat före avskrivningar. För Åsiverken beräknas hittillsvarande mycket godaresultatutveckling i stort kunna bibehållas . Därvid bördock observeras alt det avgörande för resultatet är företagets goda likviditetoch de förskott som erhålls genom de statliga beställningarna saml deneffektivitet som uppnåtts för det verksamhetsområde som varvet arbetar inom. 1982/83:147 57 Kapitalstrukturenvarierar kraftigt mellan de olika varvsföretagen. Avtabell 4:5 framgår den beräknade soliditeten för . För vissa av varvsenheterna med framför allt storastatliga beställningar har betydande förskott erhållits för finansieringen avden pågående produktionen. I bedömningen av soliditeten kan dessa förskottreducera värdet av pågående arbeten, varvid högre soliditetstal erhålls. Nyssredovisade soliditetstal ger emellertid ett bättre uttryck för varvensmotståndskraft i en förlustsituation. De enheter som har en låg soliditet såväl iinledningsskedet som en prognostiserad låg soliditet vid prognosperiodens slututgörs av Varv, Fartygsreparationer samt Marinteknik. Varv beräknas uppvisa en mycket lågsoliditet för . För varvet har dock nuvarande soliditetssituation gälltför i stort sett den senare delen av . Då någon väsentlig förbättringinte väntas för prognosperioden blir varvets niöjligheter att pä egen handabsorbera eventuella rörelseförluster mycket små. En viss förbättring avresultatet kan dock erhållas vid eftergift av erhållna avskrivningslän. För Varv förväntas en soliditetsförsämringmed anledning av den antagna expansionen med åtföljande ökning avnyupplåningen. Även Marinteknik uppvisar en låg soliditet som dockkan komma att förbättras vid en eventuell eftergift av erhållet varvsstöd. Omden antagna soliditetsförbättringen kan infrias beror härutöver på realismen iantagen orderingång från exportmarknaden och försäljningspriserna. FEAB-Marstrandsverken utgör enbart en resultatenheti FEAB, varför fullständiga balansräkningar inte kunna prognostiseras.Soliditetsuppgiften avser därför hela koncernen som har en god finansiellställning. Även för detta företag kan förbättringar erhållas vid eventuellaeftergifter av erhållna varvslån. Nicoverkens soliditet för prognostiserastill . Den antagna resultatutvecklingen innebär att kapitaltillväxten istort kan finansieras genom internt tillförda medel. Soliditeten beräknasdärmed kunna förbättras . Med undantag för och Varv har demindre och medelstora varven en god likvid ställning. För Djupviks Varv, FEAB,Varf, , Nya Varv och Åsiverken beräknasett överskott av likvida medel att finnas under större delen avprognosperioden. Dock gäller att för varv med huvudsakligen fartygsnybyggnaderkan likviditeten bli ansträngd. För Varv kan docklikviditeten inte bedömas enbart utifrån varvets egen redovisning utan övrigadelar av Thunkoncernen måste beaktas. Varv räknar med attlikviditetssituationen skall förbättras . Prop.1982/83:147 58 4.4 Investeringar och anläggningar De mindre och medelstora varvenplanerar för prognosperioden en total investeringsvolym om ca 160 milj. kr.Beloppet avser huvudsakligen större investeringsobjekt i syfte atteffektivisera varvens anläggningar. För Varv,FEAB-Marstrandsverken, Varv, Marinteknik och Åsiverken finansierashuvuddelen av investeringarna genom de avskrivningslån (varvsstöd) som varvenerhållit resp. beräknas att erhålla t. o. m. . För Varf ochKarlskronavarvet finansieras investeringarna genom räntebärande län frånmoderbolaget. För Fartygsreparationer och Nya Varvfinansieras investeringarna till stor del genom övertagande av befintliga länpå anläggningarna. För Djupviks Varv prognostiseras endast mindrereinvesteringar. 5 Marknadsförutsättningar för de mindre och medelstoravarven 5.1 Efterfrågan på och kapacitet för fartygsnybyggnadervid de mindre och medelstora varven De svenska mindre och medelstoravarven är starkt hemmamarknads-orienterade. F. n. utgörs deras orderstockhuvudsakligen av leveranser till svenska redare. En viss inbrytning påutländska marknader kan dock konstateras genom leveranser ochorder på specialfartyg såsom katamaraner för passagerarbefordran påkortdistansrouter, försörjningsfartyg till offshore-verksamheten i Nordsjönsamt skrov till norska varv. Utöver de svenska rederierna består varvens kunderfrämst av statliga myndigheter och verk. Av avgörande betydelse för varvensmarknadsutsikter är därför dels omfattningen av de statliga myndigheternasbeställningar hos svenska varv och dels marknadsutvecklingen inom de områdendär svenska rederier opererar. Beställningsvolymen från svenskarederier är huvudsakligen beroende av fraktmarknädsutvecklingen på tank-, bulk-och ro/ro-transporter inom de trafikområden där rederierna opererar samtutvecklingen av den mindre svenska kustsjöfarten och passagerartrafiken. F.n.råde;r internationellt sett en mycket pressad fraktmarknad.Beställningsintresset är därför påfallande lågt. För den svenska kustsjöfartenoch passagerartrafiken kan enligt arbetsgruppens bedömningar vissanybeställningar av fartyg komma att uppstå dels för att ersätta befintligafartyg, dels för nya transportprojekt. Det speciella räntestödet tillsvenska rederier vid beställningar på svenska varv synes ha lett till en ökadorderingång från svenska rederier. Arbetsgruppen bedömer det som nödvändigt föratt över huvud taget nybyggnader frän svenska rederier skall komma till ståndvid varven att likartade finansieringsvillkor även fortsättningsvis kanerbjudas de svenska redarna. Prop.1982/83:147 59 Beställningar från utländskarederier synes även fortsättningsvis bli av marginell omfattning. Dels har deutländska beställarna av mindre fartyg liksom de svenska beställt vid varv idet egna landet, dels har den internationella sjöfartskonjunkturen negativtpåverkat beställningsintresset hos de utländska rederierna. En bidragandefaktor till hemmavarvsbeställningarna är att internationellt sett, i förstahand som synes vara den mest närliggande exportmarknaden för desvenska mindre och medelstora varven, ligger stödet till de inhemskarederierna på en mycket hög nivå (se underbilaga 2). För vissa typer av specialfartygbör dock även fortsättningsvis vissa exportmöjligheter föreligga. Vidare bördet samarbete mellan vissa svenska och norska varv som byggts upp de senasteåren ge fortsatt möjlighet till beläggning, främst skrovproduktion, vid desvenska varven. Statliga myndigheter har varitstora beställare av fartygsnybyggnader vid varven. Under de närmast föregåendeåren har ett flertal beställningar från statliga verk tidigarelagts eftersärskilt bemyndigande från regeringen för att avhjälpa sysselsättningsbortfallvid varven. Arbetsgruppen har utifrån myndigheternas anslagsframställningarför budgetåren 1982/83-1987/ 88 beräknat produktionsvolymen vid de mindre ochmedelstora varven, exkl. marinens beräknade beställningar vid Karlskronavarvet.Merparten av dessa planerade beställningar kan väntas bli utlagda på de mindreoch medelstora varven enligt tabell 5:1. Tabell 5:1 Planerade statliga beställningar budgetåren1982/83-1987/88 Budgetår Milj. kr. 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 ' Härutöver kan tillkomma vissa objekt för vilka ibudgetpropositionen för / 84 angivits att behandling skall ske isärskild ordning Varven har redovisat sinakapacitetsplaner fram . För nybyggnation totalt beräknaskapaciteten för gruppen utvecklas enligt tabell 5: 2. Tabell 5:2 Produktionskapacitet för nybyggnation åren 1981och 1985 Arbetsgruppen konstaterar attbeslutade statliga beställningar för budgetåren 1982/83 och 1983/84 är mycketlåga i förhållande till tidigare produktionsbeläggning vid de mindre ochmedelstora varven. Om de för bud- 1982/83:147 60 getåren1984/84 och 1985/86 planerade statliga beställningarna genomförs så kommer del av nybyggnadskapaciteten vid de mindre ochmedelstora varven att kunna beläggas. Beträffande de mindre och medelstora varvensmöjligheter att i konkurrens med utländska varv, företrädesvis denordeuropeiska, kunna erhålla beställningar frän i första hand mindre, svenskarederier, bör varven ha goda konkurrensförutsättningar. Del kan dock konstaterasall de svenska rederiernas beställningsintresse f.n. är påfallande lågt. Någonstörre beställningsvolym kan inte påräknas från den civilamarknaden. Det har tidigare framhållits vikten av att finansieringsvillkorenför de svenska rederierna vid beställning på svenska varv är konkurrensneutrala.Den tidigare nämnda låga utläggningen av statliga beställningar underbudgetåren 1982/83 och 1983/84 kommer att leda till att varvens planeradekapacitet för nybyggnader inte tillnärmelsevis kan fyllas och att storabeläggningsproblem kan uppstå. Arbetsgruppen anser därför att denna ogynnsammasituation för de mindre och medelstora varven särskilt bör beaktas införbudgetarbetet 1984/85. Vad avser i första hand beställningar frän statligainstanser har dessa stor betydelse för de mindre och medelstora varvenslångsiktiga beläggning. Det är därför nödvändigt att en tidsmässig samordningav beställningarna kan åstadkommas för att uppnå en jämn beläggning vid deaktuella varven. Denna fråga kommer därför att särskilt behandlas i avsnitt 7. Det är vidare viktigt att intekonkurrensneutraliteten inom nybyggnadsområdet rubbas genom faktorer som ledertill detta såsom indirekt statligt stöd till andra varvsföretag. I avsnitt 7kommer därför förslag om vissa åtgärder avseende anbudsgivning från det avmarinen ägda Marinvarvet i att behandlas samt andra frågor avseendekonkurrensneutraliteten. 5.2Efterfrågan på och kapacitet för ombyggnader av fartyg och fartygsreparationervid de mindre och medelstora varven Ombyggnader och reparationer av fartyg hartraditionellt svarat för en stor del av de mindre och medelstora varvensverksamhet. Varv och Vart' har varit de dominerandeföretagen inom detta område. Det kan noteras att Varf fr. o. m. år1982 koncentrerat sig mot dessa produktområden. För övriga företag utomÅsiverken är ombyggnader och reparationer en viktig del av verksamheten.Åsiverken har däremot helt inriktat sig mot nybyggnationer. De mindre och medelstora varven har historisktinriktat sig mot svenska rederier och statliga myndigheter inom nybyggnads- ochreparationsområdet. Cityvarvet, ingående i , är det dominerande företaget inom ombyggnads- ochreparationsomrädet. Prop, 1982/83:147 61 varvethar anläggningar i , , och . City varvet ärtill viss del inriktat mot samma segment som de mindre och medelstora varvenmen en stor del av verkamheten är inriktad mot internationella rederier ochstörre fartygstyper. I första hand verksamheten vid bedöms enligtarbetsgruppen komma att direkt konkurrera med de mindre och medelstora varven. Arbetsgruppen har i sina bedömningar av ombyggnads-och reparationsmarknaden konstaterat att ytterligare en grupp mindrevarvsföretag och verkstadsföretag även har en relativt betydande verksamhetinom ombyggnads- och reparationsområdet. I tabell nedan redovisaskapacitetsutvecklingen i enlighet med varvsföretagens planer av kapaciteten påCityvarvet och övriga företag. Tabell5:3 Produktionskapacitet för ombyggnader och reparationer (1000-talproduktionstimmar) 1981/82 1985 Mindreoch medelstora varv 230 Övriga 240 Summa 770 1820 1000 1960 Som framgår av tabellen ovan planerar de mindre ochmedelstora varven och övriga företag för en betydande ökning av kapaciteteninom ombyggnads- och reparationssegmentet. Efterfrågan pä ombyggnader och reparationer haranalyserats för de mindre och medelstora varven. Analysen har i första handvarit inriktad mot svenska företag och institutioner.