prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Försvarets förvaltningsskola, förslagsanslag Försvarets läromedelscentral, förslagsanslag , förslagsanslag F 15. Frivilliga försvarsorganisationer m. m.,förslagsanslag F 17. Försvarets datacentral, förslagsanslag Vissa nämnder m. m. inom det militäraförsvaret, förslagsanslag F 19. Reglering av prisstegringar för det militäraförsvaret, förslagsanslag H Ekonomiskt försvar H 1. Överstyrelsen förekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader, förslagsanslag Drift av beredskapslager, förslagsanslag H3.Beredskapslagring och industriella åtgärder, reservationsanslag H 4. Särskildakostnader för lagring av gasbensin, förslagsanslag H5. Förluster påberedskapsgarantier m. m., förslagsanslag förpsykolo giskt försvar, förslagsanslag Vissa teleanordningar, reservationsanslag Vissa skyddsrumsanläggningar, reservationsanslag Anläggningar m. m. för vissa militäraändamål, reservationsanslag Bidrag till kostnader för kommunalberedskap, reservationsanslag F5.Gemensam försvarsforskning, förslagsanslag F18.Anskaffning av anläggningar för , förslagsanslag , förslagsanslag F8. Försvarshögskolan, förslagsanslag F 10.Militärhögskolan, förslagsanslag F12. Försvarets förvaltningsskola, förslagsanslag Försvarets läromedelscentral, förslagsanslag , förslagsanslag F 15. Frivilliga försvarsorganisationer m. m.,förslagsanslag F 17. Försvarets datacentral, förslagsanslag Vissa nämnder m.m., förslagsanslag (del) Reglering av prisstegringar för detmilitära försvaret, förslagsanslag Överstyrelsen för ekonomiskt försvar:Förvaltningskostnader, förslagsanslag Drift avberedskapslager, förslagsanslag (del) Beredskapslagringoch industriella åtgärder, reservationsanslag (del) XI F4. Särskilda kostnaderför oljelagring, förslagsanslag (del) XIF5. Förluster påberedskapsgarantier m. m., förslagsanslag , förslagsanslag XV B 4. H5.Signalskydd, förslagsanslag H6. Vissa teleanordningar, förslagsanslag H8.Identitetsbrickor, förslagsanslag H 7. Vissa skyddsrumsanläggningar,förslagsanslag H3.Anläggningar m.m. för vissa militära ändamål, reservationsanslag 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Littera, anslag ochanslagstyp fr.o.m. /84 Beredskap för oljebekämpning till havs m.m., förslagsanslag J3. Ersättning förverksamhet vid räddningstjänst m.m., förslagsanslag J4. Försvaretsforskningsanstalt: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet, förslagsanslag Beredskapsstyrka förFN-tjänst, förslagsanslag FN-styrkors verksamhet utomlands, reservationsanslag (tilläggsbudget) .. K5.Övervakningskontingenten I , reservationsanslag(tilläggsbudget) XV D 2. Beredskap för oljebekämpning tillhavs m. m., förslagsanslag XV D 3.Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m. m., förslagsanslag XV D4. Gemensamförsvarsforskning, förslagsanslag(del) Beredskapsstyrka förFN-tjänst, förslagsanslag FN-styrkors verksamhet utomlands, reservationsanslag (tilläggsbudget) .. H 10.Övervakningskontingenten i , reservationsanslag (tilläggsbudget) Departementsreformen m.m. återverkar ocksä pä huvudtitelns disposition. Efter littera A.Försvarsdepartementet m. m. följer avsnitt om säker-hetspolifik ochöversynsprojekt, som är gemensamma för totalförsvaret. Propositionen har efterdessa delar avsnitt om det mUitära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiskaförsvaret (littera H. Ekonomiskt försvar) och övrigt totalförsvar m.m. I detsistnämnda avsnittet ingår, fömtom littera I. Övrigt totalförsvar, littera och K. I ett särskilt avsnitt behandlasförsvarsforskningens ställning, långsiktiga utveckling och finansiering. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Försvarsdepartementet m. m. 1981/82 Utgift 26728437 1982/83 Anslag 26710000 1983/84 Förslag 29920000 Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Tittkommerlavgår: Medgivenprisreglering Medelsbehov ' Medelprisläge /84. Prisregleringsmedel disponeras inte. Antal anställda omräknat till personår Handläggande personal Övrig personal Efter anmälan i prop.1962:108 (SU 108, rskr 244) ålades försvarsministern samordningsansvaret inomregeringen för totalförsvaret. För att biträda försvarsministem i hansegenskap av samordningsminister inrättades 1962 ensamordningsavdelning samt (prop. 1972:45, FöU 15, rskr 184) ettsekretariat för säkerhetspolifik och långsiktsplanering inom totalförsvaret(SSLP). Som en konsekvens av dennya ärendefördelningen meUan departementen, varigenom en störte del avtotalförsvarsfrågoma har förts över till försvarsdepartementetsverksamhetsområde, har behovet av den nuvarande samordningsavdelningenbortfallit. Denna har därför utgått ur departementets organisation och ersättsav en ny enhet för civilt totalförsvar, dvs. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 12 civilförsvar, ekonomiskt försvar, psykologiskt försvaroch beredskap m. m., där även samordningsfrågor och frågor om räddningstjänstkommeratt handläggas. Vidare har SSLP placerats in under chefstjänstemännen i försvarsdepartementetsorganisation. Med hänvisning fill sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghar inte räknat några medel för den personal m. m. som förs över till försvarsdepartementet genomdepartementsreformen, eftersomkostnaderna härför ännu är svåra att beräkna. Jag fömtsätter att dessa kostnader vid behov fär läckas genomanslagsöverskridande. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Försvarsdepartementet /84 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret 1981/82 Utgift 16433347' 1982/83 Anslag 16635000' 1983/84 Förslag 7055000 ' Anslaget A 2. Vissa nämnder m. m. Från anslaget täcksfr. o. m. /84 utgifter för bl. a. totalförsvarets upplysningsnämnd,totalförsvarets chefsnämnd, delegationen förefterforskningsbyräns verksamhet, oljekrisnämnden och riksnämnden förkommunal beredskap. Från anslaget utgärvidare bidrag till och Försvar och tiU StiftelsenGäUöfsta kurscentmm samt till Svenska röda korset. Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Primäruppdrag m. m. 1982/83 1983/84 Tillkommer/avgår: CentralförbundetFolk och Försvar, medlemsavgifter och skrifter m. m. StiftelsenGäUöfsta kurscentrum, driftintäkter m. m. -3445 -3 700 -3 950 -1-425 -1-910 16010 16433 16635 - 430 - 430 -4700 -4700 ' Anslaget F 18. Vissanämnder m. m. inom det militära försvaret. Medelprisläge /84. Prisregleringsmedel disponeras inle. a) Prisomräkningen medföratt kostnadema ökar med . b) För personalförstärkningkrävs . c) Besparingar medför atlkostnaderna för en informationsskrift om 1982 års försvarsbeslut minskar med120000 kr. Pris- och löneomräkningsamt vissa volymförändringar inom de övriga nämndema medför att kostnadernaökar med . Pris- och löneomräkningen medför att kostnadernaökar med . a) Pris- och löneomräkningenökar kostnaderna med . b) Kostnaderna för drift avkursgården ökar med . c) För utökning avkursverksamheten krävs ytterligare . d) Kostnaderna för kurs-och konsultverksamheten vid myndigheter och skolor ökar med . e) För utbyggnad avanläggningen krävs ett banklån på ca 6 milj.kr. med statlig garanti. Med hänvisning tiUsammansläUningen beräknar jag anslaget för nästa budgetär till 7 055 000 kr.Jag har därvid beräknat medel för tjänsten som sekreterare vid totalförsvaretsupplysningsnämnd. Under posten Övriga nämnder har jag beräknat . fören delegation för efterforskning av krigsfångar och civilinternerade. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 14 Jag hemställer att regeringen föreslär att tUl Vissa nämnderm.m. inom totalförsvaret för /84 anvisa ett förslagsanslag av7055000 kr. Kommittéer m. m. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Medelprisläge /84. Prisregleringsmedel disponeras inte. Med hänsyn lill den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till 8,6 milj. kr. Som jag har anfört under avsnittet Huvudtitelns utformning (s. 8) böranslaget i fortsättningen vara reservationsanslag. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Kommittéer m. m.för /84 anvisa ett reservafionsanslag av . 1981/82 Utgift 938481 Reservation 476325 1982/83 Anslag 750000 1983/84 Förslag 470000 Ett belopp som motsvararde medel för representation som regeringen beviljat de mUitära myndigheternagenom särskilda beslut bör i fortsättningen budgeteras under anslaget El. Operativ ledning m.m.:Ledning ochförbandsverksamhet. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med470000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att tiU Extra utgifterför /84 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 15 Utvecklingen ivärlden har präglats av tilltagande spänning ochosäkerhet på både det politiska och ekonomiska området. Den tendens tillkonfrontationspolitik meUan supermakterna som har ersatt avspänningensynes fortsätta, trots att nya samtal inletts mellan dem om begränsning avkärnvapen. Världens mstningar ökar mot alltmer ofattbara nivåer.Samtidigt genomgår den intemafionella ekonomin en aUl djupare kris som tar sig uttryck istagnerande produktion och ständigt ökandearbetslöshet. Båda utveckUngarna utgör ett hot mot vår säkerhet och vårvälfård. Det försämrade förhållandet mellan supermakterna sättersin prägel på del intemationella klimatet. Genom att deras intressen och presfige är involverade i demånga lokala och regionala konflikter som förekommer pä olika håll ivärlden kan även geografiskt begränsade konflikter få vidsträcktaintemafioneUa följder. Supermakternas tendens att betrakta mot-sätlningama i t.ex. Tredje världen främst i ljuset av sin egen rivalitet är emeUertid farlig.Deras globala intressen eller öst- västperspektivet som sådant kan varkenerbjuda tillräckliga förklaringar eller acceptabla lösningar på konflikter ochsvårigheter i Tredje världen. Flera av konflikterna under år 1982illustrerar detta. Kriget mellan och fortsätter på tredje året med stora offer pä båda sidorutan att någon lösning kan skönjas.Argenfinas ockupafion av visar hur snabbt och oberäkneligt en gammal tvistefråga kan blossa upptiU en mUitär konflikt. ockupation av utgör inte baraett brott mot och folkrättensviktigaste principer utan trotsar öppet enhälUga uppmaningar frän FN:ssäkerhetsråd. Densovjetiska ockupationen av går in på sitt fjärde år, medan befolkningens motstånd och omvärldensprotester mot detta övergreppfortsätter. I och visar utvecklingen hur stormakternasengagemang på gmnd av strategiska intressen fördjupar lokala konflikter ochförhindrar lösningar som innebär att berörda folk bereds tiUfälle attutnyttja sin självbestämmanderätt. Det mönstret har också gällt i , där kampen mot århundraden av nöd och förtryck möts av våld från dem som motsätter sigde folkliga kraven på en dräglig tUlvaro. I har militäremas krossande avdemokrafiserings-processen, nu senastgenom olagligförklaringen av fackföreningsrörelsen , äterillustrerat hur spänningen mellan folkliga frihetssträvanden och regimemas kontrollkrav fortsätter attskapa spänning i . Den tiUtagandeanvändningen av våld pä olika håll i världen inger oro. Den minskanderespekten för folkrätten och principer har åtföljts av ettaUtmer öppet åsidosättande av FN:s uttalade vilja. Också säkerhetsrådetsbeslut har upprepade gånger trotsats. FN:s generalsekreterare har varnat för att medlemsländernagenom att avlägsna sig från Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 16 stadgans normer och förpUktelser närmar sig en ny inlernafionellanarki. Ett stärkande av FN:s roU som instmment för koUektiv säkerhet ter sig därför ytterst angeläget. Kapprustningenstempo hav ytterligare stegrats, medan praktiskv tegel inga substantiellaframsteg gjorts i centrala mstningskontroll- och nedmslningsfrågor. Denväxande fredsrörelsen i världen utgör en sund reakfion mot regeringarnasoförmåga att bryta rustningarnas onda cirkel. FN:s generalförsamlingsandra specialsession för nedmstning blev en missräkningför alla som hoppats att världssamfundet skuUe lyckas utarbeta och antaett fullständigt nedmstningsprogram. Huvudansvaret för de uteblivnaresultaten härvidlag torde få delas av de båda supermakterna. Ett begränsatframsteg utgör det faktum att bilaterala samtal om begränsning av destrategiska kärnvapnen, de s. k. START-förhandlingama, har kunnat inledasmellan supermakterna i . AUt talar för att förhandlingarna blir komplicerade ochlångvariga. , som afiser att en frysning av kärnvapnen på nuvarandenivåer skulle bevara vad man uppfattar varaett sovjetiskt övertag i fråga om interkon-finentala raketer, harföreslagit i första hand en nedskärning på vardera sidan av antalet kärnladdningar på ballisfiska raketer(interkontinentala landbaserade ochubåtsbaserade). Den föreslagna reduktionen utgör en tredjedel, dvs. ned till ca 5000, varav högsthälften skulle fä finnas pä landbaserade raketer. Förslaget har frän sovjetisksida karakteriserats som ensidigt, då det skulle innebära störst förändringarpå den sovjefiska styr-kesaminansättningen. I pågår ocksåsedan år 1981 förhandlingar om de regionala kärnvapnen i . Sovjetunionenhar där erbjudit sig att stoppa vidare utplacering av och vidta vissaredukfioner, ifall avstår från att genomföra villkoriigaNATO-beslut om utplacerande av nya medeldistans vapen. Förhandlingarna torde under är1983 gå in i ett intensivt skede, då slutet av detta är utgör den tidpunkt dåNATO'.s beslul om utplacering av nya vapen kommer alt. iniedas, ifall förhandlingamadessförinnan inte har givit resultat. FörhandUngama kompliceras ytterligare avoenighet mellan parterna om vilka vapensystem som bör ingå i förhandlingsunderiaget. Också andra pågåendeförhandUngar av betydelse för säkerhet präglas av låsningar och djupamotsättningar. I Wiensamtalen om militära styrkeredukfioner i (MBFR) har ett antalkompromisser uppnätts beträffande målen för nedskärningarna, men dengmndläggande oenigheten om de rådande styrkeniväerna, från vilkanedskärningarna skall företas, består oförändrad. I har deltagarna ikonferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) åtempptagit det avbmtnauppföljningsmöte som inleddes . Motsättningarna meUan stormakterna har kommit. att domineraförhandlingarna om förslaget till slutdokument, inkl. förslaget att sammankalla en europeisknedmstningskonferens. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 17 pådrivande insatser från de alliansfria och neutralastatemas sida är det fortfarande mycket osäkert humvida viljan tUlsamförstånd mellan maktblocken kommer att vara tiUräcklig för en överenskommelseom ett slutdokument. Några snabba resultat av de internationellanedrustningsförhandlingarna kan inte väntas. Regeringen kommer att fullföljaoch intensifiera ansträngningarna för att främja intemationeU fred och avspänning.Regeringen kommer ocksä att följa konkreta framsteg på nedmstningens område ochövervägavUken anpassning av den svenska försvarspolitiken som kan aktualiseras i anslutning härtill. Som del av kan de nordiska länderna inte undgåatt beröras av de stormaktsmotsättningar söm präglar förhandlingarna om kontinentens säkerhet. HärtiUkommer det nordiska områdets växande strategiska betydelse. En orsakhärtill är utbyggnaden av de sovjetiska marinbaserna pä Kola-halvön, varslokalisering delvis är betingad av geografiska faktorer och denvapentekniska utvecklingen. Den ökning av den militära aktiviteten i det nordiskaområdet som blivit resultatet bör ses som ett led i supermakternasbevakande av sina globala intressen och som en del av den strategiskamaktbalansen dem emellan, och den kan därför inte uppfattas som riktad motSverige. Utvecklingen kan dock inte undgå att pä olika sätt få återverkningarockså för del. Därmed ställs stora krav pä vär egen förmåga attäven i fortsättningen upprätthålla respekten för vårt lands territoriellaintegritet och säkerhetspolitiska linje. De grova kränkningar av svenskt territorialvattenoch svenskt mUitärt skyddsområde som en eller flera främmande ubåtar för korttid sedan gjort sig skyldiga till utgör en allvarlig påminnelse härom. Detsvenska territoriet skall skyddas mot kränkningarmed alla tUlgängliga medel. I de nordiska ländema finns inte några kärnvapen. Det ärviktigt att detta läge består. Regeringen eftersträvar därför att få till ståndöverenskommelser som bl.a. gör tiU en kämvapenfri zon. Sädana överenskommelser kan lindraspänningen mellan blocken och minska risken för att ländema utsätts för kärnvapenanfall. De senaste årensutveckling i världen förändrar inte de allmänna slutsatser som drogs i1982 års försvarsbeslut. Gmnderna för de säkerhetspolitiska överväganden somredovisades i samband därmed, och om vUka enighet rådde i , kvarståroförändrade. Den svenska säkerhetspolitiken, gmndad på vår alliansfrihet syftande liUneutralitet i krig och stödd på ett för våra förhållanden starkt försvar,ligger fast. Regeringen kommer konsekvent och bestämt att fulUfölja dennapolitik. Förtroendet för vår vilja och vår förmåga att i krig bevaraneutraliteten måste vid-makthåUas. Det får varken skapas farhågor eUerförväntningar om att ens under starkt yttre tryck skulle överge sinneutralitetspolitik. Den svenska nationen står enad kring de säkerhetspolitiskaprincipema. Det är enovärderlig tiUgång som måste bevaras. 2 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 18 Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om säkerhets- och försvarspoUfiken. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 19 3 m. m. 1980/81:20(bU. 3) anmälde dåvarande chefen för försvarsdepartementet att han avsåg att låta kartläggade besparingsmöjligheter som skuUe kunnauppnås genom samverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer. Vidareanmälde han i prop. 1980/81:100 (bil. 7) att ett översynsprojekt hade startats. Jag vill här redovisa arbetsläget föröversynsprojektet. Tänkbara områdenför samverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer har inventerats. Möjligheterna attutnyttja försvarsmaktens transportflyg för värnpliktsresor har utretts inomförsvarsmakten. Regeringen har beslutat att viss försöksverksamhetskall bedrivas inom området. Chefenför marinen avser att förhyra flygplan för ubåtsjaktuppgifter inom ramen för de särskilda medel som har ställtstill förfogande för detta ändamål(prop. 1981/82:102 bU. 2, FöU 18, rskr 374). Jag har vidare erfarit att kustbevakning har behov av attförnya de flygplan som används för havsövervakning. Jag avser föreslåregeringen att uppdra åt berörda myndigheter att skyndsamt inkomma medförslag till hur de nämnda behoven kansamordnas, både när det gäller anskaffning eller förhyrning av flygplan ochutnyttjande samt drift och underhåll. Jag har i denna fråga samrått med chefen för ekonomi- och budgetdepartementen. Även i fråga omanskaffning eller förhyrning av flygplan till den civilatrafikflygamtbildningen (prop. 1980/81:6, , rskr 36) fömtsätter jag att en samordning sker. Samordning meUankommuner och fredsförband har diskuterats. Med hänsyn lill väntade besparingarbearbetas projektet vidare. Jag avser återkomma tillregeringen med förslag att uppdra ät att arbeta vidare med ärendet. Jag vill i dettasammanhang erinra om utredningen om försvarets gemensamma myndigheterm.m. (Fö 1982:06). Utredningen har i uppdrag att överväga möjlighetema delstill slmkturförändringar och ytterligare kostnadsreduceringar inom försvarets s. k.gemensamma myndigheter, dels tUl ökad samordning med övriga statliga myndigheter. I dettauppdrag täcks översynsprojektet in till stora delar. Jag kommer därför att övervägahur översynsprojektetoch denna utredning skaU kunna samordnas. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört omöversynsprojektet. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 20 4 Det militära försvaret 4.1 Verksamheten under det senast förflutna budgetåret(1981/82) 4.1.1Myndigheternas preliminära årsredovisningar Produktionsmyndigheternahar enligt utfärdade anvisningar lämnat in preliminära och översiktligaredovisningar av produktionen under /82. Mera fullständigaårsredovisningar kommer att lämnas senare under /83. Jag finner det emellertidangeläget att redan nu lämna en sammanfattande redogörelse för tillståndet inomförsvarsmakten. Redogörelsen grundas i huvudsak pä preUminära redovisningar i anslagsframställningarnaför /84 från myndigheter med produktionsansvar samt päöverbefälhavarens redogörelse för tillståndet inom försvarsmakten iprogramplanen för det militära försvaret för perioden /84-1987/88. Resultatet avproduktionen under /82 bekräftar att försvarsbeslut i vissa avseenden intehar kunnat genomföras som planerat. Förändringar i detmUitärpolitiska läget samt inträffade incidenter har medförtberedskapshöjningar och insatser av större omfattning än normalt. Huvuddelen avkrigsförbanden är användbara för sina huvuduppgifter eftermobilisering. Den instäUda repetitionsutbildningen m. m. har emellertid förflera förband medfört att möjligheterna att använda personal och förbandför alternativa uppgifter minskat. För några förband har resultatetblivit nedsatt krigsduglighet och uthållighet även i förbandens huvuduppgift. Vad gäller Allmänledning och förbandsverksamhet har verksamheten genomförts med i huvudsak avsedd måluppfyllelse. I fråga ompersonalen brister det mycket i balans mellan olika delar av organisationen. Vidvissa förband är personalbristen besvärande stor och arbetslägetpressat. Åldersfördelningen är ogynnsam bland flera personalkategorier. Pågåendeomorganisationer stäUer ocksä stora krav pä personalen. Tillgången påreservofficerare och värnpliktigt befäl för arméns behov är inte tUlfredsställande. Utbildningsförutsättningarna varierar mellanmyndigheterna inom för svarsmaktennär det gäller tillgång pä lämplig mark och för ändamålet " avsedda byggnader, utbildningsanordningarm. m. Kasernrenoveringspro-grammethar fortsatt under budgetåret. har anskaffats bl.a. för nya övnings- och skjutfäh i och samtför ett nytt skjutfält i . Avkasemobjekt har bl. a. den första etappen av utbyggnaden för skolor och förbandi avslutats. Utbyggnaden i med anledning av Lv4:s och P7:sflyttning samt utbyggnaden av S 1 i har fortsatt. Utbyggnaden förarméns tekniska skola i har påbörjats. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 21 Försöken meddecentraliserad produktionsledning (DEPROL) inom Nedre militärområde har fortsatt. Antaletkvalificerade krigsförband minskar. Den otillräckliga materiel-anskaffningenhar medfört att vissa förband antingen har gått ur organisationen eller fåttreducerade uppgifter. Som exempel på detta kan nämnas reduceringen av antaletpansarförband, flygdivisioner, fartygsbundna ubåtsjaktresurser och ubåtar, denförsenade moderniseringen av minröjningsförbanden samt den olillfredsstäUande tillgången pärobotar inom pansarvärns- och ytattackförbanden. Beslut har dock fatlats omutveckling och anskaffning av robotar för dessa förband, vUket pä längre siktkommer att medföra ennödvändig förbättring. kan sammanfattningsvis konstateras att flera förbandsstridsvärde har höjts genom tiUförsel av ny materiel. Inom huvudproduktionsområdetMaterielanskaffning har för arméns del bl. a. lagts ut filläggsbeställningar avhaubitssystem 77, luftvärnsrobotsystem 70 och terrängbilar. En ny snabbyggdflytande bro och en ny stridsvagnsmina har beställts. De medeltungahelikoptrama genomgår en genomgripande renovering. Inom marinens område harbeställts fyra ubåtar av typ land, två robotbåtar av typ och ettbevakningsfartyg. Utbyggnaden av tunga fasta kustartilleribatterier () och anskaffningenav tungarörliga batterier har fortsatt. För flygvapnet kompletteras beställningarna avjaktrobotar och telemotmedel för flygplan 37 och av materiel för stridslednings-och luftbevakningssystemel samt bassystemet. 4.1.2 Det ekonomiska utfallet Jag går över tillatt behandla det ekonomiska utfallet för /82. Utgiftsramen för detmilitära försvaret uppgick tiU . i prisläget febmari1980 (prop. 1980/81:100 bU. 7 s. 51, FöU 19, rskr 291). På gmnd avprisstegringar skall ramen räknas upp enligt nettoprisindex. Imedelprisläget för /82, dvs. Underutnyttjande av utgiftsramen för /81 (prop. 1981/82: 100 bil. 7 s. 9) Löner till personal med s. k. NOM-garanti Kostnader för forskning om joniserande -1- 300 -1- 1414