prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag vUl i detta sammanhang påpeka att vpl 10-resorna f. n.även utgår tUl vämpliktiga under repetifionsutbUdning och civitförsvarspUkliga.Enligt vad jag har inhämtat har dock utnyttjandet av sådana resor underrepeli-tionsövningar m.m. varit lägl, beroende bl.a. på dekortartjänslgöringsti-dema och tjänstgöringsförhållandena i övrigt. Mot dennabakgmnd och med hänsyn till att den ekonomiska situationen normall torde varabättre för dessa kategorier än för värnpliktiga under gmndutbildning bör vpl10-resorna slopas även för vämpliktiga under repetitionsulbildning. I sammanhangetbör också nämnas att dagpenningsyslemet för vämpliktiga underrepetifionsutbUdning numera ger dessa en helt annan ekonomisk situation än dehade när vpl 10-resoma infördes. De som tjänstgör bör dockliksom f. n. få utnyttja en fri resa. Jag delar kommitténs uppfattning atl kostnadema förflygresor måste begränsas. Jag förordar därför i likhet med kommillén alt deverkliga kostnadema för flygresorna bör faktureras förbanden. Vidare börundersökas om del inte är möjligt all belasta förbanden med samtliga kostnaderför de värnpliktigas resor. Familjepenning kan utgå lill ijänstepliktiga som harförsörjningsansvar mol barn och hustm eller sammanboende. för barn högst . för månad och för hustru högst 1440.kr. Kommittén konstaterar med slöd av tidigare undersökningaratl gifta eller sammanboende tjänslepliktiiga som har barn har den lägstadisponibla Prop.1982/83:115 23 Kommittén föreslår alt en förbättring för denna gmpp böråstadkommas genom att familjepenningen fill bam höjs så atl den uppgår fiUhalva beloppet av familjepenningen fiU hustm (motsvarande). Kommittén anservidare alt socialbidragsnormen för är en lämplig utgångspunktför familjepenningens nivå. Deremissinstanser som har behandlat förslagel om familjepenning har samtligalUlslyrkl kommilténs förslag. Kammarrätten i har särskUt underslmkitvikten av atl gmppen gifta eUer sammanboende tjänsteplikliga som har barn bUrliUgodosedda. Jagdelar kommitténs uppfattning i fråga om familjepenningen till barn, dvs. altden bör utgöra halva beloppet av familjepenningen liU hustm (motsvarande). Jagförordar all famUjepenningen fill hustru eller sammanboende höjs med 60 kr.för månad. Genom dessa förändringar kommer familjepenningen fill hustm ellersammanboende all bli högsl . för månad och familjepenningen liU barnhögst . Bostadsbidragulgår för kostnad för bostad i vilken Ijänstepliktig bor ensam eller tUlsammansmed maka och barn. Också andra boendeformer kan berättiga fill bostadsbidrag,om särskUda skäl föreligger. Bostadsbidraget beräknas lill högslbostadskostnaden eUer vid boende i "annat fall" lUl dentjänsleplikliges andel av bostadskostnaden. Endast om det finns särskilda skälfår en högre bostadskostnad än vad som motsvarar normal hyra på orten för en ifamiljebidragslagen angiven lägenhelsstorlek läggas fill grund för beräkning avbostadsbidraget. F. n. gäller lägenhetsstorieken och kök i fråga ombostadsbidraget lill en Ijänstepliktig med maka och barn, två rum och kök förIjänslepliklig med maka och ell mm och kök för ensamslående Ijänslepliklig.Enligl de avräkningsregler som gäller för reducering av bostadsbidraget pägrund av makas eller barns inkomster skall dock minsl hälften av denboendekostnad som ligger tiU gmnd för beräkningen av bostadsbidraget ulgå lillden tjänslepliktige. Enensamslående Ijänslepliklig som har bostadsbidrag kan enligt nuvarande reglerinle få ersättning för andra kostnader som normall uppslår i samband med egelhushåll, t.ex. kostnader för hushållsel, telefonabonnemang och hemförsäkring.För andra tjänsteplikliga kan sådana kringkosl-nader till boendel bli täcktagenom familjepenningen. Kommillénhar ansett att del finns behov av atl justera bostadsstödet lill deIjänstepliktiga. Prop.1982/83:115 24 Kommitténföreslår atl med begreppet normal hyra skall avses hyreskostnader inyproducerade lägenheter i allmännyttiga bostadsföretag (motsvarande). På såsäll kan en ijänstepliktig som bor i en enligl bestämmelsema för stor menbiUig lägenhet få hela sin bostadskostnad täckt om hans lägenhet inte har högrehyra än en nyproducerad lägenhet om ett rum och kök. F. n. läggs den fakfiskabostadskostnaden tiU gmnd för beräkningen av bostadsbidrag. Bidragen begränsassedan när det sammanlagda behovel av familjebidrag (famUjepenning ochbostadsbidrag) beräknas. Detta kan enligl kommUtén leda tUl all familjer, somi princip har rätt lill lika stora bidrag, behandlas olika. En begränsning avfamiljebidragen först vid bestämmandel av utgående bidrag äi- således enliglkommitténs mening inle tillfyllest. En anpassning av tUlämpningen lill dennuvarande lydelsen i lagen, dvs. att tiU grund för bostadsbidraget får läggashögst de enligl lagen särskUt angivna lägenhelsslorlekarna, innebär enförsämring i bidragshänseende för vissa gmpper. Kommittén har därför funnU detmofiverat all föreslå en något högre nivä pä utgående bostadsbidrag än vadfamiljebidragslagen f. n. anger. Förslagel innebär atl lill grund förberäkningen av .bostadsbidrag skall, om inle särskilda skäl föreligger, läggasnormal hyra för en lägenhet om och kök för den som bor tillsammans medmaka och barn, för en lägenhet om och kök för den som bor tiUsammans medmaka och för en lägenhet om ett mm och kök i övriga fall. Kommitténanser vidare all delad vårdnad av barn eller umgängesräll av viss omfattningmed bam bör vara ell sådant särskill skäl som kan innebära att högrebostadsbidrag kan utgå fill den fiänstepliktige. Kommitténföreslår också att makas synneriiga höga inkomsler skall kunna påverkabostadsbidraget, dvs. att 1 § i familjebidragslagen skall vara fiUämplig. Dennaparagraf ger beslutande myndighet möjlighet att bestämma alt bidrag inte skallulgå, om det är uppenbart alt bidraget inte behövs. Kommitténpekar på att bidrag enfigt förordningen (FFS 1979:31) om särskild ekonomiskhjälp till värnpliktiga i praktiken har utnyttjats för att betala elräkningar,hemförsäkringar etc. för ensamslående Ijänstepliktiga som bara harbostadsbidrag men inle kan få familjebidrag. Eftersom den formella gmndensaknas för all tillämpa förordningen på detta sätt, föreslär kommittén atl eltfillägg till bostadsbidraget införs lill ensamboende tjänsteplikliga. Tilläggetföreslås ulgå med högsl . FörsvaretscivilförvaUning biträder kommitténs förslag när del gäller bostadsstödet lUltjänsteplikliga. anser att del är viktigt att begreppetnormal hyra definieras, eftersom man har upplevt aft de olika kommunernasfamiljebidragsnämnder, som i första hand administrerar familjebidragen, tolkarbegreppet normal hyra på olika sätt. Överbefälhavaren framhåller atl arbetetinom personalvårdsdelaljerna vid förbanden 1982/83:115 25 underlättas,om man inför ell tillägg till bostadsbidraget enligl kommitténs förslag. Då kanenligl överbefälhavaren den särskilda ekonomiska hjälpen i framliden tiUämpasenligt de urspmngliga tankarna, nämligen för bidrag lill plötsliga ochoförutsedda ekonomiska utgifter för de tjänsteplikliga. Liknande synpunkter framförsav försvarels civilförvaltning. Riksrevisionsverkelavslyrker all en ny bidragsform införs med motiveringen all detta skulleytterligare fördyra och komplicera förmånssystemets administration.Riksrevisionsverkel hävdar all kringkoslnader för boendet bör läckas av dentjänsleplikliges dagersättning. Jagdelar kommitténs uppfattning när del gäller behovet av förbättringar avbostadsstödet lill tjänsteplikliga. I de flesta fall torde de tjänsteplikligasom skaffar lägenhet vara hänvisade till nyproducerade lägenheter.Kommitténs förslag liU definition av begreppet normal hyra är därför enligt minmening lämpligt. Jag förordar således atl vid tillämpningen av de bestämmelsersom begränsar bostadsbidraget med begreppet normal hyra på orten skall förslåsvad del kostar all på samma ort hyra en nyproducerad lägenhet i ettallmännyttigt bostadsföretag. På slörre orter bör med ort i stället förslås ellbostadsområde. Jagbiträder vidare kommitténs förslag atl bostadsbidraget beloppsmässigt börbegränsas tiU atl avse normal hyra för och kök för barnfamiljer, trerum och kök för andra sammanlevande och elt mm och kök i övriga fall. Jagdelar också kommitténs uppfattning om att makas synnerligen höga inkomsterskall kunna påverka bostadsbidraget. Det är rimligl all den beslutandemyndigheten kan bestämma atl bidrag inte skall ulgå om del är uppenbart altbidraget inle behövs. Ilikhet med överbefälhavaren och försvarets civilförvaltning delar jagkommitténs uppfattning alt etl fillägg bör ulgå för vissa boendekostnader. Föratl - såsom riksrevisionsverkel invänder - administrafionen av del föreslagnatillägget inle skall bli onödigt krånglig bör tillägget ulgå lill allatjänsteplikliga som uppbär bostadsbidrag men inle har beviljats familjepenning.Delta innebär alt tillägget inle kan ulgå, om den tjänslepliktige har beviljatsbostadsbidrag men genom de olika avräkningsreglerna inle kommer att få utnågol bidrag. TiUäggel bör, som kommittén har föreslagit, bestämmas tiU 60 kr.per månad. TUIen Ijänstepliktig som har sin huvudsakUga försörjning från näring som drivs avhonom själv eller hans maka och anlitar särskild avlönad arbetskraft under sintjänstgöring för atl helt eller delvis ersätta egen arbetsinsats utgårnäringsbidrag för uppkommande lönekostnad, om rörel- 1982/83:115 26 sensnormala driftöverskott inle kan läcka denna. Näringsbidrag kan också ulgå förrörelse som under den tjänsleplikliges Ijänslgöring tillfälligt är nedlagd.Bidrag ulgår då för kostnader som är nödvändiga för att verksamheten skallkunna åtempptas efter tjänstgöringens slut. Näringsbidrag kan utgå med högsl200 kr. Kommitténföreslär atl maximibeloppet höjs fill . för dag och anser alt stadgandetom atl en Ijänstepliktig skall ha sin huvudsakliga försörjning frän rörelse börändras till atl den tjänslepliktige skall ha inkomst som bedöms vara av viktför hans försörjning från näring som drivs av honom eUer hans maka. Kommillén framhåUer vidareatt en Ijänstepliktig som inle formellt lägger ner sitt företag, men inleheller anställer en ersättare inle kan få någol näringsbidrag. Det finnsdock fall där en rörelse renl formellt bör kunna betraktas som nedlagd trotsatl ägaren, vid sidan av sin tjänstgöring, driver företagel i begränsadomfattning. KommUtén föreslår all näringsbidrag skall kunna ulgå i sådantfall. Bidraget bör dock reduceras med rörelsens inläkler. Fleraremissinslanser, däribland försvarels civilförvaltning, kammarrätten iGöteborg, och värnpliktiga arbetsgruppentiUstyrker kommitténs förslag om en höjning av maximibeloppet för näringsbidragtill . anser att höjningen är för Ulenoch Centralorganisafionen /SR föreslår atl beloppet höjs tUl högst 600 kr.för dag. Kammarrätteni anser all den äldre lydelsen, där man talar om försörjning och inteom inkomst i stadgandet om näringsbidrag är alt föredra framför kommilténs förslag. Näringsbidragulgår endasi när rörelsen visar underskott. Avsikten är således inle alt genomnäringsbidrag ge bidrag lill den tjänsteplikfiges försörjning utan endasi attgarantera rörelsens fortbestånd efter tjänstgöringstidens slut. Maximaltnäringsbidrag ulgår i få faU. Det förekommer emeUertid undanlagsvis alltjänslepUktig som fär fuUl näringsbidrag, inle har fuU täckning för sinakostnader. Detta är otillfredsställande. I likhet med kommittén och flertaletremissinstanser anser jag därför atl maximibeloppet bör höjas tiU . Ilikhet med kommillén anser jag vidare alt möjligheterna liU näringsbidrag börutökas så atl inte endasi de som har sin huvudsakliga försörjning av näringenfår bidrag. Med beaktande av kammarrättens i mening förordar jag attreglerna i famUjebidragslagen om näringsbidrag Prop.1982/83:115 27 ändraspå sä säll alt en Ijänslepliklig som helt eller delvis har sin försörjningfrån näring kan få näringsbidrag, om lagbestämmelsernas krav i övrigt äruppfyllda. Enliglmin mening är pUkltjänstgöringen en heltidssysselsättning. Kommitténs förslagom all näringsbidrag även skall kunna ulgå lill den som varken lägger ned sillförelag eller anställer en ersättare kan jag därför inte godta. Jag vill i deltasammanhang också la upp frågan om ersätlning för avbylare vid inkallelser avjordbrukare lUl repetitionsulbildning. Frågan har tidigare behandlats avriksdagen med anledning av en mofion av innebörden atl dåvarande reglermedförde stora kostnader för en lantbrukare som vid inkallelse fiUrepetitionsulbildning var tvungen atl anUla avbytarservicen. Jordbmksulskotlelfann del önskvärt alt denna fråga i enlighet med uttalandet i prop. 1977/78:154om reglering av priserna på jordbmksprodukler m. m. skulle övervägasytterligare och föreläggas för beslut. Eftersamråd med chefen för jordbmksdepartemenlet vill jag anmäla alt den avriksdagen aktualiserade frågan får anses löst i och med den föreslagnahöjningen av näringsbidraget. Administrationenav familjebidragen Nuvarande ordning Ansökningarom familjebidrag görs tiU kommunernas familjebidragsnämnder som svarar föralla kontroller, utredningar, kompletteringar m.m. av ansökningarna och fattarbeslut i huvuddelen av familjebidragsärendena. Kommunerna betalar också ulsamtliga familjebidrag. av utbetalade medel för familjebidrag täcks avstatsbidrag. avgör följande familjebidragsärenden. Familjepenning för maka ulanbarn om synnerliga skäl föreligger. Bostadsbidrag för bostad ivilken ijänstepliktig bor tillsammans med enbart maka (motsvarande). Bostadsbidrag för bostad ivilken ijänstepliktig bor tillsammans med föräldrar, syskon eller kamrat samlnär han skaffat bostad efter tidpunkten för inryckningen, om särskilda skälföreligger. Bostadsbidrag för annan bostadän hyres- eller bosladsrätlslägenhel. Näringsbidrag om tjänstgöringenvarar än . Omell ärende berör flera ärendetyper och nägon av dessa prövas av försvarelscivilförvaUning, skall ärendet i sin helhet avgöras av civilförvaltningen.Försvarets civilförvaltning utövar ocksä lUlsyn över efterlevnaden avfamiljebidragslagen och av civilförvaltningen utfärdade föreskrifter ochanvisningar lill lagen. 1982/83:115 28 Kommitténhar diskuterat ålgärder för alt uppnå en rationellare behandling avfamiljebidragen och pekar på tre möjliga handlingsvägar, nämligen att överförahandläggningen av samtliga ärenden till försäkringskassorna, all centraliseraden tiU försvarels civilförvaltning saml alt decentralisera den fräncivilförvaltningen lill kommunerna. Kommitténframhåller att , som har yttrat sig tUl kommillén, anseralt en överföring av familjebidragsadminislralionen lUl försäkringskassorna ärmöjlig utan ändringar i de grundläggande beslämmelser för familjebidragen somfinns i familjebidragslagen. Kommittén anser emeUertid alt det är tveksamthuruvida någon rationaliseringsvinst över huvud taget kan uppslå och förordardärför alt en överföring av administrationen tUl försäkringskassorna inte skernu. Kommittén utesluter dock inle alt en sådan överföring kan visasig vara rationell. Encentralisering av samtliga familjebidragsärenden till försvarels civilförvaltningskulle enligl kommittén medföra en merkostnad om ca 2,6 milj. kr. Om dessutom de uiredningar och kompletteringar somkommunerna nu biståir med centraliseras, krävs ytterligare resurser vidcivilförvaltningen. Till detta kommer också här kommunernas andel av utbetaladebidrag, ca 3 milj. kr. Kommittén kan därför inle förorda en sådancentralisering. Kommitténkonstaterar atl en total decentralisering av familjebidragsärendena fräncivilförvaltningen lill kommunerna inle heller är lämplig, eftersom vissaärenden är så udda och komplicerade, Kommitténföreslår emellertid att de familjebidragsärenden av skälig-hetskaraktär, som f.n. handläggs av civUförvaltningen, förs över lill kommunerna, medan andra svårareoch mera tidskrävande ärenden, som handläggs av kommunerna, förs över lillcivilförvaltningen. Kommitténsförslag innebär således atl ärenden om näringsbidrag, ålerbelalningsskyldighetsamt liksom nu bostadsbidrag lill villafastigheter och eftergift aväterbetalningsskyldighet skall avgöras av försvarels civilförvaltning. Övrigaärenden bör avgöras av familjebidragsnämnderna. Överbefälhavaren,försvarets civilförvaUning, försvarets rationaUseringsinstilut, kammarrätten iGöteborg saml Göleborgs och kommuner tillstyrker i slort setlkommitténs förslag om en ökad decentralisering av vissa familjebidragsärendenoch centralisering av andra sädana ärenden. Överbefälhavaren påpekar, liksomkammairätten i , all utredningen om ersättning till personal ikrigsorganisafionen har föreslagit all alla frågor om näringsbidrag vid krigeller krigsfara skall avgöras av kommunerna. framhåller altden ärendegrupp som avser bostadsbidrag till ijänstepliktig som har anskaffatbostaden inle bör decenlrciliseras lUl kommunerna.Civilförvall- Prop.1982/83:115 29 ningenanför vidare att den minskade ärendemängd vid myndigheten, som förslagetmedför, inte fullt ut kommer all kunna realiseras i personalbesparingar,eftersom förslaget samtidigl ställer större krav på civilförvaltningen när detgäller utbildning, lUlsyn och information tiU kommunerna. Kammarrätten förordaren mer långtgående decentralisering och anser alt alla familjebidrag böravgöras av kommunema, med undanlag av ärenden om återbetalningsskyldighel. Försvaretsrationaliseringsinstilul påpekar att en decentralisering kommer att minskaantalet familjebidragsärenden som handläggs av försvarets civUförvallning medca och framhåUer viklen av atl civilförvaltningen tillgodogör sig depersonalbesparingar som därvid uppstår. Riksförsäkringsverketanser alt frågan om att föra över familjebidragsadministrationen tUlförsäkringskassorna inle bör avfärdas ulan vidare. Verket anför flera skäl tillatt en sådan överföring kan vara lämplig och anser alt en begränsadutredningsinsats kan göras av verkel i samråd med representanter förförsäkringskassorna för alt belysa bl. a. serviceaspekler vid en sådanöverföring. Försäkringskasseförbundel anför också flera skäl till atl överförafamiljebidragsadministrationen från kommunema och försvarets civilförvaltningfill försäkringskassorna med som tiUsynsmyndighet. a.ser förbundet en sädan överföring som ett första steg mot ett genomförande avsocialpolitiska samordningsulredningens förslag atl åstadkomma förenklingar iregelsystem och administration för att därigenom nå såväl ekonomiskabesparingar för samhället som en ökad överblick för den enskilde. Förbundetanser atl kommittén endasi har beaktat etl fåtal aspekter i denna fråga och alldel utredningsmaterial som kommillén har gmndat sill förslag på ärofullständigt. Jaganser det angeläget atl administrationen av familjebidragen kan anordnas inomramen för en enhetlig och rationell organisation. Jag är inle beredd all nu laslutlig ställning liU hur denna adminislralion skall ordnas pä . Ilikhet med bl. a. överbefälhavaren och anser jag dock,efter samråd med chefen för , all det finns anledning altytterligare pröva möjlighelerna att överföra bidragsadministralionen fill deallmänna försäkringskassoma. Dessa har redan nu hand om administrationen avslörre delen av samhällels ekonomiska bidragssystem, bl. a. dagpenning lillvärnpliktiga under repelitionsljänslgö-ring, och flera fördelar borde kunnavinnas genom en anknytning liU denna organisation. Jagavser föreslå regeringen att återkomma tUl i denna fråga närytterligare klarhet vunnits. Med hänsyn tiU viklen avatt även på kort sikt kunna rationalisera familjebidragsadminislralionen delarjag kommitténs uppfattning all famil-jebidragsnämndema i kommunerna börhandlägga flertalet familjebidrags- 1982/83:115 30 Därigenom understryks försvarelscivilförvaltnings karaktär av fillsynsmyndighet. Civilförvaltningenshandläggning av familjebidrag bör i stort setl inskränka sig tillnäringsbidrag, frågor om äterbetalningsskyldighet och eflergU"l avåterbetalningsskyldighel. 2.1.4 Övriga frågor ' En tjänslepUktig, som under tjänstgöringen eller straxdärefter byter bostad, har möjlighet alt få flytlninigsbidrag för skäligaflyttningskostnader. Flyllningsbidragel regleras i famUjebidragslagen ochhandläggs av familjebidragsnämnderna. Andra frågor som rör själva flyttningen,t. ex. tjänstledighet m.m., handläggs vid förbandet. Kommittén anser atl detär en fördel om samtliga hithörande frågor avgörs av samma myndighet, nämligenförbandet. Kommittén föreslår därför att reglema för flyltningsbidrag förs överfrån familjebidragslagen tiU förordningen om särskild ekonomisk hjälp fillvärnpliktiga. Inle någon remissinstans har motsatt sig kommilténs förslag idenna del. Enligl min mening hör bestämmelserna om flytlningsbidragnaturligen hemma i familjebidragslagstiflningen. Jag delar dock kommitténsuppfattning att det fmns klara fördelar med att även dessa frågor handläggs påförbanden. Jag förordar därför atl flyllningsbidragel slopas som familjebidragsform.Möjligheterna all få vissa flyttningskostnader ersatta bör regleras inom ramenför den särskilda ekonomiska hjälpen. Del ankommer på regeringen all utfärda deföreskrifter som behövs för della. Enligt gällande beslämmelser skall en tjänsleplikligs semesterlöninte betraktas som inkomst vid bestämmande av familjebidrag. Kommillén anserall semesterlön som uppbärs under tjänstgöringen bör räknas som inkomst ochdärmed påverka behovet av familjebidrag. Enligl min mening är detta en fråga som i allmänhet inteberör den vanlige tjänslepliktige ulan snarare sådana frivilligt tjänstgörandesom genomför sin frivilUgulbildning under sin semester. Regeringen har i juli1982 tillkallat en kommitté atl utreda förmåner m. m. vid frivillig försvarsverksamhel(Dir. 1982:63). Jag anser all denna fråga bör behandlas i denna kommitté. Jag vUl i delta sammanhang la upp några frågor som 1982års värnpliktsförmånskommitté inte har behandlat. Både värnpliktiga och civilförsvarspliktiga är berättigadefill befattnings-penning under repetitionsulbildning som befäl. Vapenfriatjänsteplikliga som genomför repefifionsutbildning som befäl inomcivilförsvaret är dock 1982/83:115 31 inleberättigade lill befaltningspenning. Del finns enligl min mening ingen anledningall ha kvar denna skillnad. Jag förordar atl vapenfria tjänsteplikliga somtjänstgör inom civilförsvaret skall vara berättigade lill befallningspenningenligl samma villkor som civilförsvarspliktiga. En vapenfri Ijänstepliktigfår för erhållande av tillägg till dagersättningen fillgodoräkna sig tidigaretjänstgöring enligl vämpliktslagen. Någon motsvarande tillgodoräkning kan envärnpliktig som har övergått frän vapenfri tjänst inle göra. Kammarrätten iGöteborg har i sitt yttrande över värnpliktsförmånerna pekat på denna skillnadoch föreslär alt en värnpliktig för erhållande av lUlägg lill dagersättningenfår tillgodoräkna sig tidigare tjänstgöring enligt lagen om vapenfri tjänst. Jag delar kammarrättensuppfattning i denna fråga och förordar atl en värnpUktig som har gjortviss del av vapenfri tjänst får tillgodoräkna sig denna ijänslgöring förerhållande av tillägg till dagersättningen. Delankommer pä regeringen all meddela erforderliga författningsändringar förgenomförande av de förslag somjag nu har förordat. I1983 ärs budgetproposkion (prop. 1982/83:100 bil. 6) anmälde min företrädareatl han avsåg återkomma tiU regeringen med förslag lill proposition omförbättrade vämpliktsförmåner för /84 inom en koslnadsram av ca100 milj. kr. De förslag somjag i det föregående harredovisat har utformats med beaktande av denna kostnadsram. Förslagen avseräven förmäner lill vapenfria tjänsteplikliga. Jag har i denna fråga haft samrådmed chefen för . 2.2 Ersättningar till personal i krigsorganisationen Värnpliktigakan med slöd av 27 § 2 mom. värnpliktslagen inkallas lill en eller fleraberedskapsövningar i sammanlagt , om del behövs med hänsyn lillförsvarsberedskapen. Om rikets försvar eller säkerhet kräver del, dvs. underberedskap och krig, kan värnpliktiga inkallas för obegränsad lid med slöd av 28§ värnpliktslagen. Motsvarande beslämmelser finns för civilförsvarspliktigaoch vapenfria tjänsteplikliga.