prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagenär suverän och kan pröva alla utgifter; regelsystem kan ändras och indexeringarbrytas upp. Begreppet "automafik" måste således uppfattas i relationtill nu gällande regelsystem, avtal och former för budgetbehandUng. Gradenav automatik på statsbudgeten varierar i betydande utsträckning mellan olikatyper av anslag. De anslag som är indexerade och följer förändringar i priser,löner m. m. präglas av en långtgående automatik. Men även utöver dessa anslaggäller att statsbudgetens utgifter i hög grad är beroende av den allmännaprisutvecklingen. I det reguljära budgetarbetet räknas myndighetsanslagengenerellt upp med hänsyn till förändringar i pris- och lönenivån. En stor gruppanslag är varken indexerade eller föremål för sedvanlig pris- ochlöneomräkning. Emellertid kan konstateras att också dessa i olika avseendenpräglas av automatik. Som exempel kan nämnas utgiftema förarbetsmarknadsåtgärder, som påverkas av förändringar i konjunktur- ochsysselsäftningsläget. Prop.1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget 51 Äveni ett samhällsekonomiskt perspektiv är automatiken av stor betydelse. Då detoftast är historisk kostnadsutveckling som ligger till gmnd för uppräkningenkan denna försvåra akfiva insatser för att nedbringa inflationen. Isyfte att illustrera omfattningen och karaktären av automatik i statsbudgetenskall i det följande statsbudgetens utgifter delas upp i olika gmpper,alltefter de faktorer som bedöms vara styrande. Utgångspunkten förklassificeringen utgörs av budgetpropositionen för /84 (prop.1982/83:100). I appendix framgår för varje ändamål en utförlig beskrivning avde utgiftsstyrande faktorerna. Förundersökningen har anslagen delats in i tre huvudgmpper beroende på graden avautomatik i utgiftemas utveckling. Vidare redovisas ränteutgifterna förstatsskulden i en separat kategori. Dessutom redovisas utgifter i en restpostberoende på deras särskilda karaktär. Dessa är: ofömtsedda utgifter, ökaddisposition av rörliga krediter och beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Denförsta huvudgmppen består av anslag som präglas av vad som kan betecknas somfullständig automatik. Häri ingår framför allt alla anslag där utgifternadirekt påverkas av skilda index. Kännetecknande för utgiftema inom dennahuvudgmpp är att statsmakternas påverkan av utgiftsutvecklingen är mycket begränsadinom ramen för nu gällande regler. Till övervägande delen ökar utgifternaautomatiskt i takt med utveckhngen av löner, priser och andra styrandefaktorer. De beloppsmässigt viktigaste är anknytningen av vissatransfereringsanslag (främst folkpensioner) till basbeloppet ochförsvarsramens koppling till försvarsprisindex (FPI). Även kopplingen avbiståndsramen till bmttonationalinkomsten (BNI) tillhör denna kategori. Vissautgifter, främst vissa störte transfereringsanslag fill kommunala sektom somstyrs av löneutveckhngen, förs också till kategorin fullständig automafik. a. gmndskole- och gymnasieskolebidragen samtskatteutjämningsbidraget. Gmppen fullständig automatik omfattar även vissaanslag som är beroende av den allmänna räntenivån. Det gäller främsträntesubventionerna fill bostadssektorn. Till gruppen skulle kunna adderasräntorna på statsskulden, vilka utgör av de totala utgifterna. Sammanlagtsummerar sig utgifterna inom denna gmpp till . Dettainnebär att av utgiftema på statsbudgeten styrs av fullständig automatik. Denandra huvudgruppen består av anslag som är föremål för pris- och löneomräkningi den årliga btidgetprocessen. Utgiftema inom denna huvudgmpp utgör ca 44miljarder kr., eller , av statsbudgetens totala utgifter. Häri ineår istor utsträckning olika former av myndighetsanslag. Generellt budgetbehandlasdessa så att den historiska medelstilldelningen Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 52 tassom utgångspunkt för en uppräkning för att kompensera prisstegringar. Lönemabudgeteras ofta i ett löneläge, som vid en viss given tidpunkt införbudgetbehandlingen är känt. Efter det att löneavtalen blir klara för årenframöver beaktas detta till bestämmandet av anslagen. För att budgeten i så högutsträi;kning som möjligt skall spegla framtida belastning läggs dock istatsbudgeten in en schablonmässigt beräknad antagen budgetbelastning förkommande löneavtal. Kompensation för pris- och lönestegringar sker dock vanligeninte fullt ut. Utgående från principen att en ökad produktivitet bör leda tillett minskat realt anslagsbehov har pris- och löneomräkningen de senaste årenreducerats . De anslag som reguljärt har pris- ochlöneomräknats pä det senare sättet svarar för av statsutgifterna. av utgifternaprisomräknas enligt särskilda metoder. Vanligen utgår budgetbehandlingen även idessa fall från den fakfiska nominella nivån. Skilda former för prisuppräkningförekommer sedan. 1 vissa fall behålls anslagsbeloppet på oförändrad nominellnivå. Exempel pä anslag i denna grupp är anslagen för drift av vägar. I en tredje huvudgmppredovisas utgifterna för de anslag som i stor utsträckning bestäms genomenskilda beslut. Utgifterna inom denna huvudgmpp svarar för av detotala utgifterna. Även inom denna gmpp kan dock vissa former av automatik görasig gällande. Det bör vidare påpekas attutgifterna inte nödvändigtvis behöver utvecklas långsammcue inom dennahuvudgmpp än de utgifter som helt eller delvis styrs av automatiskauppräkningar. Detta beror på att även de utgifter som redovisas inom dennahuvudgrupp till stor del genom poUfiska beslut utvecklas i takt med övrigkostnadsutveckling. Deanslag som ingår under denna huvudgmpp har indelats i vissa undergrupper. Ensådan utgör de transfereringar till enskilda som inte omräknas om intepolitiska beslut härom fattas. T. ex. ingår här anslagen för barnbidragen,hvsmedelssubventionerna och bostadsbidragen. Huvudgmppenseparata beslut omfattar även investeringar i byggnader, anläggningar och iviss män även utmstning. Vatje investering kan givetvis uppfattas somresultatet av ett särskilt beslut. En investering genomförs emellertid oftaunder och kan indexklausuler m.m. göraatt kostnadsutvecklingen de facto blir automatikstyrd. Till gruppen separatabeslut har även förts utgifterna på olika konjunkturkänsliga anslag. De ohkasysselsättningspolitiska åtgärderna ingår här hksom åtgärder inomindustripolitikens område. Dessa utgifter påverkas i betydande grad avkonjunktumtvecklingen. Utöver dessa trehuvudgmpper redovisas, som tidigare nämnts, räntor på statsskulden samtresterande utgifter. Till kategorin resterande utgifter hör posterna tillkommandeutgiftsbehov, netto, ökad disposition av rörliga krediter samt oförutseddautgifter. Det bör vidare noteras att det på samma Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 53 sättsom för utgiftema under gruppen separata beslut även här återfinns utgifter,som i hög utsträckning påverkas av konjunkturerna. Indelningeni gmpper utgår från de regelsystem som kan påverkas genom politiska beslut.Effektema av andra mer opåverkbara typer av förändringar, t. ex. demografiska,beaktas inte vid klassificeringen. För en utförligare beskrivning av principerm. m. för indelningen hänvisas till långtidsbudgeten 1981. Huvudresultatenav den utförda undersökningen sammanfattas i tabell 13. Itabellen har de utgiftsstyrande faktorema fördelats efter den ändamålsuppdelningav statsbudgeten som redovisas i appendix. Beloppen för resp. ändamål kan ivissa fall skilja sig åt jämfört med de belopp som redovisas i appendix. Dettaberor främst på de särproposifioner som lagts fram efter det attbudgetpropositionen presenterades . I ändamålsavsnitten hardessa beaktats, medan däremot automatikklassificeringen bygger på framställani budgetpropositionen. Tillsocialförsäkringssektorn hör ATP, sjuk-, delpensions-, arbetslöshets- ocharbetsskadeförsäkringarna. Även dessa har analyserats i detta sammanhang (sekapitlet om utgifter och inkomster inom den offentliga sektom) med hänsyn tillatt såväl utgifter som inkomster i hög grad styrs av statsmaktemas beslut.Likväl redovisas de endast i begränsad utsträckning direkt på statsbudgeten.Dessa utgifter beräknas uppgå till totalt . Härav ingår ca 7,5miljarder kr. på statsbudgetens utgiftssida i form av statsbidrag. Av deutgifter för socialförsäkringssystemet, som redovisas vid sidan av statsbudgeten,är totalt ca . närmast att hänföra till gmppen fullständigautomatik. Övrigautgifter - ca . - kan hänföras till den gmpp vars utvecklingstyrs genom separata beslut. Hit hör bl. a. ersättningsnivåema för tandvårdsförsäkringen,delar av sjukförsäkringen m.m. Dessa fastställs efter överläggningar mellanstaten, sjukvårdshuvudmännen och de privata vårdgivarna. Ihuvudsak överensstämmer resultaten av undersökningen från tidigare årsundersökningar. Det är främst andelen räntor på statsskulden som ökar. Avövriga gmpper har andelen fullständig automatik sjunkit något. Föregående årsundersökning visade att av de totala utgifterna var avhängigafullständig automatik. För /84 har denna andel sjunkit till ca49%. Om statsskuldräntorna exkluderas blir emellertid den procentuella andelentämligen över de tre budgetår som undersökningen genomförts, nämligenca för /84 att jämföra med 61 resp. för budgetåren1982/83 och 1981/82. Andelen utgifter inomgmppen separata beslut ligger, jämfört med fidigare års undersökningar, kvarpå en ni vä om av de totala statsutgif- . Det bör dock ånyonoteras att inom denna gmpp redovisas utgifterna för barabidrag som med jämnamellanmm höjts,,bl,.a. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget a, 2 aEJ vO (N r-l r >/-l_0O_ vn r--" r-T sO O Ti- (N »O Ti-\o_o" o" V ©'V oö" B u «j O. « D. 5e,§ £ - Stöd tUl bamfa- hälso-, sjuk-och socialvård m.m. (4) 1 i»" £|||£ /-l" -* -< - I ,. S J2 >. Ä *':g «ä S u e :§ S Il.............. 1 £l«Sc55-i I I I 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 55 Vidare redovisas som separata beslut de utgifterinom verksamhetsområde som i hög grad påverkas avkonjunktumtvecklingen. Som exempel på sädana utgifter kan nämnas utgifterna påanslagen Bidrag till arbetslöshetsförsäkringen och utbildningsbidrag samtSysselsättningsskapande åtgärder och Arbetsmarknadsutbildning. Åretsundersökning ger på samma sätt som - för handen att ca 85 %av de totala statsutgifterna pa något sätt automatiskt ökar i takt med pris-och löneutvecklingen samt med förändringar i räntenivån. Automatikinslagetför staten och socialförsäkringssektom uppgår sammantaget till ca 303 miljarderkr. Som andel av BNP uppgår detta belopp till . Avtabell 13 kan vidare utläsas att sä gott som alla utgifter inom ändamålenfolkpension, sjukförsäkring m.m. styrs av fullständigt automatiska uppräkningarav utgifterna. Även inom ändamålen utbildning och forskning, bostadspolitik,försvars-, rätts- och polisväsen svarar den fullständiga automatiken för denabsoluta merparten av utgifterna. Det bör dock observeras att sedvanliga pris-och löneomräkningar för många ändamål utgör en stor andel. Inomändamålet kommunikationer styrs drygt hälften av utgiftema () genom separatabeslut. Det är främst enskilda investeringsbeslut inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde som svarar för dessa utgifter. Inomvissa områden har åtgärder vidtagits för att bryta de automatiskautgiftsökningarna. Vidare bör nämnas att regeringen tillkännagivit att någonkompensation för devalveringens genomslag på prisnivån inte skall tillåtas.S.k. bidragsanslag har dessutom endast uppräknats med enprocentsats som understiger inflationen. Äveninom jordbmksprisregleringen föreligger en hög grad av automatiskt verkanderegler. Varje halvår skall jordbmket kompenseras för kostnadsutvecklingen.Ersättningsbeloppen beräknas med utgångspunkt från utvecklingen avproduktionsmedelsprisindex. Kostnaden inom förädlingsledet kompenseras på ettlikartat sätt inom ramen för prisregleringssystemet. Inflationsskyddet påkostnadssidan kompletteras med en inkomstgaranti enligt vilken jordbmkamaskall ges en inkomstutveckling som ligger i nivå med andra jämförbara gmpper.Den tillsatta livsmedelsutredningen kommer att belysa automatiken inomjordbmksprisregleringen mer i detalj. 6.3Statsutgiftemas uppdelning på realekonomiska kategorier Föratt underlätta en analys av utgiftsutvecklingen i ett samhällsekonomisktperspektiv krävs fömtom den tidigare redovisade uppdelningen av 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 56 budgetenpå ändamål en uppdelning av statsutgifterna i realekonomiska termer, dvs. enfördelning på konsumtion, investeringar, transfereringar och finansiellatransaktioner. Den genomgäng i realekonomiska termer som sker i det följandebygger i huvudsak pä det inom nationalräkenska-pema tillämpade internationellaSNA-systemet (System of National Ac-counts). Viden analys i reala termer är en första utgångspunkt att särskilja de finansiellatransaktionerna från utgifterna i övrigt. Realekonomiskt betraktas definansiella transaktionerna främst som en del av kreditmarknaden. Det är vidareviktigt att skilja mellan å ena sidan sådana utgifter där staten slutligtförbrukar produktionsresurser och ä andra sidan sädana utgifter som utgörs avöverföringar (transfereringar) till andra sektorer i ekonomin. De senarepåverkar den reala samhällsekonomiska utvecklingen indirekt, bl. a. genom sinaeffekter på de disponibla inkomsterna i andra delar av ekonomin. De stathga konsumtions-och investeringsutgifterna visar statens direkta (slutliga) förbmkning av realaresurser. Som konsumtionsutgifter betraktas kostnader för statliga myndighetersproduktion av tjänster inom t. ex. försvaret, undervisningssektom ochrättsväsendet. Konsumtionsutgif-tema består tUl av lönekostnader,inkl. Försvarets investeringar, som inte har någon civilanvändning, räknas även in som konsumtion. Återstoden är omkostnader i denlöpande verksamheten, exempelvis hyror, reparationer och underhäll. Detinvesteringsbegrepp som används skiljer sig i princip inte från det som gällerför den privata sektom. Som statliga investeringar betraktas utgifter förbyggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål. Till skillnadfrån vad som gäller vid en strikt rillämpning av SNA-systemet räknas i dettasammanhang även affärsverkens investeringar som statliga investeringar. Detbör understrykas att gränsen mellan konsumtion och investering i vissa fall kanvara flytande. Det kan sålunda hävdas att delar av utgifterna för t. ex.utbildning och forskning, vilka klassificeras som konsumtion, utgör produktivainvesteringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Dendel av statens utgifter som indirekt påverkar samhällsekonomin indelas itransfereringar (inkomstöverföringar, bidrag) samt finansiella transaktioner(län). Transfereringarna indelas i undergmpper med utgångspunkt i olikamottagare av inkomstöverföringen. Som transfereringar räknas ocksåränteutgifter för statsskulden. Till gmppen finansiella transaktioner hänförsutgifter för utlåning, aktieteckning, markinköp m. m. I vissa fall kan det dockvara svårt att helt entydigt avgöra om ett visst anslag skall klassificeras somfinansiell transaktion eller transferering. Vissa lån omförs t. ex. tillbidrag om bidragsmottagaren inte kan uppfylla i förvägställda krav för att erhålla medlen. Vidare ställer åtminstone huvuddelen avutgifterna avseende finansiella transaktioner anspråk 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget päde samhällsekonomiska resurserna. Vid ett studium av hur stor del av samhälletsresurser som staten fördelar (omför) är det därför lämpligt att summeratransfereringar och finansiella transaktioner. Somframgår av tabell 14 utgörs drygt hälften av statens konsumtionsutgifter avkostnader för försvar, polisväsende och kriminalvård, samt vägunderhåll. Ocksåden återstående delen av utgifterna innehåller till en del utgiftsposter sominte avser myndighetsutövning i traditionell mening som t. ex. högre utbildningoch forskning. Förstatens konsumfionsutgifter gäller att flertalet anslag beräknas blioförändrade i oförändrad pris- och lönenivå.Sammantaget minskar de statliga konsumtionsutgifterna i fasta priser med igenomsnitt . (Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1977/78-1981/82 Genomsnittlig procentuell förändring 1983/84-1987/88 Andel av totala statsutgiftema Polisväsende och kriminalvård Vägunderhåll -0,1 -0,4 Anm.Utgiftemas klassificering anpassas löpande. Detta gör att de reala fördelningarnai olika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Destatliga investeringsutgiftema består till av utgifter för investeringari affärsverk. Dessa utgifter omfattar framför allt investeringar ikraftstationer, järnvägar, teleanläggningar och byggnader. Bland investeringsutgifteråterfinns även utgifter för byggnation av statliga vägar, byggnadsarbeten inomutbildningsområdet, investeringar inom försvaret med civilanvändning ochutgifter för investeringar inom det arbetsmarknadspolitiska området. Dessainvesteringsutgifter motsvarar av de totala investeringsutgifterna. Destatliga investeringarna visar en genomsnittlig .ärlig nedgång om 4,i fastapriser . För investeringsutgifterna i affärsverkberäknas denna minskning till cirka 3,. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget sammanfrämst med att bedömningen av investeringsutvecklingen i hög grad påverkas avlångtidsbudgetens karaktär. Redan beslutade investeringar kommer underlångtidsbudgetperioden att avslutas, medan nya investeringsobjekt av naturligaskäl har bedömts mer restriktivt i beräkningarna. (Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå) -0,4 -4,7 Utgifterför investeringsändamål skiljer sig frän övriga utgifter genom att de höjerproduktionskapaciteten . En förändring av investeringsvolymen farett relativt stort genomslag på produktion och sysselsättning. Deflesta statliga investeringama har ett relafivt lågt importinnehåll. Somexempel kan nämnas investeringarna i statliga vägar, posthus och järnvägar. mån sådana investeringar görs inom delar av landet där sysselsättningen ärlåg kan de i hög grad bidra fill att uppfylla mål avseende den regionalabalansen. Ökadestatliga investeringar kan kräva ytterligare resursinsatser från övrigasektorer inom ekonomin. Detta gäller t. ex. byggande av statliga vägar ellerjärnvägar, som i vissa fall kan leda fill krav på följdinvesteringar inom denkommunala sektorn. Påstatsbudgeten återfinns även utgifter för investeringsändamål utanför denstadiga sektorn. Bland dessa utgifter återfinns bl. a. bidrag till byggande avkommunala vägar samt bidrag till investeringar inom den statliga och privataföretagssektom. Utgifter av denna karaktär redovisas i den realekonomiskauppdelningen som transfereringar till andra sektorer av ekonomin. /84 uppgick de statliga transfereringarna för investeringar ikommuner till . Dessutom tillkommer transfereringar tillövriga sektorer samt viss utlåningsverksamhet i syfte att finansierainvesteringar i andra sektorer av ekonomin. Realekonomiskt redovisas dennasenare typ av utgifter under . Sammanfattningsviskan man konstatera att statens utgifter för konsumfion och investeringarminskar något , räknat i fast prisläge. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Ilöpande priser beräknas konsumfions- och investeringsutgifterna sammanlagt ökamed . Den i jämförelse med den antagna allmänna prisutvecklingen och denlåga utgiftsfillväxten hänger delvis samman med att kompensafion förinflationen reducerats av det uppräknade anslaget vadgäller den statliga förvaltningen. Den måttliga förändringen i konsumtions- ochinvesteringsutgifter förklarar inte de totala statsutgifternas ökning. Isjälva verket sjunker deras andel av de totala utgifterna . Transfereringamaberäknas för /84 svara för av de totalastatsutgiftema. Utvecklingen av transfereringarna redovisas i tabell 16. Om manser till den faktiska utvecklingen under bakomliggande perioder, finner man atttransfereringarnas andel av de totala statsutgiftema stadigt ökar. Det faktumatt transfereringarna utvecklas snabbare än utgiftema för konsumtion ochinvesteringar torde främst hänga samman med att utgiftema för transfereringarnastyrs strikt av gällande regelsystem i vilket det ofta finns inbyggt en mereller mindre stark automafik, medan utgifterna för konsumtion och investeringarpåverkas bl. a. av fortlöpande produktivitetsförbättringar ochrationaliseringar. Även den för den offentliga sektorns utgifter oförmånligabefolkningsutvecklingen bör ha bidragit till de statliga transfereringarnassnabba ökningstakt. stigertransfereringarna , uttryckta i fasta priser. (Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå) Transfereringar till hushåll' -1,1 -0,8 -f7,8 -1,9 'Häri ingår räntebidrag för bostäder och livsmedelssubventioner. Anm.Utgiftemas klassificering anpassas löpande. Detta gör att de reala fördelningarnai olika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Transfereringarna till hushåll beräknas minska med igenomsnitt 1,i oförändrad pris- och lönenivå. Folkpensionernadominerar i denna gmpp och svarar för över hälften av gruppens utgifter. Somframgår av tabell 17 minskar folkpensionerna något i fasta priser. Denna effekterhålls på gmnd av att allt fler pensionärer erhåller ATP, vilket sänkerstatens kostnader i form av pensionstillskott över längtidsbudgetperioden.Totalt sett, dvs. inkl. ATP, ökar pensionsutbetalningarna över tiden. (Miljarder kr., avmndat) Genomsnittlig åriig förändring 1983/84-1987/88 Oförändrad pris- och iönenivå Summa transfereringar till hushåll därav Folkpensioner Räntebidrag till bostäder Barnbidrag Sjukförsäkring och föräldraförsäkring Livsmedelssubventioner -1,1 -0,6 -1-5,6 -0,6 -1-0,1 0 -1-4,4 -1-5,6 -0,6 +4,5 0 Utgifterna för barnbidrag minskar räknat i oförändradprisnivå. Detta beror på att antalet barn beräknas minska. I enlighet medlångtidsbudgetens metod har bambidragen inte räknats upp i takt medprisutveckhngen. . De statliga transfereringarna till kommunsektorn förkonsumtion och investeringar omfattar dels bidrag avsedda för särskildaändamål, exempelvis lärarlöner för gmndskolan, gymnasieskolan samtbamomsorgen, dels skatteutjämningsbidrag till kommunerna. Transfereringarnafill kommunsektorn beräknas minska i oförändrad pris- ochlönenivå . Ett drygt tiotal specialdestineradebidrag svarar för av de statsbidrag till den kommunala sektornsom utgår för särskilda ändamål. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 61 (Miljarderkr., avrundat) Genomsnittlig årlig förändring 1983/84-1987/88 Oförändrad pris- och lönenivå Summa transfereringar till kommunsektorn Bidrag till skolväsendet m. m. Bidrag till sjukvård, social hemhjälp m. m. Bidrag till förskolor, daghem m. m. -0,8 -2,3 -1-1,0 -fO,3 -f5,3 -h6,6 -f8,7 Bidragtill skolväsendet m. m. består till av löner till gmndskole- ochgymnasieskolelärarna. Nedgången i oförändrad pris- och lönenivå sammanhängerframför allt med minskat antal elever. Uppräkningen till löpande priser hargjorts med utgångspunkt i antagandena om löneutvecklingen.Gmndskolebidragssystemets utformning gör att ohka förskjutningseffekteruppstår i berälfningen. Statensbidrag till förskolor, daghem m. m. ökar i oförändrad pris- och lönenivå främstfill följd av kommunernas utbyggnad av denna verksamhet. Löneutvecklingen föroffentligt anställda påverkar statsbidragsnivån. I beräkningen i löpande priserhar detta förhållande beaktats. Utgifternaför skatteutjämningsbidrag beskrivs närmare i appendix under ändamålsavsnittetSkatteutjämningsbidrag till den kommunala sektom. Iposten Övriga transfereringar till kommunsektorn ingår bl. a. bidrag tillkommunalt bostadstillägg för folkpensionärer. Totalt sett minskar denna gruppav transfereringar i fasta priser. m.m. inkluderar överföringar fill såväl privata som statligaföretag. I fasta priser registreras en genomsnittlig minskning perår . Som framgår av redovisningen under ändamälsgmppenNäringspolitik har de statliga insatserna fill kris-drabbade företag ochbranscher varit mycket stora . Förlängtidsbudgetperioden har beräkningsmässigt några nya sädana insatser intelagts in i beräkningarna. Deinternationella transfereringarna består nästan helt av anslag till utvecklingsbistånd.Biståndets tillväxt följer bruttonationalinkomstens utveckling. Totalt ökartransfereringarna i fasta priser.