prop · G60320 · 1982-12-31 00:00:00 — Bolaget utför vidare kontroll avkilometerräknarapparatur på brännoljedrivna och övriga kilometerskatlepliktigafordon saml utfärdar intyg om att kontrollmärke har förstörts. Därjämte utförbolaget frivilliga trafiksäkerhetskontroller och konditionsbesiktningar samtvägningar av fordon. Bolagets verksamhet skall drivas pä självkostnadsbasis,dvs. intäkterna från besiktningsverksamheten skall täcka bolagets totalakostnader. Verksamheten under /82 Under /82 utförde bolaget 4,09miljoner fordonsbesiktningar (1980/81 3,95), vilket innebär en ökning med3,. /82 godkändes 78,av de kontrollbesiktadefordonen (1980/81 79,2) medan 21,underkändes på grund av en eller flerabristfalligheter av betydelse för trafiksäkerheten. 1982/83:20 169 Förbesiktningsverksamheten disponerades 171 bilprovningsstationer i 160 kommuner.Bolaget äger 78 anläggningar, övriga är förhyrda. Detekonomiska utfallet för verksamhetsåret blev etl överskott på närmare 12 milj.kr. Tillväxttakteni fordonsbeståndet är och förutses också bli låg. Underlaget för bolagetsverksamhet är sålunda stagnerande. Besiktningsvolymen förefaller de närmasteåren att öka med endast omkring en halv procent . (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1981 1980 engagerade sig första gången i eldistributionsverksamhetbedriven i bolagsfofm genom förvärv av . Först under1960-talet påbörjades emellertid i samband med en målmedvetenomstmktureringspolitik från statsmakternas sida avseende landets eldistributionett mer omfattande engagemang i eldistributionsbolag paralleUt med en utökningav verkets egen detaljdistributionsverksam-het. Vid slutet av 1970-taletomfattade verkets bolagsengagemang ett 20-tal företag. Underår 1978 gjorde verket en framslällan om att få bilda ett särskiltförvaltningsbolag för att administrera statens aktieinnehav i de olika eldistributionsbolagen.Detta godkändes av och /80 kunde - SEAB - starta sin verksamhet som moderbolag i en koncern- - genom att förvärva statens aktier i ett antaleldistributionsbolag. Genominrättande av ett särskilt moderbolag med skyldighet att upprätta egetårsbokslut och koncernbokslut erhålls en förstärkt insyn frän såväl statens somövriga intressenters sida. Utöver en effektivisering av ägarefunktionen medbl.a. målsättningen att förränta statens kapilalengage- 1982/83:20 170 mangpä ett tillfredsställande sätt kommer bolagsgruppens finansieringsfrågor,gemensamma avtalsfrågor, försäkringsfrägor etc. att kunna underlättas. År1981 var SEAB:s och andra verksamhetsår. ingick utöver moderbolaget, som är helägt av , följande dotterbolag: AB , ,AB , , , ABSkillingaryds , , , ABVärmdö och AB Ange . Moderbolagetägde härutöver aktieandelar i följande bolag: , , , AB ochÖsthammars . Koncernensomsättning uppgick till 556 milj. kr. och årels resultat till 11,1 milj. kr.Koncernens balansomslutning per var 656 milj. kr. Koncernensinköp och produktion av el var 2405 GWh (inköp , produktion ) till enkostnad av 327 milj. kr. Intäkterna av elförsäljning-en uppgick till 497 milj.kr., varav 113 för högspänning och 384 för lågspänning. Av lågspänningsförsäljningenuppgick försäljning för elvärme till 134 milj. kr. Antaletlågspänningsabonnenter var ca 161000 varav ca 31000 elvärmeabonnemang. Underåret investerades 137 milj. kr. Koncernenhade 668 årsanställda. Från inlånades på entreprenadbasis 23årsanställda. Moderbolagetsomsättning uppgick till 29,9 milj. kr. varav erlades 28,9 milj. kr. som räntortill för upptagna lån motsvarande en förräntning avdetta statliga kapitalengagemang . Någon utdelning på Vattenfallsaktieinnehav i moderbolaget har ej medgivits. Moderbolagethade en anställd - verkställande direktören. För administrativa uppgifteranlitades på entreprenadbasis personal anställd hos . Koncernbolageninköper sitt behov av el från . Vattenfalls prispolicy under år 1981medgav ett ökat netto per försåld kWh i förhållande . Tillsammansmed en 5-procentig försäljningsökning har detta bidragit lill starkt förbättratrörelseresultat 1981. Genomsnittsprisetper kWh för elinköp beräknas stiga under är 1982 men kompenseras av ökatförsäljningspris. En ökad konvertering från olja till el för bostadsuppvärmningbidrar till ökad försäljning. Koncernresultatet väntas bli ungefärjämförbart med . Ibörjan av har SEAB förvärvat aktierna i . 1982/83:20 171 (milj.kr.) Antal anställda 1981 1980 Bolaget bildades i enlighet med ettmellan , och Oskarshamnsverkels KraftgruppAB träffat konsortialavtal. Enligt nu gällande konsortialavtal som trätt i kraft den 1juli 1981 äger , , ochSydsvenska Värmekraftaktiebolaget av aktierna. Bolagets omsättning har ökat från ca 0,5 milj. kr. 1972/73till ca 132 milj. kr. Bolagets syfte är alt företa utredningar om behov ochtillgångar beträffande nukleärt material och tjänster inom kärnbränslecykelnför landels kärnkraftstationer, främja en samordnad upphandling, verkställaupphandling, ta initiativ lill projekt inom bränslecykeln samt samordna,planera och vidta åtgärder för åstadkommande av en säker hantering ochförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, liksom utöva annan medkärnbränslecykeln förenlig verksamhet. Verksamheten har omfattat forskning,utredningar och projekt av gemensamt intresse för de svenskakärnkraftproducenterna främst beträffande natururan, anrikningstjänsler,reservlager av anrikat uran och slutdelen av kärnbränslecykeln. Slutdeleninnefattar upparbetningsljäns-ter, mellanlagring av använt kärnbränsle ochaktivt avfall, transportsystem och sluflig förvaring av radioaktivt avfallresp. En tekniskt sammanhängande mer detaljrik redogörelse förverksamheten och dess bakgrund har av bolaget ingelts tillindustridepartementet. slutfördes en andra etapp leveranser av anrikaturan frän till reservlagret, som lagras hos Asea-Atom i Västerås.Sammanlagt uppgick lagret till ca 91 lon anrikat uran. Regeringen uttalade i budgetpropositionen att denmalminriktade uran-prospekteringen borde övertas av kraftföretagen fr.o.m. denI . Skr.1982/83:20 172 SKBFhar därefter övertagit 19 undersökningskoncessioner i ochVästerbottens län frän staten. SKBF:s uranprospektering har under är 1981inriktats mot lokala undersökningar dels i södra , dels i nya områden inorra . Flylmätningar har avslutats i och med . Det begränsadesvenska programmet medför att insatserna koncentrerats och blir föremål förlöpande prövning. Dethar kunnat konstateras att förutsättningar för industriell utvinning av uran iPleutajokk inle föreligger. undersökningar där har sålunda avbrutits ochdetta företags ansökan om utvinning enligt § 136 A byggnadslagen ätertagits. Forsknings-och utvecklingsverksamheten beträffande slutdelen av kärnbränslecykelnfortsätter. Den dokumenteras i särskild rapportserie. I samband med attProgramrådet för aktivt avfall (PRA V) upphört per harhuvuddelen av den forskningsverksamhet som där bedrivits (men bekostats avbolaget) också övertagits av bolaget. Projekteringsarbetepå ett gemensamt slutförvar i Forsmark för driftavfall har pågått under året.Den 25 mars 1982 ingavs ansökningar enligt § 136 A byggnadslagen,atomenergilagen och miljöskyddslagen. Förutsatt att erforderiiga tillstånderhålls kan anläggningsarbeten påbörjas och första fasen stå färdig år1988. Byggnadsarbetetpä ett centralt mellanläget för använt kärnbränsle (CLAB) vid Oskarshamnsverketfortskrider normalt. Anläggningen beräknas stå färdig . Arbetetpä ett transportsystem för använt kärnbränsle har fortsatt. Det av det franskadotterbolaget hos Ateliers et Chantiers du Havre beställda fartyget ärunder tillverkning och leverans beräknas nu ske . trädde lagen om finansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsle m. m. i kraft. I denna fastläggs kraftföretagens ansvar förkärnkraftens restprodukter. använtkärnbränsle (NAK), har trätt i funktion för att övervaka de uppgifter somkraflföretagen enligt nyssnämnda lag har att utföra. Kraftföretagen harbeslutat att SKBF skall tjänstgöra som gemensamt organ för den verksamhet sombedrivs för att tillgodose detta ansvar. Med anledning av lagen har delägarna iSKBF träffat etl nytt konsortialavtal, som trätt i kraft . Somny delägare ingår . AB:s delägarskap harövertagits av dess dotterbolag . Finansieringenav de framtida kostnaderna för använt kärnbränsle m. m. (inklusive rivning avkärnkraftstationerna) skall ske genom en avgift som utgår i förhållande tillden från reaktoranläggningen levererade energin. utgår den med 1,7öre per kWh. Avgiftsmedlen skall slå på räntebärande konto i ochförvaltas av NAK. Medlen kan även utlånas till kraftföretagen. 1982/83:20 173 Finansieringen av de framtida kostnaderna för driftavfallsker på samma sätt som tidigare, dvs. genom intern fondering hoskraftföretagen. Erforderlig fondering bedöms till per kWh. Deinternationella kontakterna har skett bl.a. genom deltagande iarbetet inom och lAEA. Ett omfattande flerna-tionelltsamarbete sker beträffande radioaktivt avfall. Med , och Schweizfinns därvid formella samarbetsavtal. Undersökningar på igraniten i Stripa sker i form av ett 4-årigt projekt organiserat inom och med deltagande från ett flertal nationer. har i medeltal 29 personer varit anställda. AB (Svelab) Översikt 1981/82* 1980/81 (milj.kr.) Antal anställda 1981/82 1980/81 Svelab bedriver regional laboratorieverksamhet inomområdena veterinärmedicinsk sjukdomsdiagnostik, fodermedelskontroll,livsmedelskontroll och vattenkontroll. Denna verksamhel sker vid elva regionlaboratorier. Regionala laboratorier för veterinärmedicinsk diagnostikhar funnit i . Dessa laboratorier drevs avhushållningssällskapen. Dä de statliga lantbruksnämnderna inrättades år 1967beslöt atl den veterinära verksamhet som hushållningssällskapenbedrev inte skulle inordnas i lantbruksnämnderna. En särskild utredning drogupp riktlinjerna för den veterinärmedicinska rådgivnings- ochlaboratorieverksamheten. beslöt att ett halvstatligt laboratoriebolagmed namnet AB skulle bildas. Från starten och fram t. o. m. år 1974var staten och dåvarande ägare resp. avbolagets aktiekapital. ägde en riktad nyemission rum, varigenomaktiekapitalet ökades till 2 milj. kr. och ägarkretsen utökades med KooperativaFörbundet och Industrins Livsmedelsgrupp. Det nuvarande ägandeförhållandet är följande: staten(jordbmksdeparte- Skr.1982/83:20 174 mentet), jordbruksnäringen () , konsumentkooperationen(KF) och den privata livsmedelsindustrin (Industrins Livsmedelsgrupp) . Genomdetta ägandeförhållande tillgodoses såväl konsument- som producentintressetoch Svelabs karaktär av opartiskt företag med det allmänna som huvudintressentbefästs. Svelabskall enligt bolagsordningen driva veterinärmedicinsk laboratorieverksamhetoch därmed förenlig verksamhet i syfte alt i första hand främjaanimalieproduktionen. Verksamheten bedrivs i konkurrens med kommunala ochprivata laboratorier. Enligt beslut skall Svelab varasjälvbärande, vilket lyckats. Denföregående år noterade stora ökningen av de kemiska undersökningarna av vattenoch livsmedel har fortsatt. Även de bakteriologiska vattenundersökningarnavisar en kraftig ökning liksom de patolog-anatomiska. Satsningen pä kemiskaavdelningar vid laboratorierna fortsätter. Fömtom de redan befintliga vidlaboratorierna i , , , och har underåret kemiska avdelningar startats vid laboratorierna i ochHelsingborg. Nyalokaler för Boriängelaboratoriet har tagits i bruk. En ny byggnadför Jönköpingslaboratoriet har projekterats och kommer att uppförasunder . Sedan stär Malmölaboratoriet i tur atl få nya lokaler,varefter samtliga laboratorier i Svelab-kedjan fått nya eller renoveradelokaler. Detekonomiska resultatet för verksamhetsåret är tillfredsställande. Det bör docknoteras att resultatet påverkats starkt av en stor salmonellafrek-vens, vilketmedfört att vissa laboratorier visar större överskott än normalt. (1982/83:21) föreslår regeringen en rekonstruktion av Svelab innebärandeatt går in som ny delägare i Svelab. Aktiekapitaletföreslås höjt till 4,56 milj. kr. Kapitalökningen bör genomföras genom att ennyemission först riktas mot , som får lika många aktieri bolaget som staten, dvs. 1 560 aktier=34%. Övriga parter skall inte tUlskjutanytt kapital. Rekonstruktion av Svelab beräknas ske per den 1 januari 1983.Kommer rekonstruktionen till stånd torde den regionala laboratorieverksamhetensaneras på ett välbehövligt sätt, kompetensen höjas och effektiviteten ökastill gagn för hela samhället. 1982/83:20 175 Översikt 1980/81 1979/80 (milj.kr.) -1,3 -0,5 Antal anställda 1980/81 1979/80 SEMKO, ärriksprovplats för elektrisk materiel, huvudsakligen för sådan materiel somanvänds i hem och hushåll. SEMKO:s uppgift är alt efter provning enligt av myndigheterlämnade föreskrifter godkänna eller underkänna rhaleriel. Aktieägare är svenska staten , med 29,och med 19,6%.Genom regeringsbeslut har SEMKO fr.o.m. utsetts tillriksprovplats. SEMKO:suppgift är att svara för all officiell provning, dvs. av myndighet föreskrivenprovning på sådana produkter som ingår i SEMKO:s objektområde. Den heltövervägande delen av provningen har förskrivits av statens industriverk, SIND,och gäller elsäkerhelen, dvs. säkerheten mol elektrisk stöt och brand. Genomatt staten har huvudinflytande har SIND kunnat delegera rätten att fatta beslutom godkännande. Viss provning görs även enligt andra myndighetersföreskrifter. Det gäller I.ex. uppmätning av joniserande strålning fränTV-apparaler och kontroll av mikrovågsugnar. När kraven är uppfyllda godkännerSEMKO produkten och fabrikanten kan dä genom S-märkning för allmänheten visaatt den är godkänd. Fabrikanterna ansvarar för att de godkända produkternatillverkas och säljs i det av SEMKO godkända utförandet. Genom att görastickprovskontroller på marknaden och genom atl följa upp anmälningar ochrapporter om olycksfall, fär SEMKO kännedom om sådana fall då produkter säljs iett utförande som avviker från det godkända. SEMKO kan dä påyrka rättelse och isvårare fall anmäla förseelsen till ansvarig myndighet för åtgärd. Trots ny utrustning, ökad utbildning och visspersonalförstärkning har uppdragstiderna på vissa provningsavdelningar ökatunder verksamhetsåret. På avdelningarna för elektronik har emellertiduppdragstiderna däremot minskat till tillfredsställande nivå. Central arbetsberedning har delvis införts med gottresultat. Det har inneburit möjligheter för provningsavdelningarna attkoncentrera arbetet 1982/83:20 176 påsjälva provningen och minska spilltider. Förändringen skall genomföras helt. Tendensenhar varit alt provföremålen nästan genomgående har blivitalltmer "finessrika". Utvecklingen går ständigt vidare med nyamodeller etc. Det gör att nästan varje typprovning inle är den andra lik. Dettaförsvårar en rationell hantering. Det ställs därför ökade krav inte bara påsådana provningsresurser som lokaler och utrustning utan även på personalen.Denna måste vara beredd att tänka i nya banor. Omfattandeutbildningsinsatser blir därför nödvändiga. I föregående redogörelsenämndes att programarbetet har startats för ett nybygge. På grundval däravbeslöt styrelsen att nya lokaler skall byggas i . De skalltas i bruk . Etl omfattande arbete har lagts ned på att finnarationella planlösningar. Det finns därför goda fömtsättningar för att de nyalokalerna skall tillåta rationellt arbete, flexibilitet och tillväxt utanstörningar. Personalstyrkan var vidverksamhetsårets (1980/81) början 218 personer och vid dess slut 230. Antaletdirekta provare ökade från 114 till 118 och antalet direkta provar-arbetstimmarökade med ca 3,från 180289 till 187 130. Underverksamhetsåret har 13101 uppdrag registrerats. Jämfört med föregående år (13634) har antalet minskat något. Trots detta har arbetsinsatserna ökat eftersombåde provföremålen och provningsbestämmelserna successivt har blivit merkomplicerade. Avde 2493 förstagångsuppdragen med fullständig provning kunde 60,godkännasredan efter första provningen medan resten underkändes. Deinternationella aspekterna på SEMKO:s arbete har även detta år varit av storbetydelse. Antalet ansökningar om godkännande på basis av provningsprotokollfrän utländska provningsanstalter ökade från 3 708 föregående verksamhetsårtill 3945. Där svarade den samnordiska provningen för den största delen. Liksomtidigare år konstaterar man, att den europeiska certifierings-verksamheten intehar haft den omfattning som den borde kunna ha. 464 ansökningar har behandlatspå grundval av CB*-systemet och CCA**. De tekniska förutsättningarna finns fören mer omfattande användning av dessa system, vilket skulle medföra envärdefull avlastning. SEMKOs representanter arbetar därför aktivt i olikaorganisationer för att undanröja hinder och svårigheter. **CCA: CENELEC Certification Agreement 1982/83:20 177 (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1981 1980 1 368 1 930 I koncernen ingick följande aktiva företag:Svelast (moderbolag) med en omsättning på 467 milj. kr., 33milj. kr., 35 milj. kr., AB Resmastservice 5 milj. kr., (ex. ABSundfart) 1,5 milj. kr. och Svelast Landtransport A/S med 0,5 milj. kr. Total omsättningför koncernen var 553 milj. kr. Samtliga aktier i moderbolaget innehas av statensjärnvägar. Dotterbolagen är helägda med undantag av AB Resmastservice.Svelasts andel i AB Resmastservice utgjorde . Moderbolagets verksamhet omfattar inrikes landtransportersamt fäijetrafik mellan (, , ) ochVästtyskland (Travemiinde). Fäijetrafiken upprätthålls i pool etableradtillsammans med och . I moderbolagets redovisning av ekonomiskt resultat ingår medbehörig del av Svelast hälftenägda (), eftersomSFL drevs i kommission för ägarnas räkning. AB Resmastservicemarknadsför utrustning och teknik för tunga, avancerade montagelyft.Verksamheten i är f. n. begränsad till att omfatta Svelastsintressen i SFL jämte motsvarande ifråga om fartyg ägda helt eller delvis avmoderbolaget. Transport- och speditionsverksamheten i överfördes till ett nystartatoch av Svelast hälftenägt bolag, Hillerström Freys Transport & SpeditionAB. Koncernens resultat efter finansnetto uppgick lill 23milj. kr; (40). Resultatutvecklingen hämmades framförallt av enöverdimensionerad produktionsapparat i moderbolaget. Omständigheter utanförkoncernens kontroll, som haft ett negativt inflytande, var av ringa ekonomiskbetydelse och är i föreliggande sammanhang negligerbara. Möjligheterna attsnabbt korrigera en överdimensionering enligt ovan är förhållandevis begränsadei de fall, då situationen orsakas av transportsystem med markant obalans irelationsflödena. Resultatet innebär i löpande penningvärde en försämringmed drygt 12 1982/83. 1982/83:20 178 40%.Räntabiliteten (före skatt) på totalt sysselsatt kapital sjönk från till7%. För räntabiliteten efter skatt relaterad till det justerade egna kapitaletblev nedgången (från till ). Utvecklingen är sålundahelt otillfredsställande. Elt godtagbart resultat efter finansnetto borde varaca 50 milj. kr. (penningvärde). Enökning av landtrafikens resultat med 5 milj. kr. väntas inträda som följd avdiverse koslnadsanpassningar. Resultatförbättringi rederirörelsen uppnås dels genom utchartring bare-boat av ett fartyg (M/SNils ) till ett franskt rederi, dels genom nedläggning av färjeledenMalmö-Tuborg. Den förstnämnda åtgärden innebär att lämnar tysklandstrafiken,som i dagslägel saknar förutsättning att ge fartyget ett rimligt bidrag tillkapitalkostnaderna. Överflyttningen genomfördes i månadsskiftet april/maj1982. Nedläggningen av fäijeleden ägde rum i september 1981.Tonnaget (tvä färjor) har sålts. Åtgärden initierar en betydanderesultattillväxi i , ägt till lika delar av och Svelast och opererande i kommission för ägarnas räkning. Enligttidigare fastlagda planer har i tysklandstrafiken insatts Irailerfärjan M/SSaga Står (), som via ett partrederi samägs av ochSvelast. Detta tonnagetillskott förefaller bli enbart en belastning under år1982 inte minst pga. de höga utgiftsräntorna för lånen i svenska kronor.Rederirörelsens samlade resultatökning begränsas därigenom till 3 milj. kr. redovisade efter finansnetto en förlust med 4,5milj. De fasta kostnaderna per intäktskrona var alltför höga vid tillämpadservicenivå. Bolagets transport- och speditionsrörelse koordinerades under 3:ekvartalet 1981 med motsvarande från ett av () ägtdotterbolag. De sålunda samordnade aktiviteterna överläts på ett separat bolag,, som till lika delar ägs av . Det nya bolaget ger ett överskott redan för är 1981. är efter ovannämnda ingrepp ett bolag som enbartäger och förvaltar ett par fastigheter och som inte har någon personalanställd. Resultatet för beräknas bli positivt. ABResmastservice kommer för att uppnå ett nollresultat efter finansnetlomot en förlust på 1 milj. kr. Förbättringen beror på en iväsentliga avseenden gynnsammare orderingång. Koncernensresultatökning efter finansnetto har budgeterats till totalt 11 milj.kr. De finansiella intäkterna har därvid förutsatts minska med 2 milj. kr. Koncernensresultat efter finansnetto blir med hänsynstagande till ovan- 1982/83:20 179 stående 34 milj. kr. Räntabiliteten förbättras men kommeratt vara fortsalt svag. Soliditeten sjunker förmodligen en eller tvåprocentenheter års värde (). Avstyrelsen och verkställande direktören föreslagen utdelning (6,/ aktie)motsvarar av den justerade nettovinsten och av det justeradeegna kapitalel (balansdagen). (milj.kr.) Antal anställda 1981 1980 * Avser lottsedelsförsäljning. Bolagets uppgift är att tillgodose allmänhetens behov avlotterispel samt driva rörelsen så att den lämnar överskott till statskassan. I enlighet med av regeringen utfärdat tillstånd harbolaget anordnat 37 dragningarmed penningvinster . Till det s. k.Penninglotteriet som omfattade 24 dragningar såldes 25,1 (29,3) milj. lotter.Till Bellmanlot-teriets 12 dragningar såldes 11,4 (11,5) milj. Till 1981 årsKulturiotleri till förmån för konst, teater och andra kulturella ändamål, varsbehållning disponeras av , såldes 180000 (245000)lotter å . Den totala försäljningen omfattade sålunda 37 (41) milj.lotter till ett sammanlagt värde av I 114 (1 121,1) milj. kr. Priset päpenning- och Bell-manlotterna var . Av influtna medel från penning- och Bellmanlotterierna harunder året tiU statskassan inlevererats 332,1 (348,8) milj. kr. Tillutbildningsdepartementets disposition har ställts 3,8 (4,9) milj. kr.,utgörande behållningen frän Kulturiotteriel. Enligt bolagets bokslut för år1981 var årets vinst 45,6 (40,0) milj. kr. TUl har i särskildskatt på vinster vars värde överstiger . inbetalats 135,6 (120,7) milj.kr. Den totala behållningen av bolagets verksamhet inkl. aktieutdelningen 5000kr., uppgick för statens räkning tiU 517,1 (514,4) milj. kr. Till vinnare har utbetalats 542,3 (545,8) milj. kr. Den fakturerade försäljningen uppgick till I 115,4(1222,3), de administrativa kostnaderna tUl 98,2 (94,6). Skr.1982/83:20 180 De likvida tillgångarna var 107,1 (50,6), fordringarna59,3 (63,0) och anläggningstillgångarna 61,4 (104,7) milj. kr. Kortfristiga skulder uppgick till 154,4 (150,5),långfristiga till 27,2 (27,2) samt det egna kapitalet till 46,1 (40,6) varav iaktiekapital 0,1 milj. kr. Investeringar 1,2 (1,1) och personalkostnader 12,5 (11,9)milj. kr. Medeltal anställda var 112. (milj.kr.) Resultat före disp. ochskatt 82,7 -376,1 Redovisatårsresultat 82,8 -134,1 Balansomslutning 3 349,0 4 286,2 Redovisat egetkapital 271,6 88,8 Svenska () är svenska statens oljebolag ochett samlande organ för statens kommersiella engagemang inom oljesektorn. Företagelbildades i enlighet med elt riksdagsbeslut . Uppbyggnaden av en marknad skedde på grundval av inköp avraffinerade produkter, främst eldningsolja, på den internationella spotmarkna-den.År 1979 var omsättningen 3 300 milj. kr., 1980 10200 milj. kr. och 1981 11 800milj. Den snabba ökningen av omsättningen speglar utvecklingen på deninternationella oljemarknaden . Vid slutet av började SPköpa råolja och raffinera denna. köpte företaget andelar i BP:sraffinaderi i () och i i (). Vidare bildade SPtillsammans med . Detta företag lagrar ochdistribuerar olja över hela landet. SP äger 35%avODAB. SPär engagerat i letning efter olja och gas genom det helägda dotterbolaget .