prop · G603129 · 1982-12-31 00:00:00 — Anslaget Bidrag till hälso-och sjukvård för studerande togs, i avvaktan på särskild proposition, i 1983års budgetproposition upp med ett preliminärt beräknat belopp om 5 720000 kr.Denna summa inkluderade enöver-föring från socialdepartementels huvudtitelanslaget Bidrag lill sjukförsäkringen om . De förslag jag nu har laglfram förutsätter ingen anslagsomläggning förrän /86. I avvaktanhärpå föreslår jag att stödet lill de studerandes hälso- och sjukvård /84 utgår efter samma principer som . har i sinanslagsframställning för /84 föreslagit en uppräkning avbidraget till . per studerande upp till ell anlalav 10000 och med 17 kr.per sluderande därutöver. Det statsbidrags-grundande antalet studerandeberäknas uppgå tillca 155000. Jag tillstyrker förslag tillbidragsbelopp och har beräknat de ökade kostnaderna fill . Jaghemställer att regeringen föreslår dels att 1. anta förslag till lag omändring i studiestödslagen (1973:349), 2. besluta att till Bidrag titt hälso-och sjukvård för studerande för /84 anvisa ett förslagsanslag av3 , delsalt godkänna vad jag har föreslagil . 3. belräffande studerandehälsovårdensinriktning och organisation, 4. om resetillägg förgymnasieelever, 5. om tillfäUig premie vid förtidaåterbetalning av studiemedel. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1982/83:129 24 UTDRAGUR BETÄNKANDET (Ds U 1982:12) HÄLSOVÅRD FÖR HÖGSKOLESTUDERANDE Utredningeninleder med en kort punktvis sammanfattning av sina överväganden och förslag: Vi har vid utforniningen avvåra överväganden och förslag betraktat motionsidrott för studerande som én delav deras hälsovård. Vi menar att det även iframtiden finns skäl att anordna hälsovård inklusive motionsidrotl förstuderande I särskilda former. Vi föreslår att verksamhetenbyggs Ut till att omfatta alla högskolestuderande på samtliga studieorter. Vi föreslår en hälsovård för destuderande, som lar sin utgångspunkt i ett offensivt syrisält och som inriktaspå i första hand förebyggande åtgärder. Vi betonar i våra förslagverksamhetens behov av samverkan med övrigt hälsovärdsarbete. Åven behovet attbättre samordna olika insatser inom studerandehälsovårdens egen ram tillgodosesgenom våra förslag. Vi föreslåren organisation avverksamheten som tar hänsyn till skiftande lokala fömtsättningar. Vi föreslår att frågor om basorganisafion,personalsammansättning m. m. avgörs lokalt. Vi föreslår att de studerandetillförsäkras ett avgörande inflytande över verksamheten. Vi föreslår - vad gällerstatlig högskoleutbildning - elt statligt huvudmannaskap för de studerandeshälsovård inklusive motionsidrotl. Vi föreslår därför att en särskildstudiesocial nämnd inrättas på varje ort där det finns en eller flera statligahögskoleenheter. Vi föreslår att denstudiesociala nämnden får möjlighet att överlåta på annan att ansvara fördriften av verksamheten, vad gäller både hälsovård och motionsidrott.Huvudmannaskap och driftansvar behöver således inte sammanfalla. Vi föreslår - med få undantag -inga förändringar vad gäller skolhälsövården för de studerande inom högskoleutbildning. Vi föreslår att formerna förstatens bidrag till finansiering av den samlade verksamheten inom den statligadelen av högskolan reformeras. Vi föreslär att UHÅ får detsamlade myndighetsansvaret för all hälsovård inklusive motionsidrott inomhögskolan, dvs. såväl statlig som högskoleutbildning. 1982/83:129 25 1 det följande återges utdrag ur utredningenssammanfattning: Studerandehälsovårdens framtida organisation Utvecklingen har medförtförändrade och nya förutsättningar för studerandehälsovårdens organisation. Dånuvarande studerandehälsovårdsorganisation tog form var det eftergymnasialautbildningssystemet annorlunda organiserat jämfört med . Antaletdeltidsstuderande, antalet studerande pä enbart och åldersfördeUningen bland de studerande har förändrats på ett märkr bartsätt. har samhället utanför högskolan på skilda vägar fått störreinsyn i och inflytande över planeringen och ledningen av högskolans samladeverksamhet. Vi har starkt betonat behovet av olika praktiskaorganisatoriska lösningar med hänsyn till de från studieort till studieortskiftande förulsättningarT na. Parallellt härmed har vi emellertid ocksästrukit under det angelägna i en viss enhetlighet vad gäller i första handverksamhetens inriktning och omfattning. Del gäller alltså att mot denbakgrunden finna en lösning spm kan främja båda dessa önskemål. Renlprincipiellt kan vi tänka oss en lösning med olika huvudmän på olika orter. Påså sätt skulle ansvaret för de studerandes hälsovård delas upp. Vi troremellertid inte att en sådan lösning pä sikt främjar utvecklingen av en för de sluderande- oavsett studieort och val av utbildning likvärdig studerandehälsovärd. Detyttersta ansvaret för utvecklingen av studerandehälsovården bör enljgt yårmening hållas samman och inte delas mellan flera olika huvudrnän, Vi villalltså få till stånd ett samlat och gemensamt yttersta arisvar förstuderandehälsovården parat med en organisation som främjar samverkan medövrigt hälsovårdsarbete och som dessutom underlättar samordriingen med övriga sludiesocialainsatser. sädanl synsätt får emellertid inte lägga hinder i vägen förskilda organisatoriska lösningar. Vi vill mot den bakgrunden föreslä atthuvudmannen för den framlida sluderandehäjsp vården ges reella möjligheter atlsjälv, utifrån lokala förutsättningar, avgöra vem som skall vara den somdriver verksamheten. Huvudmannaskap och vårdgivaransvar behöver pä sä sätt intesammanfalla. Om huvudmauT nen inte själv väljer att driva verksamheten ankommerdet på huvudman= nen att träffa avtal härom med lämplig vårdgivare. I stället för att föreslå en särorganisation bedriven iprivaträttsliga former vill vi alltså knyta huvudmannaskapet antingen tillhögskolan eller till de studerande själva. Enligt vår uppfattning finns skälsom talar för båda lösningarna. I våra överväganden har vi kommit fram till attden bästa lösningen är att låta de studerande få ett avgörande inflytande öververksamheten inom ramen för ett statligt huvudmannaskap. Våra skäl härför ärföljande. 1982/83:129 26 Pä samma sätt som inom skolhälsövården börutbildningshuvudmannen ha ett yttersta ansvar för även detta slag avstudiesociala frågor. Hälsovården för studerande inom kommunalhögskoleutbildning samt för studeran-' de inom den statliga högskolan på vissalärarutbildningar och sjöbefälsul-bildningar fungerar redan enligl dennamodell. En framfida intensifierad samverkan med företagshälsovården vidhögskoleenheterna underlättas av att dessa får ett ansvar för sävälföretagshälsovård som studerandehälsovård. Även samordningen med andrapedagogiska, studie- och yrkesvägledande saml övriga av högskolan redanhandhavda studiesociala frågor underiätlas om högskolan på det sätt vi föreslårfär ett utökat ansvar. I valet att lägga det föreslagna statliga huvudmannaskapetpä regional eller på lokal nivå förordar vi del senare alternativet. Det är iförsta hand på enhetsnivån som kunskaperna om de studerandes hälsoförhållanden m.m. står att finna och bäst kan tas tillvara i det vardagliga arbetet. Högskolestyrelsensmångsidiga sammansättning gör det naturligt att den får bära det ytterstaansvaret också för studerandehälsovården. Synen på studerandehälsovården - som etlslags företagshälsovård för de studerande - måste emellertid enligt vår meningkomma till uttryck i fråga om den direkta ledningen och planeringen avverksamheten. I analogi med vad som gäller inom företagshälsovården bör destuderande ges ett avgörande inflytande över verksamheten. Med hänsyn till denutveckling vi förespråkar för studerandehälsovården mäste ocksåandra intressenter ges ett inflytande. Vi föreslår att en särskild studiesocial nämnd inrättas påvarje ort där det finns en eller flera statliga högskoleenheter. Nämndensuppgift blir att vara ledningsorgan för studerandehälsovård och motionsidrottför de sluderande inom nämndens verksamhetsområde. Vi är medvetna om attförslaget ytligt sett skulle kunna kritiseras för att vi därmed skulle skapa ytteriigareett organ inom högskolan. Inrättandet av de nya studiesociala nämnderna behöveremellertid i sig inte innebära att något ytterligare organ skapas, eftersommöjlighet härigenom ges alt avskaffa de förekommande privaträttsligtreglerade kårortsnämnderna. Vi föreslår att de studerande ges majoritet i dennasärskilda statliga nämnd. I nämnden bör vidare finnas företrädare förverksamheten inom högskolan, landstingskommun, primärkommun, stiftelsen ,sludiemedelsnämnden, hälsovården för studerande inom högskoleutbildning.Riksidrottsförbundet och för de anställda hos nämnden. Nämndens sammanfattningbör avgöras lokalt och anpassas lill de rådande förhållandena på respektivestudieort. Vi föreslår att i 16 kap. högskoleförordningen tas in bestämmelserom studiesociala nämnder. Våra förslag bygger på den grundläggande tanken alt varjestudiesocial nämnds verksamhetsområde i princip skall omfatta en högskoleenhet.1 Slockholm och i finns emellertid mer än en högskoleenhet. Prop.1982/83:129 27 Samtidigtbör emellertid enligt vår uppfattning den studiesociala verksamheten hällasihop på respektive ort. Det blir därför nödvändigt att där knyta nämnden äv högskoleenheterna. 1främst och finns - utöver studerande vid respektive universitet även studerande vid . hör tilljordbruksdepartementets verksamhetsområde. De studerande därjämte destuderande vid lanlbmksuniversitelets institutioner i Ainarp omfattas avbestämmelserna om studerandehälsovård. Vi ulgår ifrån att studerande vidlantbruksuniversitetet även skall omfattas av såvälstuderandehälsovård som motionsidrotl. Del bör enligt vår mening därför ankommapå universiteten i och att när de utser ledamöterna i respektivestudiesociala nämnd ta tillräcklig hänsyn till de studerandes vidlantbruksuniversitetet intressen. För atl ytterligare stärkade studerandes inflytande över hälsovårdsarbetet vid högskolan samt för attfrämja samverkan mellan studerandehälsovård och företagshälsovård föreslår viockså att man nu förverkligar UHÅ:s förslag att regeringen vidtar erforderligaåtgärder för en förändring av arbetsmiljölagen sä att de sluderande bl. a. gesfullvärdig representation i berörda skyddskommittéer. Vi har föreslagit attstuderandehälsovården befrias från merparten av sina förekommande direktsjukvårdande uppgifter, och att högskolan blir huvudman för verksamheten. Dettatalar enligl vår mening sammanlaget för att det centrala myndighetsansvaretför den i särskilda former anordnade hälsovården för de sluderande inom denstatliga högskoleutbildningen överförs från till UHÅ. Dendirekta tillsynen över personalen inom hälso- och sjukvärdande verksamhelenligt tillsynslagen (1980:11) ligger av naturliga skäl kvar hossocialstyrelsen. Sammanlagt ungefär 15 000studerande inom den kommunala högskoleutbildningen får sin hälsovårdtillgodosedd genom skolhälsovårdens försorg. Vi ser inga skäl att föreslå någonändring beträffande organisationen av hälsovården för de studerande inom dennadel av högskolan. Däremot menar vi att möjligheter till samverkan mellan dennahälsovård och den för de studerande inom statlig högskoleutbildning bör tastillvara bättre än f. n. En sådan samverkan kan i hög grad gälla frågor ianslutning till epidemiologiska och socialmedicinska studier inom respektive stude-randepopulation.Utbildningshuvudmännen bör vidare pä olika sätt försöka medverka till atl destuderande ökar sitt inflytande över denna del av skolhälsovårdens utformning. är i dagtillsynsmyndighet för hälsovården bland de studerande inom den kommunalahögskoleutbildningen. Regeringen har i proposition 1981/82:89 om kommunalhögskoleutbildning m.m. föreslagit att det centrala myndighetsansvaret för allhögskoleutbildning skall - med undantag för vissa speciella frågor under enövergångsperiod - åvila UHÅ oavsett huvudmannaskap. har besluiai iöverensstämmelse med Prop.1982/83:129 28 Vi menar att UHÅ bör ha det centrala myndighetsansvaret också förhälsovården för de studerande inom högskoleutbildning. Viföreslår ett särskill statligt stöd motionsidrotten för de studerande.Detta skall emellertid inte uppfattas som om vi avvisar tanken på att stora delarav de studerandes motionsbehpy skulle kunna tillgodoses inom ramen för denverksamhet som olika organisationer och föreningar bedriver på studieorterna.Det är på allmänna grunder givelvis viktigt att motionsidrotten för destuderande inle isoleras från motsvarande verksamhel bland befolkningen iövrigt. En slor koncentration av studerande till etl begränsat antal orter kar)emellertid skapa problem när man skall förverkliga en sådan grundsyn.Särskilda insatser för de studerande är därför motiverade. Vidare lever mångastuderande i en sä speciell situation att det motiverar särskilda lösningar.Detta är - sedan beslut är 1967 - den principiella grund somnuvarande ordning vilar på. Vi har alltså inle funnit anledning att inta någonannan ståndpunkt, Vi vill emellertid betona, att det är viktigt itl särskildainsatser för de studerande inom motionsområdet utformas så att de utgör ett kprnplementUll övrig molionsverksamhet pä studieorten, Behovet av ettövergripande pch gemensamt synsätt i fråga om hälso-och sjukvård satTjt rnotionsidrotlför de studerande bör enligt vär uppfattning ocksä ta sjg uttryck i en samladorganisation pä varje ort. I princip är det fråga om att i praktiken nuförverkliga beslut vad gäller verksamhetensorganisation. Den av oss föreslagna studiesociala nämnden bör därför svara försåväl de studerandes hälsovård som deras motionsidrolt. Idrottsföreningarna böremellertid som kunna spela en stor roll när motionsidrotten utformas.På motsvarande sätt som vi föreslagit att nämnden kan överlåta driftansvaretför hälsovården på annan vårdgivare, meriar yi därför alt den skall kunnateckna avtal med lämplig idrottsförening, i Rraktij Delstatliga stödet till motionsidrplten för studerande kommer inte allastudieorter tiU del. Enligt vår mening bör en första åtgärd bli - liksom vadgäller motsvarande slöd till studerand,ehälsovärden - atl statens ekonomiskabidrag till yerksaniheten byggs ut till att omfatta samtliga studieorter med stallighögskoleutbildning, Vimenar atl statens bidrag lill de verksamhetsgrenar som värt ulred-ningsomrädeomfattar - hälso- och sjukvård saml motionsidrott - nu mäste ses i ellsammanhang. Vi vill erinra om all bidraget lill motionsverksamheten tidigareinom låg inom ulbildningsdepartemen- Prop.1982/83:129 29 En gemensam planerings- ochledningsorganisation för de olika verksamhetsgrenarna lägger enligt vår mening grUrtdenför en sådan samlad syn också i fräga om formerna för alt finansiera verksamheten.Det kari inte vara rimligt att de sludiesociala nämndema försörjsvia åtminstone fem statliga anslag för vilka tre olika statsdepartement svarar.Vi föreslår att siatens bidrag för säväl molionsidrotien som studerandehälsovårdeni övrigt ställs till förfogande för var och en av de studiesociala nämndernavia ett gemensamt anslag. Vår avsikt härmed är inte att åstadkomma någonomfördelning av medel mellan motionsidrott och hälsovård utan endasi att skapa anslagstekniskaförutsättningar för en mer ändamålsenlig hantering av de statliga medlen. Föratt markera den här aktuella motionsidrottens samhörighet med idrotten iallmänhet menar vi att UHÅ skall avge anslagsframställning, i berörda delardock efter hörande av . Det blir med vårt förslag enuppgift för var och en av de studiesociala nämnderna att fördela resurser tillmotionsidrotten. Med hänsyn till motionsidrottens stora betydelse för densamlade verksamheten måste nämnderna få en sammansättning som motsvarar ocksämotions-idrottens krav på inflytande över verksamheten. Detta är också viktigtför atl verksamheten inte isoleras från motionsidrotten bland befolkningen iövrigt. Vi föreslår därför att det i varje nämnd - vid sidan av de studerandesjälva - bör finnas ylleriigare en företrädare för idrotten. utgör enligl vår uppfattning den mest lämpligaorganisationen för att nominera idrottens företrädare i nämnden. Vad gäller hälso-och sjukvård för sluderande inom högskoleutbildning har vi inteföreslagit någon ändring av huvudmannaskapet. Utbildningshuvudmannen blir äveni fortsättningen huvudman för denna verksamhet. I flera av de utbildningar somi dag utgör den kommunala högskoleutbildningen fanns tidigare - innan de blevhögskoleutbildningar - inslag av motionsverksamhet. Det finns enligt vår meninginga skäl till att de studerande inom den kommunala högskoleutbildningen iframtiden skall ha sämre möjligheter till motionsidrott än sina kamrater istatliga utbildningar. Detta är i första hand en fråga för de nuvarande ochframtida huvudmännen, landstingen och de berörda primärkommunerna. Liksom förde studerande inom statlig högskoleutbildning bör strävan här vara att i ökadutsträckning försöka lägga ett samlat synsätt på molionsidrotien ochhälsovården. Enligt vår mening bör man lokall försöka finna lösningar som gördet möjligt för berörda delar av skolhälsövården att tillsammans med destuderandes egna organisationer utveckla motionsidrotten. På de orter därkommunal och statlig högskoleutbildning förekommer sida vid sida börmöjligheterna till samverkan undersökas. Även möjligheterna att tillgodose destuderandes behov av motion inom ramen för den verksamhet som olikaorganisationer och föreningar bedriver på studieorten i övrigt bör självfallettas tillvara. Prop.1982/83:129 30 I det följande återges oavkortat utredningens finansieringsavsniil: Formerna för att finansiera den samlade verksamheten måsteenligt vår uppfattning pä ett mer aktivt sätt än f. n. bidra till alt utveckla sävälhälsovården som molionsidrotien i överensstämmelse med målen för respektiveverksamhet. Så är inte fallet med ersättningen från försäkringskassan.Ersättningen slär nämligen i direkt proportion till omfattningen av desjukvårdande insatserna. Här måste målet vara att göra statens anslag tillverksamheten åtminstone neutralt vad gäller val av olika åtgärder när medlenanvänds. För vårt arbete gäller - liksom för övriga kommittéer ochsärskilda utredare - att förslagen skall kunna genomföras inom ramen föroförändrade resurser inom det område som förslagen avser. SFS har i skrivelsetill regeringen anhållit om atl regeringen beslutar undanta vår utredning fråndessa direktiv. Regeringen har genom beslut emellerfid lämnatskrivelsen utan åtgärd. Vi är således förhindrade att lägga fram förslag som slällerkrav på ökade resurser inom det område som förslagen avser. Vi avslår därförfrän att föreslå åtgärder som medför krav på ökade resurser inom motsvarighetentill dagens hälsovård och motionsidrotl för studerande. Till regeringens beslutom tillkallande av särskild utredare fogades en inom utbildningsdepartementetupprättad promemoria. I promemorian förutsätts alt våra förslag skall komma allgälla samtliga studerande. Ungefär 16 000 studerande inom stallighögskoleutbildning omfattas inte av reglerna om särskild studerandehälsovård.Vi har i det föregående föreslagil, atl den framtida verksamheten skall omfattaäven dessa studerande. För den i promemorian förutsatta och av oss föreslagnautökningen har vi beräknat att statens kostnader ökar med sammanlagt 400 000kronor (1980/kostnadsläge). Statens kostnader ökar vidare i någon mån p.g. a. inrättandet av de studiesociala nämnderna. Delta beror pä kostnader försammanträdesarvoden åt ledamöterna i nämnderna. Med utgångspunkt i situationen /81 låter vivår diskussion om finansiering av verksamheten - såvill avser statliga medel-omfatta följande anslag och belopp. Bidrag till sjukförsäkringen 2 145000' av dessa medel utgörs av direkta statligakostnader. av kostnaderna bestrids genom arbetsgivaravgifter. Bidrag till hälso-och sjukvård för studerande Övriga anslag (utbildning för lek- . niska yrken, Utbildnigför undervisningsyrken och avsättningar till gemensamma ändamål) Den samlade verksamhet som vårt utredningsuppdrag omfattardisponerade /81 således drygt åtta och en halv miljoner kronorav statliga medel. Till delta skall läggas de resurser som de sluderande självaskjuter till samt vissa bidrag från kommuner och landsting m. m. (se avsnitt4). De statliga medlen fördelade sig på anslag och studieorter1980/81 enligt tabell 11:1. Tabell 11:1 Statliga bidrag till verksamheten budgetåret1980/81 I35()000 1982/83:129 32 Vihar tidigare i avsriitt 10 föreslagit, att samtliga dessa statliga medel nu börbehandlas i elt sammanhang. Vår avsikt härmed är inte att åstadkomma nägonomfördelning av medel mellan hälsovård och motionsidrott, utan att lägga denanslagstekniska grunden för en mer ändamålsenlig hantering av de statligamedlen. I och med atl del yttersta ansvaret för såväl hälsovården sommotionsidrotten enligt vårt förslag kommer att läggas på de lokalastudiesociala nämnderna skapas förutsättningar för en anslagsomläggning enligtföljande. Elt nytt anslag skapasgenom att anslaget F 8. Bidrag fill hälso- och sjukvård för studerande läggssamman med de delar av de ovan berörda övriga anslagen som gäller den nuaktuella verksamheten. Dessa anslag minskar i motsvarande måfl. Samlidigt upphörmöjlighetema för de av studentkårsorganisationerna drivna läkarmottagningarnaatt - inom ramen för de föreslagna studiesociala nämndernas verksamhet -erhålla ersättning från enligt bestämmelserna om annan läkarvårdi läkarvårdstaxan (1974:699). Det nya anslaget bör förslagsvis benäm--nasHälsovård (inkl. motionsidrott) för högskolestuderande och utformas som ettreservationsanslag. Enviktig fråga i sammanhanget är hur det nya anslagel fördelas mellan de olikastudieorterna. En avgörande roll för denna fördelning spelar naturligtvis antajetstuderande på respektive studieort. Fördelningen av anslaget kan emellertidinte utan vidare sältas i direkt förhållande till antalet studerande. Åvenandra faktorer måste enligt vår uppfattning tillåtas alt påverka fördelningen.En viktig faktor är vilken organisation som respektive studiesocial nämndbeslutar om. Andra faktorer att räkna med är antalet högskoleenheter pårespektive ort, utbudet av skilda studievägar, antalet deltidsstuderandejämfört med antalet heltidsstuderande, geografiska avstånd, de studerandesålderssammansättning, berörd primärkommuns och hälso- ochsjukvårdshuvudmannens förmåga och vilja att ge de studerande service samt möjUghetertill samverkan med företagshälsovården och/ellér med skolhälsövården. Ocksåandra faktorer kan spela in. Det är mot den bakgrunden ingen lätt uppgift exakt ange kriterier för hur anslaget bör fördelas mellan de olika orterna.En given utgångspunkt för denna fördelning är emellertid antalet studerande pärespektive studieort. Utifrån antalet studerande fär sedan vissa modifieringargöras. Ivåra överväganden har vi i enlighet med detta tagit hänsyn till bl.a. utformningenav redan befintlig verksamhet, de studerandes samlade erfarenheter avverksamheten samt slutligen olika studieorters skiftande fömtsällningar ifråga om studerandesammansätlning m. m. Frågan om fördelningen av anslaget påolika orter har noga diskuterats med de experter i utredningen som företräderde studerande och de nuvarande kårortsnämnderna. Med hänvisning härtill och tillvåra tidigare redovisade överväganden och förslag beträffande verksamhetensmål vill vi*föreslå att nedan i tabell 11:2 angivna belopp läggs till grund förfördelningen av anslaget. av oss föreslagna beloppen innebär inte några ökadekostnader för staten inom nuvarande område. Beloppen innefattar ernellertid utökaderesurser motsvarande för en utbyggnad av verksamheten tillsamtliga studerande i enlighet med vårt uppdrag. Beloppen är uttryckta i1980/kostnadsläge. Tabell11:2 Förslag till statsbidrag fördelat på studieorter (1980/kostnadsläge) Beloppens storlek och fördelning mellan de oUka orternabör naturligtvis prövas i det årliga budgetarbetet. Vi utgår från att sedvanligpris- och löneomräkning görs av anslaget.