prop · G603119 · 1982-12-31 00:00:00 — De svenska flygstridskrafterna består f.n. av 12 divisioner jaktflyg (11 divisioner J 35Draken och 1 division JA 37 ), 5,5 divisioner-attackflyg (AJ 37 )och 3 divisioner spaningsflyg (S 37 Vigqen). Härtill kommer 5 divisioner lättattackflyg (SK 50), som frsdsmässigt främst användssom skolflygplan. Jaktflygets upogift ärluftförsvar, attackflygets upogift är att i anslutning till vår gräns och kustbekämpa en angripares invasionsstyrkaoch spaningsflygets, uppgift är att förse den högstaledningen med erforderligt underrättelseunderlag. Frågan om ersättning av dagens attackflytisystem har varit föremål för omfattande utredningar . Bl.a.har studerats ett nytt lätt attack flygplan (B3LA resp. A 38/SK38), en vidareutveckling av JA 37 till ett medeltungt attack flygplan (A20) samt två versioner av beväpnade skolflygplan (SK 1 och SK 2). .Olika modifieringsgraderav J 35 Draken har även studerats. Överbefälhavarens långsiktigastudier års försvarsbeslutvisade på ett operativt behov av ett nyttgemensamt flygplan för jakt-, attack- ochspaningsuppgifter (JAS). Detta gällde för alla studerade ekonomiska nivåer. Överbefälhavaren föreslogi sin flygplansutredning från februari1980 att i stället för ovan nämndaalternativ skulle flygplansanskaffningen inriktas mot en total omsättning av hela Viggensystemet med ett JAS-system. godkändesdenna principinriktning av (prop. 1979/80:117, FöU 13, rskr 316). Studier avseende möjligheterna att inom utveckla ett nytt allsidigtanvändbart flygsystem som ersättare förhela Viggensystemet skulle bedrivas inför1932 års försvarsbeslut inom en kostnadsram av högst 200 milj.kr. Härvid förutsattes att industrin skulle avsätta lika mycket förstudiens genom- 2 1982/83. Prop.1982/83:119 18 förande, samt att upphandlingen skulleske enligt nya principer med större ansvaroch ekonomiskt risktagande för industrin.Vidare skulle utländska JAS-system studeras.Socialdemokraterna reserverade sig mot detta beslut och ansåg att studierna kunde bedrivas inom en lägre kostnadsram. Överbefälhavaren inkom med underlag för regeringens ställningstagandeinför försvarsbeslutet med förslagatt utveckla ett inhemskt sammanhålletflygplanssystem JAS under förutsättning att vissa tekniska, ekonomiska och juridiskafrågor kunde lösas på ett tillfredsställande sätt. försvarskommitté uttalade i sitt betänkande frånnovember 1981 att det föreligger ett behov av ett nyttflygplanssystem som efterföljare till Viggensystemet. Desocialdemokratiska ledamöterna ansåg dock att tillräckligtbeslutsunderlag inte då fanns för att förordasvensk JAS. Den borgerliga majoriteten förordadeett ja till svensk JAS. Den dåvarande regeringen gav den 3december 1981 i uppdrag attgenomföra förhandlingar med (IG JAS). Förhandlingarna skulle vara slutförda . Överbefälhavaren inkom med ett färdigfbrhandlat avtal där han också angav att tidigare kvarstående frågorav teknisk, ekonomisk och juridisk natur nu bedömdes som tillfredsställande lösta. fattade beslut om att utvecklaett nytt allsidigt användbart flygsystem (JAS) samt attanskaffa en första del serie om 30 flygplan JAS.Socialdemokraterna reserverade sig mot detta beslut och ansåg att ytterligare utredningar borde göras innan beslut kunde fattas. Bl.a. ansågs de ekonomiska kalkylerna vara osäkra. Den dåvarande regeringen beslutade den 30juni 1982 att hos IG JASfick beställa utveckling och anskaffning av30 flygplan JAS. Vidare beslutades att totalramen för flygplanssystem JAS för perioden fram högst fick uppgå till . (pris- och valutaläget ). Prop.1982/83:119 19 I regeringsförklaringeni anförs att en omedelbar analys skulle göras av ekonomi. I det följande redovisas denna ekonomiska analys. Den dåvarande regeringen angav i sitt beslutden den ekonomiska ramen förJAS-systemet fram . Denna ram om 25,7 miljarderkr. i pris- och valutaläget omfattar utvecklingav flygplanssystemet JAS, tillverkning av 140 flygplan JAS med underhål Is-och kringutrustning, vapen och motmedel för 140 flygplan samt reserver. Vid beräkningen av JAS-ramenom . förutsattes en dollarkurs om 4,58kr. En "bästa"bedömning av andelen utländskt innehållgjordes. Vid definition av ramen förutsattesatt eventuella förskott för flygplan som skall levereras inte skulle ingå. Vidare förutsattes att JAS-systemets andelav personalkostnaderna vid försvaretsmaterielverks provningsavdelning, samt JAS-systemets andel av kostnaderna för driften vid försvaretsförsöksplatser inte skulle ingåi ramen. JAS-systemet skulle således idetta avseende behandlas på samma sätt som andra materielobjekt inom försvarsmakten. Lönerför personalen vid () skall således betalas frånanslaget F 4. och driftenav försöksplatserna från anslaget D 4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling. Hänsyn till dessa kostnader har alltså tagits vid beräkningav flygvapnets övriga anslag men dé ingår definitionsmässigt inte i JAS-ramen. I regeringsbeslutet angavs också principer föruppräkning av JAS-ramen till nytt prisläge som redovisas i det följande. Den prisomräknade JAS-ramen om . (prisläget ) fördelar sig enligt vad som framgårav följande tabell (milj.kr. .1982/ 1983/ 1984/ 1985/ 1986/ 1987/ 1988/89- 1993/94- 33 84 85 .36 87 38 19<52/93 1999/2000 Flygvapenförband: Materielanskaffning O 4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling 34 112 108 114 36 397 4 793 623 839 984 1 223 1 111 1 472 3854 D 2 + D 4 707 951 1 092 1 337 1 197 1 369 Summa 1983/84 - 1987/88 7 153 Summa 1982/83 - 1999/2000 '28 500 Tabellen visar de medel som har inplanerats för innevarande budgetår (1982/ 83) samt de medel som överbefälhavaren inplanerat i programplanen för perioden /84 - 1987/88. Vidare visar tabellende medel som överbefälhavaren och chefen för flygvapnet avsatt för JAS-projektetunder perioderna 1988/89 - 1992/93 och 1993/94 - 1999/200C. Enligt regeringsbeslutet skall JAS-ramen prisreglerasenligt de principer som gäller för övriga materielobjektinom försvarsmakten, dvs. mednettoprisindex (NPI) och sin andel av prisreserverna (skillnaden mellan materielprisindexoch nettoprisindex). JAS-ramen, som i regeringsbeslutet angavs till högst . i prisläget , har uppräknats enligt dessa principer. Således har ramen uppräknats med förändringen av MPI 1982, vilken är 10,45 '. Prop.1982/83:119 21 Vidare har JAS-ramen tilldelats sin andel av deprisreserver som överbefälhavaren anvisat försvarsgrenscheferna att avdela inom befintliga ekonomiska ramar (0,5 %för materielanskaffning och för forskning och utveckling). Prisomräkningen av ramen har skett på följande sätt: 25 700 milj.kr. + x (25 700 + 1080 .milj.kr. = 28 507 milj.kr. Oen granskning som gjorts av grunderna för beräkning av JAS-ramenoch principerna för prisregleringen av ramen har letttill slutsatsen att dessa bör liggafast. Det är av synnerligen stor vikt att en politiskramstyrning av projektet tillämpas.Styrningsprinciperna bör ansluta till de principer som gäller förförsvarsplaneringen i övrigt. Beräkningenav prisreserverna bör dock ske utifrån de genomsnittliga årsvoly-merna för materielanskaffning resp.forskning och utveckling och inte de årsvolymersom gäller det första budgetåret.En successiv uppföljning av användningen av prisreserver bör dock ske. Detta innebär att ramen skall ökas med ca 70 milj.kr.2) Behandlingen av valutaförändringarkommenteras . Under punkten 2.1 har redovisats de av överbefälhavareninplanerade medlen för JAS-systemet fram samt förutsättningarna fördessa. I nedanstående tabellredovisas JAS-systemets kostnader fram till år2000. Dessa kostnader redovisas utifrånutgångspunkten att minsta möjliga förskottutbetalas till industrin och att utbetalningarna så nära som möjligt anpassas till upparbetningen hos industrin.Detta innebär att utbetalningsbehovet i närtid är lägre och på1990-talet större än inplanerade medel. Tabellen är upprättad med olika valutakurser som ') Andel av prisreserv. '-) x 9 163 milj.kr. + x 16 537 milj.kr. (173-108) X 10,= 70 milj.kr. Förutsättningen ärdå att den i tabellen angivna valutakursengäller vid varje utbetalningstillfäl le fram till år2000. Vidare har antaganden gjorts såväl om vissa utbetalningar för vapen som ännuinte finns kontrakterade soin om reservernas fördelning över tiden. Andra antaganden somockså måst göras gäller andelen utländskt innehåll inom de olika delposterna. Underlaget baserar sigpå produktionsplan för perioden /83 - 1992/93 och förperioden /94 - 1999/2000 på beräkningarna i Ö3:s flygplansunderlag . J*S-«yitaaet«kostnader frän till ir 20(10 (mil.i. 1982/83 -1987/8(1 1988/89 - 1992/93 1993/9'' -1999/2000 1982/83 -1999/2000 5:00 5:É5 T:. '.6 5:00 5:65 T:l6 5:00 5:65 7:l6 5:00 5:65 T;l6 delseria1 ach 2 It 931 5 069 5 390 >4 Ul6 U 5TT '' 932 9 168 9 6l7 10 660 18 515 19 263 21 002 lystea 1 327 1 3112 1 376 1875 2 080 2 262 2898 3 031 3 Skl 6 226 6 l4 33 6 979 Tjrpatöd,övrigt . 590 6o6 iili 1 llili 1 191 1 299 2 998 3 IW 3 li97 U 732 It 9'>5 5 ko 6 81t8 7 017 7 't09 7 562 7 3U8 3 513 15 063 15 796 29 Ii75 30 661 tvgår fSrBkott rör lev. 1 027 1 0 1 027 1 03'! Ru före ir 2000 28 ltU6 29 607 V1d en granskning av kostnadsfördelningen övertiden finner man att de variationer i kostnaderna för som årsvis måste hanteras inom chefens för flygvapnet totala materielanskaffningsram vidantaganden om olika valutakurser ärprocentuellt relativt små. I första delen av perioden /33 - 1987/88 är det storleksordningen 50 - 70 milj.kr. per budgetår och ca 200 milj.kr. Dessa kostnader skall således ställasi relation till flygvapnets årsvisa materielanskaffningsramsom i genomsnitt uppgårtill ca 3 200 milj.kr. Variationerna pl grund av valutakursändringar med nu antagna kiirser är alltsåca 2 - 6 J av planerinqsbeloppen. Detta påvisarmöjligheterna att inom flygvapnetsram från budgetår till budgetårlik-viditetsmässigt möta fluktuationer i valutakursen. 1982/83:119 23 skiljas från att en långsiktig högdollarkurs har stor påverkan på projektets kostnad och på flygvapnets totala materielanskaffning. Inplanerademedel för perioden /93 överstiger JAS-systemets kostnader, medan .medlen iperioden /94 - 1999/2000 underskrider kostnaderna. Detta är en frågasom överbefälhavaren i sin programplan för försvaret måste ta hänsyntill vid varje planerinqstill fälle. 4.1 Kontrakten med IG JAS och direktleverantörerna Huvuddelen av genomförande ärreglerat i ett avtal tecknat mellan FMV och (IG JAS).Den senare har bildats av de fem störstaleverantörerna för att i enlighet med statsmakternas direktiv skapaen industriell förhandlingspart med totalansvar för utveckling och serieleverans. Delägare i IG JAS ärSaab-Scania -AB, , Telefonaktiebolaget , och förenade fabriksverken. Delägarna har i anslutning till avtalet gemensamt lämnat en förbindelse,daterad , med åtagande för fullgörandeav IG JAS leveranser samt borgen förbetalningsskyldighet. Leveransernas omfattning och innehåll definieras i en projektspecifikation, sombeskriver JAS-systemets utformning i funktions- och prestandatermer. Därutöver omfattaravtalet åtaganden beträffande produktion, underhåll, typstöd,modifieringar, teknikspridning och ett antal optio-ner på tilläggsutrustning. Vissa i systemet ingåendeutrustningar anskaffas av FMV hos andra leverantörer, s.k. direktleverantörer,och integreras i systemet av IG JAS. FMV skall även tillhandahålla vissa provningsresurser utankostnad för IG JAS. Härigenom finns ävenhos FMV - utöver gransknings- och uppföljningsverksamheten - ett direkt deltagande iprojektets genomförande, ehuru mindre än som har varit vanligt i tidigare projekt. Huvudkontraktet med IG JAS är ett fastpriskontrakt, som innehålleråtaganden för utveckling (s.k. typarbete), produktionsförberedelser, leverans av 30 stycken flygplan (delserie1) och stödsystem. Vidare ingår en modifieringslinje för delserie 1 med åtagande att dessa flygplan skall Prop.1982/83:119 24 överensstämma med det fullgjorda typarbetet. Orsaken tilldetta är att typarbetet avslutas först sedan produktionen har påbörjats ochatt resultat från de första tre årensflygverksamhet vid förband skall kunna beaktas. Avtaletomfattar även ätt åtagande- för att drift- och underhållskostnader skall hållas inom vissa värden. I avtalet finns inskrivet takpriserför flygplan 31 - 140 idel serie2). Förutom traditionell garanti mot feli konstruktion, tillverkning eller materiel omfattar avtalet ett antalytterligare garantier, t.ex. - användningskostnadsgarantier som begränsar underhållskostnaderna för såväl flygplan som motor, - garanti motstyrsystemfel intill , - garanti för genomloppstider för utbytesenheter vid central verkstad inomIG JAS. I jämförelse med det garanti system som gällerför Viggensystemet har en väsentlig förbättring skett, främst på motorunderhillsområdet. Vid sidan av beställningenhos IG JAS avtalar FflV med andra leverantörer(direktleverantörer) om utveckling, tillverkningeller anpassning av vissa delsystem, som äravsedda att installeras i eller hängaspå flygplan JAS. IG JAS åtar sig att under typarbete och serietillverkning samordnaoch integrera direktleveranserna i . De ekonomiska villkoren grundas på fasta priser med indexreglering. Kontraktets prisnivå är l:akvartalet 1981. Justeringar för förändring avvalutakurser från de i avtalet angivna samt för differenser mellan svensk och utländsk indexutveckling skall göras iefterskott, vilket kommenteras i det följande.Avtalet innehåller dels en vinstdelningsregel dels en vinstbegränsningsregel för IG JAS. FMV har enligt avtalet full insyn i de grundläggande underlagen inom IG JAS, bl.a. beträffande kostnadsutvecklingen för JAS-verksamheten och årsbudgetens innehålloch fördelning på JAS respektive övrigverksamhet. FMV har också rätt att ta del av allt tekniskt och ekonomiskt underlag, som erfordras för FMV:s granskningsverksamhet. Prop.1982/83:119 25 staten har rättatt häva avtalet på grund av icke uppfyllt åtagande, väsentligförsening eller icke skäliga priser fördelserie Z. Skulle detta inträffa är IG JAS - till skillnad mot vad som gällt i tidigare avtal - förpliktigad att erlägga ett betydande vitesbelopp och har ej heller rätt att fåersättning för sina avvecklingskostnader. Staten har även rätt att avbeställautan angivande av skäl, varvid IG JAS har rätt till ersättningför upparbetad självkostnad inklusive självkostnader för avveckling samt skälig vinst. 4.2 Juridiska synpunkter pl kontrakten Den användaupphandlingsformen skiljer sig fråntidigare gängse former. För att kompensera bristande erfarenheter från den föreskrivnaupphandlingsformen har med tillskott av kommersiell och affärsjuridisk expertis ett omfattande arbete lagts nedpå avtalets utformning i fråga om pris-och betalningsbestämmelser, garantier, rättigheter och skyldigheter m.m. Framförd kritik mot avtalet har granskats även av fristående juridisk expertis, som också framförtsynpunkter pl vissa speciella frågor inomavtalskomplexet. De viktigaste av dessa frågorhar varit om den använda avtalsuppläggningen ärlämplig och möjlig att administrera, dels om IG JAS verksamhet är tillfredsställande angiven i bolagsordningen och dels om ful 1 görandegaranti och borgensförbindelser ärtillfredsställande. Enligt både FMV och den fristående expertisen har detta tillgodosetts tillfredsställande bl.a. med den tidigare refererade förbindelsen frånIG JAS' delägarfbretag. Utredningsmannen . (Utredningen om fdrsvarsupphandling) har framfört kritiska synpunkter på den nya upphandlingsformen. Remissinstanserna delar inte den av utredningsmannen framförda kritiken. Vid en granskning av avtalet kommer man av naturliga.skäl till att den viktigaste förutsättningen för ett lyckligt genomförande av projektet -såväl tekniskt som ekonomiskt - är att specifikationerna kunnat göras tillräckligtklara och entydiga samt att typarbete och serieleverans äger rum enligt den tidsplan som IG JAS och FMV överenskommit om. Internationella erfarenheter bekräftar detta. Prop.1982/83:119 26 Den systemupphandling som avtalet omfattar är specificerad i en projektspecifikation, sombeskriver vad industrin offererat, och som i sin tur grundats på en av FMV uppgjord huvudspecifikation. I dennamycket omfattande samling dokument beskrivs sålunda materiel och funktioner som till stora delar ännu inte existerar, men som skall förverkligas under en följd av år i utvecklingsarbetet. Trots attett omfattande arbete har genomförts måste det pådetta tidiga stadium självfallet finnas ett antal tekniskalösningar som återstår att verifiera. Det är främst detta problem som gjort att man vid upphandling av komplexasystem i allmänhet valt kostnadskontrakt - ofta ietapper - för utvecklingsarbetet för att sedan gåöver till fastpriskontrakt, narserieproduktionen är definierad och verifierad.Utvecklingsarbetet innebär bl.a. att i detalj definiera en ännu ej existerande produkt. Den risk som enligtavtalet IG JAS' delägarföretag löper består bl.a. i att avbestal 1 ning är möjlig för beställaren,vilket har redovisats under punkt 4.1. Av minst samma betydelse som den affärsjuridiska utformningen av avtalet torde emellertidvara förtroendet mellan staten ochindustrin i ett projekt av denna storleksordning. Viktiga faktorer härvid är självfallet den engagerade industrins starka ambitionatt för lönsamhet och fortlevnad 1 branschen komma till produktion, för vilket behövsett lyckat utvecklingsarbete, och att avtalet ger möjlighet förkunden att fortlöpande följa arbetets framåtskridande- tekniskt och tidsmässigt. I socialdemokraternas motion om framhölls bl.a. "att statens medel bör läggas ut så att man bidrar till ett väsentligt störremått av samverkan och samarbetemellan berörda svenska industrier än ". beslutade i enlighet härmed. Svensk flygindustri har mot bakgrund av statsmakternaskrav samordnat sin verksamhet rörande JAStill ett gemensamt bolag . Detta har också medfört en ny avtalsform. I socialdemokraternas motion wåran 1982 om framhölls bl.a. "uppläggningen av de pågående avtalsförhandlingarna med IG JAS har varit ett avtal som dels omfattar en längre glende beställning än tidigare Prop.1982/83:119 27 varit vanligt, dels mer ingående reglerar förhållandet mellan parterna staten - industrin. Det är i och försig en utformning som vi kan stödja". Som tidigare framhållitsär ett fastpriskontrakt,dvs. har ett fast pris angivet i viss prisnivå (kvartalet 1981). Justering av det fasta priset sker med hänsyn till differenser "nellan svensk och utländsk indexutveckling samt för förändringar av valutakurser jämfört med de iavtalet angivna. Ur ekonomisk beslutssynpunkt innebär den valda prisjusteringsklausulen att IG JAS gör sina val mellan utländska och inhemska underleverantörermed utgångspunkt från i avtalet angiven valutakurs. En svenskdevalvering påverkar ur denna synpunkt inte dettaval 'men kan däremot påverka statens slutliga kostnad beroende på relationen mellan index- och valutautvecklingen för de olika valutorna. har i en rapport till dåvarande regeringen uttalat avsikten att tillvarata allamöjligheter att på konkurrensmässigavillkor öka de svenska insatserna. Mot bakgrund av regeringens ekonomiska politik vad gäller det svenska näringslivets konkurrenskraft gentemot utlandet och den utveckling somskett av dollarkursen förefallerdet likväl motiverat att kräva ett tilläggtill avtalet på denna punkt. Syftet med ett till-lägg skulle härvidvara att säkerställa att svenska företags konkurrensfördelar till följdav devalveringen verkligen tillvaratas. FMV bör ges i uppdrag att med IG JAS överenskommaom ett avtalstillägg med denna innebörd. En möjlighetatt uppnå én sådan effekt kan vara att överenskomma om särskildaöverläggningar nar valmöjlighet mellan svenska och utländska underleverantörer föreligger. Hos projekt som råkatut för kostnadsökningar har man erfarenhetsmässigt Prop.1982/83:119 28 funnit de tvåviktigaste orsakerna vara inflatoriska eller valutanässiga faktorer och/eller felbedömningar av arbetsmängden. Oen förstnämnda orsaken behandlas i annat avsnitt. Större arbetsmängd än beräknad är vanlig hostekniskt avancerade projekt och brukar under utvecklingsarbetet orsakas av - ändrade förutsättningar och/ellernytillkommande krav jämfört med den ursprungliga specifikationen, - tekniska lösningar i konstruktionsarbetet har mött svårigheter somfordrar- icke förutsedd komplettering avforsknings- och kunskapsunderlaget, - förutsatt utländsk.tekniköverföring ellerleverans av utländsk materiel uteblir eller saknasvid behovstidpunkten, vilket orsakar ändringaroch okade egna insatser, - samordningen förloras vid utveckling av med varandra samverkandeoch av varandra beroende delsystem, varigenom integration till ett färdigt system fördröjs och väntetideruppkommer, - provnings- och verifieringsverksamhetenfördröjs eller hindras av brist pl provmateriel, felaktigheter, ogynnsamtväder-eller haverier. Nämnda störningar förekommeralltid i större eller mindre omfattning iutvecklingsarbeten och vissa marginaler finns därför inlagda. Kompetentreservkapacitet finns i allmänhet bara ibegränsad omfattning. Resultatet av enmera allvarlig störning blir därför i regel -vid bibehållen ambitionsnivå - att seriestarten försenas. Varje sådan försening innebären kostnadsökning, som är proportionell mot förseningstiden och den i ui;veckl ingsarbetet engagerade personalvolymen.Sven en avsiktlig senareläggning kan öka totalkostnaden, om inte den berörda personalen kan utnyttjas iandra projekt. Prop.1982/83:119 29 De slutsatser som kan dras av ovan refererade generella förhållanden isträvan att undvika kostnadsökningar ärdels att.man i möjligaste mån bör undvika ändringar och avvikelser från den ursprungliga inriktningen och uppläggningen av arbetet, dels att ett innehållande av den uppgjorda tidsplanen ger bästa säkerhet motett överskridande av beräknade kostnader. Att utveckla ett flygplanssystem som har bättre operativa prestanda inen är .mindre, lättareoch billigare i såväl anskaffning som i drift ännärmast föregåendeflygplansgeneration innebär en hög ambitionsnivå. Projektet innehållersålunda i flera väsentliga avseenden tekniska lösningar grundade på ny teknologi, från vars tillämpning ännufinns mycket begränsad erfarenhet. Härutöver innehåller orojektet ett antal nya till-lämpningar av välkänd teknologi. Exempel på det förra är kompositmaterial(fiberarmerade plaster) i förflygplanets hållfasthet viktiga strukturdelar(primärstruktur) och ett datorbaseratelektriskt styrsystem utan mekanisk förbindelsemellan manöverorgan och roderytor. Exempel på det senare ären omfattande datorisering av med varandra samverkande delsystem och en optimeradaerodynamik. I det totala systemet ingår en avsevärd del såväl mjukvara(kunskap) som hårdvara från utländskaleverantörer (). För en del av detta erfordras att exportti11 stånd eller licenser utverkas. Osäkerheten i dessa fall bedömes huvudsakligen ligga i de tidsfördröjningar somkan uppkomma och som kan vara mycket svåraatt påverka. Styrsystemet ärkritiskt i den bemärkelsen att om inget tillförlitligt styrsystem finns - ingen. Avflygsäkerhetsskäl finns tvåreservnivåer med krav på utomordentligt snabb inkoppling. Dessutom en extrareservkraftanläggning med samma höga krav påsnabb kraftförsörjning. Dessa system måste medgodtagbar flygsäkerhet fungera redan iprovflygplanen. Prop.1982/83:119 30 Att man insett den tekniska svårighetsgraden lramgär bl.a. av att .iian utsträcktgarantin på detta system och således förutsettbehov av förbättringsåtgärder efter förbandserfarenheter. Eventuellakostnadsökningar över den beräknadeomfattningen bedömes endast beröra leverantörssidan, men systemets komplexitet innebär en påtaglig förseningsrisk. Användning av kompositmaterial i ett flygplansbärande delar är en ny teknik. Den är dock väl förberedd beträffande beräkning och konstruktion. Produktionsteknik och-ekonomi är relativt oprövade, men eventuella förseningsrisker kan mötas med provisorier. Eventuella merkostnader bedömes åvilaleverantören. innehålleråtta viktigare datoriseradedelsystem med tre kategorier datorer, som alla samarbetar.