prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Vidare genomförs vissaförändringar när det gäller byggnadsregleringen.Regeringen har ur sysselsättningspolitisk synvinkel prövatigångsättningen av sjukhusbyggen där kostnaderna överstiger 50 milj. kr. Denna prövning slopas frän den 1januari 1983. Arbelsmarknadsulbildningen är etl av de effektivasteinstrumenten för alt slussa människor från arbetslöshet till angelägna och tryggaarbeten. Antalet deltagare beräknas under /84 kunna bli 120000,vilket är 10000 fler än vad som ursprungligen planerades för innevarande Prop.1982/83:100 Bilaga 12 6 Bidraget lill industriföretag som utbildar istället för all permitteraeller avskeda sin personal, och som höjdes lill /lim. kommer atlkunna utnyttjas även under /84. Härigenom kan förelagen utnyttja perioder av orderbrisltill framlidssalsningar pä utbildningi stället för passiv permiltering eller uppsägningar. Ramen för brislyrkesulbildningen bibehålls pä en hög niväoch öppnas möjlighet altbevilja undervisning i svenska för invandrare och teoretisk pre-parandkurs som förberedelse för en brislyrkesulbildning. I ett läge där antalet arbetssökande väsenlliglöverstiger antalet lediga platser blir påfrestningarna pä arbetsförmedlingenspersonal slor. För alt underlätta förmedlingens arbete har medel ställts lillAMS förfogande för en tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen pä ca300 personer (180 årsarbetskrafter)under innevarande budgetår. Även under /84 kommer sädana tillfälliga förstärkningar att bli nödvändiga ochmedel motsvarande ca 80 årsarbetskrafter kommer all stå fill AMS förfogande.Vidare tillförs AMS 7,4 milj. kr. utöver huvudförslaget för det direktaförmedlingsarbetel. DeADB-baserade platslistorna och datasystemet för sökning och matchning av lediga platser är viktiga hjälpmedeli arbetsförmedlingarnas arbete. AMSföresläs därför fä ylleriigare 7,2 milj. kr. lill dessa ändamål. I elt svårt arbetsmarknadsläge med fä lediga platser ärdel väsentligt alt säväl arbetsgivare som arbetssökande är öppna för alldiskutera och jämka sina krav. Förmedlingen har här en väsentlig roll.Förmedlingen har vidare en viktig uppgift i alt påverka de arbetssökandesattityder lill otraditionella yrkesval resp. arbetsgivares inställning lill vissasökandegrupper. De nya arbetsformer som gäller inom arbetsförmedlingen börväsenlligl underlätta dessa diskussioner och ge utrymme för en mer individuell servicetill säväl arbetssökande somarbetsgivare. Arbetsmarknadsläget begränsar ocksä valfriheten för denenskilde säväl vad gäller arten av arbete som arbetsplatsens belägenhet. För att underlätta för dem somflyttar lill elt arbete föresläs atl slarthjälpen inom flylt-ningsbidragel höjsmed . Slarthjälpen för enpersonshushäll höjs frän 3000 till 4000kr. och för flerpersonshushåll frän 6000 lill . I sammanhanget finns detanledning betona viklen av att del kan vara elt bällre allernativ atlpendla lill elt arbete där sä är möjligl än all slå kvar i arbetslöshet. Under avsnittet C.Arbetsmiljö kommer vissa arbetsrätlsliga frägor all behandlas, bl.a. frägan om permilleringslöner. Inom ramen för eltantal utredningar pågår elt omfallande arbete för atl vidareutveckla arbetsmarknadspolitiken. Förslag om denarbetsmarknadspolitiska byggnadsregleringen (DsA 1982:11) Jämnare sysselsättning ochlägre arbetslöshet inom byggnadsverksamheten har lagts fram av en särskild utredare.Förslaget kommer atl remissbehandlasinom kort. 1982/83:100 Bilaga 12 7 Utredningen (A1981:02) om arbelsmarknadsverkels ansvarsområde och organisation kommeratl fä filläggsdirektiv. I utredningens uppdrag kommer bl.a. ingåatt se över hur arbetsförmedling inom kulturområdet skall handhas. Utredningen (A 1981:03) rörande åtgärder för atl påverkaarbetsgivarnas rekryteringspolitik har fält tilläggsdirektiv, som innebär attutredningenbefrias frän den del av uppdraget som avser översyn av reglerna för rätt fill ersättning vid arbetslöshet. (A 1978:05) kommer /1984 atl avsluta sitt arbete och regeringen fårhärigenom ett underlag för uppföljning av den datapoliliska proposilion (prop.1981/82:123) som lades fram undervåren 1982. (A 1979:02) och kommillén (A 1980:02) för arbelsmarknadsulbildning ochförelagsulbildning kommer all lägga fram sina slulbelänkanden. Delegationen (A1981:01) för arbelsmarknadspolitisk forskning kommer under är 1983 attlägga fram etl tredje betänkande med utgångspunkt i de senaste årensforskning kring arbetsmarknadspolitiken. Reformarbetet inomarbetsrättens och arbetsmiljöns område kommer att återupptas. Som tidigarenämnts har en särskild beredningsgrupp i arbels-rättsfrägor tillsatts iarbetsmarknadsdepartementet. En viktig uppgift för gruppen blir altförbereda regeringens ställningstaganden till hur reformarbetet bör läggas upp och vilka frägor som pä kortare eller längre siktbör föreläggas . Vidare aviseras en översyn av stödet lill företagshälsovården saml beträffande påföljdssystemet vidarbetsmiljöbrott. Vissa frägor somrör sekretess och fillsyn av mindre arbetsställen m.m. las ocksä upp. Arbelarskyddsslyrelsenhar dels på eget initiativ, dels pä uppdrag av regeringen vidtagit en radåtgärder för att öka effektiviteten i verksamheten. Därigenom ökarmöjlighelerna alt uppnå fortsatta förbättringar av arbetsmiljön. Utredningen (A1976:01) om företagshälsovården och den arbeismedicinska verksamheten beräknas avsluta sittarbete . Frägor kringhybrid-DNA-teknikens användning behandlas inom delegationen förhybrid-DNA-frägor vid arbelarskyddsslyrelsen. För alt studera de adminislrativaoch ekonomiska konsekvenserna av en särskild myndighet för kontroll av teknikens användninghar en särskild utredare (1980:03)fillsalls under är 1981. Utredningsarbetet väntas pågå under hela år1983. Utredningen (A1979:04) med uppdrag atl se över arbelsmiljöinveste-ringar i mindre ochmedelstora förelag m.m. lämnade betänkandet 1982/83:100 Bilaga 12 8 (Ds A 1981:12) Om statligt stöd tillarbetsmiljöinvesteringar. har med anledningav propositionen (prop. 1981/82:118, SoU1981/82:49. rskr 1981/82:420) om Småföretag antagit förslag bl.a. om ändringar ochförtydli-gandeni vissa författningar som reglerar statligt ekonomiskt stöd tillförelag och instruktioner som reglerar de stödjande organen. Ändringarna som föranleds av beslut beräknas kunnaträda i kraft i början av är 1983. 1 betänkandet (SOU1982:30) Information om arbetsmiljörisker har utredningen (A 1979:01) rörandeinformation om risker i arbetsmiljön lämnal förslag och synpunkter på hur enförbättrad information skall kunna åstadkommas och nya forskningsrön snabbt föras ut iarbetslivet. Betänkandet har remissbehandlats och är f.n. föremål för beredning iregeringskansliet. Den 1 januari 1983träder den nya arbetstidslagen (1982:673) i kraft. Lagen stämmer i stora delaröverens med 1970 ärs arbetstidslag och med de förutvarande bestämmelserna i 4kap. Genom den nya lagen samlas alla bestämmelser omarbetstiden, utom de som gäller minderåriga, i en och samma lag. De senare bestämmelsernafinns kvar i arbetsmiljölagen. De viktigaste förändringarna i den nya lagen gälleröverlidsreglernaoch införandet av begränsningar av mertid för deltidsanställda. En annan nyhetär omläggningen och förenklingen av arbetarskyddsstyrelsenshandläggning av dispenser m.m. i arbetstidsärenden. Lagen är i sin helhet disposiliv. Regeringen kommerinom kort atl ge delegationen (A 1974:09) för arbelslidsfrågor (DELFA) nya direktivsom bl.a. innebär atl följa utvecklingenpå arbetslidsomrädel. Etl centraltmedbestämmandeavtal har under är 1982 slutils mellan SAF-LO/PTK. Avtalet är ettutvecklingsavtal som reglerar de anställdas inflytande i frägor som rör företagetsutveckling. Avtalet ger bl.a. de lokala fackliga organisationerna rätt atl anordna fackliga mötenpä betald arbetstid. Det innehåller ocksä föreskrifter om arbetstagarkonsulteroch koncernfacklig verksamhel. Nyaarbetsrältskommillén (A 1976:02) har avlämnat elt belänkande (SOU 1982:60)MBL i utveckling avseende erfarenheter kring introduktionen ochtillämpningen av medbestämmandelagen m.m. Den 1 april 1982Irädde en ny lag (1982:80) om anställningsskydd i krafl. Därigenom infördesregler om provanställning . De arbetsrätlsligafrågorna kommer atl närmare belysas i avsnittet C. Arbetsmiljö. Arbetsmarknadensparter får bidrag till utbildning och information kring medbestämmandelagen och pä lagen grundade avtal genom medel frän arbelarskyddsfonden. Förutbildning av de anställdas representanteri företags och myndigheters styrelser utgår bidrag ur fonden. Med medel frän fonden stöds också omfattandeinformations- och ulbildningsaktivilelerinom arbetsmiljöområdel. Bidragen från fonden fi- 1982/83:100 Bilaga 12 9 nansieras med en arbeiarskyddsavgift. Under budgetåret1981/82 beräknas drygt 200 milj. kr. ha utgått som stöd för dessa verksamheter. Förslag lämnas om att löntagarorganisationerna skall fåfortsatt ekonomiskt stöd via arbetarskyddsfonden för forskningsinitierandeverksamhet. Arbeteät alla är etl centralt mäl för arbetsmarknadspolitiken. Delta innebär ett erkännande av att alla som vill ha ettarbete ocksä skall ges en möjlighelall förvärvsarbeta. I det nuvarande svära arbetsmarknadsläget med en för värt land osedvanligt hög arbetslöshetökar de handikappades svårigheteralt hävda sig pä arbetsmarknaden. En viktig förulsällning för alt personer medarbetshandikapp skall kunna fä arbete är atl sysselsättningen totalt setl kan hållas på en hög nivå. Atlöka den totala tillgängen pä arbetenär därför den åtgärd som samlidigt skulle ge de arbetshandikappade ökad reell möjlighel atl della i arbetslivet.De arbetsmarknadspolitiskaätgärderna mäste också inriktas pä atl skapa sådana förutsättningar all personer med handikapp på jämlik grund skall kunnabli delaktiga i arbetslivets gemenskap. De bidrag som lämnas till arbetshjälpmedel äthandikappade har betydelse genom atl de möjliggör för personer medarbetshandikapp all utföra sina arbetsuppgifter. Speciellt bidragen lill särskildaanordningar pä arbetsplatser har dock i åtskilliga fall lämnats för åtgärder somulgör normala arbelsmiljöförbättringar. Bidragsgivningen har betydande del gällt egenföretagare.Eftersom dessa omfattas av arbetsmiljölagen har de ett ansvar för den egna arbetsmiljön. Denarbetsmarknadspolitiskl motiverade bidragsgivningenbör endasi avse sädana speciella handikapphjälpmedel eller anordningar som inte ulgör normalaarbelsmiljöåtgärder. Genom vissaomprioriteringar ges ekonomiskt utrymme som ökar möjligheterna all lämna stödlill bl.a. personer med syn- eller hörselhandikapp eller svårare rörelsehinder. Lönebidrag har visat sig vara etl effektivt hjälpmedelför att ge personer med arbetshandikapp arbete pä vanliga arbetsplatser.Sedan lönebidrags-reformen genomfördes har del skelt en betydande ökningav antaletlönebidragsplalser hos de allmännyttiga organisationerna. Del har skett trotsall lönebidragsreformen för deras del innebar all de själva skall svara för avlönekostnaden för dem som nyrekryierals efter . För budgetåret1983/84 fär antalet lönebidragsplalser hos allmännyttiga organisalioner öka med 500 platser. Fram till den 1juli 1983 fär de allmännyttiga organisationerna full kostnadstäckning förvissa anställda med lönebidrag. AMS föresläs fä medel för atl underiättaför främst invandrar- och handikapporganisationer som behöver tillfälligt slödför atl klara elt egel kostnadsansvar när lönebidra-gel vid budgetårsskiftelsjunker lill för samfiiga lönebidragsansläll-ningar. Förslag läggs framorn ökade möjligheter alt lämna förhöjt lönebidrag för svårt handikappadesom har anställning med lönebidrag på smä arbelsplal- 1982/83:100 Bilaga 12 10 Stiflelseorganisalionenför skyddat arbete har funnits . Belyd-hgl fler arbetshandikappadehar kunnat beredas arbete än i den tidigare splittrade organisationen. Deltahar kunnat ske ulan särskilda investeringar för nya plalser. Behovet av driftbidrag mätt iprocent på lönesumman för de anvisade - har sjunkit från 138 /81till föreslagna 128 /84. Jämnare tillgång lill platser haråstadkommils genom omdisponeringarmellan och inom länen. Medel lillarbetsmarknadsinstituten har beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget. Inom ramen försärskilda projektmedel föresläs ell projekt för utveckling av rehabiliteringsmetoder avseendesökande som har socialmedicinska arbetshandikapp. Den parlamentariskautredningen (A 1982:02) med uppdrag att se över de handikappades situation päarbetsmarknaden har inlett sitt arbete. Kommittén kommer genom tilläggsdirektiv ocksä atl fä iuppdrag alt bereda frågan om nägon form avrehabilileringsslöd som bl.a. bör innebära mer systematiska insatser föralt ge unga handikappade arbete, praktik ellerutbildning i stället för förtidspension. Kommittén skall också se över de former för praktik ocharbetsmarknadsutbildning i företag för äldre och arbetshandikappade som finns. Uppdraget alt se över utformningen av näringshjälpen har förts över från kommillén (A1981:02) om arbetsmarknadsverketsansvarsområde och organisation till handikappkommittén. Den särskildeutredaren (1981:04) med uppdrag all behandla samverkan i arbetsmiljö-och arbelsanpassningsfrägor kommer atl fortsätta sitt arbete under är 1983. Förslag kan väntas under senaredelen av året. Bilslödskornmitlén(S 1979:04) har slutfört sitt arbete och redovisat sina övervägandenoch förslag om elt nytt bilslöd ät handikappade. Det arbetsmarknadspolitisklmotiverade bilstödel bibehålls i avvaktan pä den fortsatta beredningen av förslageninom . Invandringen harfortsall alt minska under är 1982. Sammanlagt kyrko- ' bokfördes 25 500utländska medborgare som invandrare i jämförelse med drygt 27000under är 1981. Särskilt har inflyttningen frän minskat. Under är 1982registrerades endast 4800 invandrare från , i jämförelse med 6900 och 12000är 1980. Även inflyttningen frän övriga nordiska länder har minskat medaninflyttningen från utomnordiska länder nägot har ökat. har återvandringentill varit mycket omfattande även under är 1982. Återvandringen lillövriga länder har emellertid varit av ungefär samma omfattning som tidigare är. harlett lill all vi i förhållande till under är 1982 hade ett kraftigt utvandringsöverskolt, medan vi frånde flesta andra länder hade etl mättligt invandringsöverskoll. Totaltuppgick invandringsöverskotlet är 1982 till 6200 ufiändska medborgare, i jämförelse med 6600under . 1982/83:100 Bilaga 12 11 Minskningen avinvandringen har flera orsaker. Den främsta orsaken är naturligtvisarbetsmarknadsläget i . Vad gäller den utomnordiska invandringen haräven införandel av bestämmelsen om uppehållslillsländ före inresahaft en dämpande effekt. Främst på grund av händelserna i har emellertidflyktinginvandringen ökal kraftigt under är1982, dä mer än 4000 polska medborgare fick rätt atl stanna här. Sammanlagt tog emol drygt 6000 flyktingaroch personer med flyktingliknandebakgrund . Den utomnordiska invandringen består i övrigt lill slörsla delen av anhörigatill personer som är bosalla här. 1 del följande behandlas översiktligt frågor rörandeinvandring och åtgärder för invandrare inom såvälarbetsmarknadsdepartementets som övriga berördadepartements verksamhetsområden. omfallande arbete pägär i syfte atl se över vårtsystem för regleringen av den utomnordiska invandringen lill (A 1980:04), som bl.a. har i uppdrag all göra enöversyn av 1968 ärs riktlinjer för den reglerade invandringen, har i oktober1982 avlämnat delbetänkandel (SOU 1982:49) Invandringspolitiken, Bakgrund. Idelbetänkandelbeskrivs och analyseras nuvarande ordning. I etl kommande delbetänkande, somberäknas föreligga , presenteras kommitténs övervägandenoch förslag. Dessa kommer, efter remissbehandling, all utgöra underiag för ensamlad bedömning av hur regleringen av invandringen till har fungerat ochvilka förändringar som behövs. fick av den förraregeringen tilläggsdirektivatl skyndsamt pröva frägan ombesvärsordningen i utlänningsärenden. Somutgångspunkt skulle gälla alt regeringen upphör atl vara allmän slutinstans i utlänningsärenden saml alt de totalahandläggningsfiderna för dessa ärendenavsevärt förkortas. Kommitténs överväganden med anledning av tilläggsdirektiven har redovisats i (Ds A 1982:4)Om besvärsnämnd för utlänningsärenden. Kommillén har där angett all frägan ominslansordning och kortarehandläggningslider behandlas försl i det betänkande som beräknasföreligga . En rad åtgärder har genomförts inom berörda myndigheter isyfte alt åstadkomma en förkortning av handläggningstiderna i utlänningsärenden, inom ramen för delregelsystem och den instansordning som gäller. Rätlen alt fattabeslul i vissa slag av utlänningsärenden delegeras numera i viss utsträckningfrän invandrarverket till polisen, och inom verkel har resurserompriorilerals till förmän för handläggningen av utlänningsärenden. har även genom riksdagensbeslul vären 1982 fält resurser för budgelårel 1982/83 för en temporärförstärkning för att arbeta av icke avgjorda tiUslåndsärenden. Vidare harverkel under budgetåret beviljats särskilda resurser för all klara den ökningav antalet viserings-ärenden, somblivit följden av regeringens beslul atl återinföra visumlväng för polska medborgare. Åtgärder har ocksåvidtagits för all öka arbetsmarknadsdepartementetskapacitet vad gäller handläggning av utlännings- 1982/83:100 Bilaga 12 12 Dessa insatser har bidragit lill all den totalagenomsnittliga vänte-liden för ärenden som går igenom hela inslansordningen(polisen, invandrarverket och regeringen) kan bedömas ha minskat från ca . Arbetet pä allylleriigare förkorta väntetiderna inom nuvarande system fortsätter. harnyligen fatlat beslut om vissa ändringar i utlänningslagen, bl.a. vad gällerverkställighet av avlägsnandebeslut, besvärsrätt över beslul omförvarslagande samt vissa frägor om ansvar för brott mol utlänningslagstiftningenm.m. 1981/82:146, AU 1982/83:3, rskr 1982/83:43). Regeringen avser altvären 1983 förelägga förslag om ändrade regler för antagning avgäslsluderande lill högskoleutbildning i m.m., med anledning avgäslsluderandekommilléns (U 1978:03) betänkande (Ds U 1981:8). Betänkandet har remissbehandlats. Med utgångspunkt iregeringsdeklarationens uttalande om en fortsall generös flyktingpolitik vidtasytterligare åtgärder inom flera departements verksamhetsområden. Den mest akutanöden bland flyktingarna ser ut atl ha avhjälpts pä flera häll i världen där situationenundergått en viss stabilisering. Trots detta måste flyktingsituationen globaltsetl anses vara synnerligen allvarlig. Miljontals människor är hemlösa ellerbefinner sig pä flykt pä och i , och . Förhållandena i Mellanamerikahar förvärrats som en följd av händelseutvecklingen i ochGuatemala. Delta visar att flyktingsituationen pä mänga håll i Latinamerikaalltjämt är mycket instabil. Sammanlagt kan man räkna med all del i världenf.n. finns ca 10 miljoner flyktingar och hemlösa under FN:s flyktingskommissaries (UNHGR)beskydd. Sverigesflykfingpolifik kan sägas bestå av flera olika delar. En av dem är del ekonomiska bistånd som Sverigelämnar till mellanstatliga och frivilligaorganisalioner och till andra länder för insatser bland flyktingar. Enannan är vär beredvillighet alt ge flyktingar en i värt land, antingen genom överföring hil inom ramen förflyktingkvolen eller genom allbevilja asyl ät dem som kommer hil pä eget initiativ. Sverigesbidrag till UNHCR uppgick under föregående budgetår till drygt 65 milj. kr. Därefter har stödet förifrågavarande period utökats med ytterligare ca 20 milj. kr. Utfästelserhar gjorts lill FN om ett fortsatt reguljärtbidrag med 60 milj. kr. för vart och etl av de följande tvä budgetåren. Bidrag av i huvudsak samma storieksordningges lill för palestinska flyktingar (UNRWA). Tillsammansmed betydande insatser ur kataslrofanslaget (ca 135 milj. och uranslagen för humanitärt bistånd i södraAfrika resp. (sammanlagt drygt 200 milj. kan under /82 totalt nästan 450milj. beräknas ha använts förolika flyklingändamål. Del finns beredskap för svenska insatser i samma storleksordning även under innevarandebudgetår saml som budgetförslaget gäller. Av de 6000 flyktingar och personer med flyktingliknandebakgrund som Prop.1982/83:100 Bilaga 12 13 tog emol under /82 kom irunda lal drygt 2500 från , ca 1 000 från lafinamerikanska länder, främstBolivia, och nära 900 frän . Den flyklingkvol som gäller förinnevarande budgetär omfattar 1 500 personer, varav 1 250 avser reguljärflyklingöverföring och 250 anhöriga lill s.k. bålflyklingar frän somtidigare har förts över hil. I budgetförslaget förutses insatserna föröverföring och mottagande av flyktingar under nästa budgetår bli avhuvudsakligen samma omfattning som tidigare är. Inom bereds f.n. frägan om nyhuvudman för flyktingverksamhelen och om kommunalisering avflyklingomhändertagandel m.m. Överläggningar äger rum med i syfte atl klargöra förutsällningarna härför. Beredningenomfaltar även överväganden om ändringar i det syslem för slallig ersättninglill kommunerna för kostnader för bisländ lill flyktingar m.fl., som infördesden (SFS 1979:1120). Invandringen avsyrisk-ortodoxa och andra kristna frän och fortsatte altminska under är 1982 och är nu obetydlig. Den förra regeringen upphävde i juni1982 den sedan är 1976 tillämpade särbehandlingen vad gäller invandringen avassyrier/syrianer frän . Den s.k. familjeåterföreningskvoten föranhöriga till turkiska assyrier/syrianer som infördes är 1979 har mol dennabakgrund inte föriängts att gälla under innevarande budgetår. Invandring m.m. behandlas vissa förslag frän den arbetsgrupp rörandeassyriernas/syrianernäs sociala, kulturella och religiösa silualion i Sverigesom tillsattes är 1980 och som har avslutat sitt arbete. Regeringens invandrar-och minoritelspolilik utgär frän de riktlinjer för denna politik som slogs fastår 1975. Invandrarpolitiska kommillén har i uppdrag atl göra en samladutvärdering av effekterna av de reformer som har införts isyfte att främja jämlikheten mellan invandrare och den inhemska befolkningen,vidga den kulturella valfriheten för invandrare och minoriteter och ökasamverkan mellan invandrarna och befolkningen i övrigt. Kommittén har även iuppdrag alt i vissa avseenden precisera 1975 ärs mäl sä atl deras innebördframstår klarare. Det gäller bl.a. förhållandel mellan samhällels strävanden iriktning mol social och ekonomisk jämlikhet ä den ena sidan och de etniskaminoriteternas rättigheter all behälla och utveckla elt egel kultur- ochsamfundsliv å den andra. Regeringen avser alt geinvandrarpolitiska kommittén tilläggsdirektiv med uppdrag bl.a. att i sambandmed översynen av det statliga stödet till invandrar- ochminoritelsorganisalionerna särskilt se över frägan om stödet fill utgivning avtidningar pä minoritetsspråk i . På grundval av en av statskontoretgjord översyn har kulturministern föreslagit vissa ändringar i grunderna förslödel lill tidningar pä andra språk än svenska. Vidare har föreslagils enhöjning av stödet till utgivning av litteratur pä minoritetsspråk. 1982/83:100 Bilaga 12 14 I del följande beräknasmedel för invandrarverkels bidrag lill invandrar-och minoritelsorganisationerutgå i samma omfattning som f.n. Vidare föresläs all AMS skall fä fördela 1,2milj. till bl.a. invandrarorganisationer som behöver ytteriigare etl årsövergångstid för atl klara ett eget kostnadsansvar för anställda medlönebidrag, enligt de regler som gäller . Den är 1981 fillkalladesärskilda utredaren (1981:04) med uppdrag alt göra en översyn avinvandrarfrågor inom skolväsendets och vuxenutbildningens område (spräk- ochkulturarvsuiredningen) beräknas lägga fram förslag under nästa budgetår. Iuppdraget ingär bl.a. alt kartlägga frägor rörande den framtida undervisningeni minoritetsspråk, särskilt finska språkel, inom ochgymnasieskolan. I avvaktan pä resultatenav språk- och kullurarvsutredningens och invandrarpolitiska kommitténs förslagbör del fortsatta arbetet inom invandrar-och minoritetspoliliken, med hänsyntill det besvärande statsfinansiella lägel, syfta till all effekliverainsatserna inom ramen för de samlade resurserna. En viktig utgångspunkt ärhärvid att förslärka och förbättra de särskilda insatserna för den s.k. andraoch tredje generationen invandrare.