prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Inkomstgarantier för konslnärer, förslagsanslag Ersättning åt författare m. fl. verk genom bibliotek m. m., förslagsanslag Ersättning till rättighetshavare pä musikområdel Teater, dans och musik Bidrag till ,reservationsanslag Bidrag till Operan och Dramatiska teatern, Regionmus'\ken, förslagsanslag Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-och musik'instiXul'ioner, förslagsanslag Bidrag lill fria teater-, dans- ochmusikgrupper, Vissa bidrag lill teater-, dans- ochmusikverksamhet, reservationsanslag 19.Slöd lill fonogramverksamhel, reservationsanslag 40368000 8000000I 123 000 Stålens konstråd,förslagsanslag Förvärv av konst förstålens byggnader m. m., reservationsanslag Bidrag lill förde fria konsterna Vissa bidrag lillbildkonst, reservationsanslag 16716000 I 105000 6939000 och landsarkiven,/Öri/agion.Wflg 70 25.Dialekt- och ortnamnsarkiven saml svenskt visarkiv, 71 26.Svenskt biografiskt lexikon,/(7ri/agifl«.v/og 73 27.Arkivet för ljud och bild,/(?ri/aja/7.r/a Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar och materiel m. m.,reservationsanslag 11 29. Bidrag lill vissa arkiv 10631000 I 779000 6062000 Prop.1982/83:100 Bilaga 10 79 30.Riksanlikvarieämbetet: Förvaltningskostnader, Kulturminnesvård,re5é'n'fl//onion.v/ag 22882000 82 32. Museer och utstättningar 87 33. ,/OT-5/og.son5/ag 26722000 Statens konstmuseer,/ör. ?/flg.ta«5/ag 31789000 Utställningar avnutida svensk konst i utlandet, Naturhistoriskariksmuseet./orj/ag.5ani/ag 28513000 : Förvaltningskostnader,/öri/flg.saAji/ag 13971000 Underhållskostnader m. m., reservationsanslag 1000 ,/ör/ogifln.r/a 1278000 ?a«i/ag 10125000 Statiiga museer: Vissa kostnader för utställningar och samlingar m. m., reservationsanslag 5410000 Bidrag till Nordiska muieev. Bidrag till , förslagsanslag 6889000 Bidrag lill ./örs/agsani/ag 8214000 Bidrag lill vissa museer 6783000 Bidrag lill regionala museer, förslagsanslag 26568 000 Riksutställningar, reservationsanslag 16855000 Inköp av vissa kulXurtöremkl, förslagsanstag lOOOOO Ungdoms- ochnykterhelsorganisationer Siatens wngdomsrkd, förslagsanslag Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m., förslagsanstag 124 53.Bidrag lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, 125 54.Bidrag till ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna, narkotikaupplysning,reservationsanslag 128 56. Organisationsstöd till vissanykterhelsorganisationer m. fl., reservationsanslag CMassmedier m. m. 129 vissa gemensamma frågor FUm 132 I. S\&\.cnsV\og,r&fbyrk.förslagsanslag134 2. Radio och tetevision137 3. Nordiskt radio-och TV-samarbele via satellit m. m. 137 Avgiftsfinansierad radio- ochTV-verksamhet Prop.1982/83:100 Bilaga 10 157 4.Presstödsnämnden,förslagsanslag 158 5.Stöd lill dagspressen,/örWag:sani/ag 163 6.Lån till dagspressen, reservationsanslag 164 7.Stöd till organisationstidskrifter,/örWagiani/ag 165 8.Stöd till kulturtidskrifter, reservationsanslag 166 9.Stöd till tidningar på andra språk än svenska, förslagsanslag 172 10.Stöd till taltidningSir, reservationsanslag Kreditgarantier till förlag och bokhandel, Lån för investeringar i bokhandel, Bidrag till folkbibliotek, reservationsanslag Bidrag till regional b\'b\\oteksverksam\iet,förslagsanslag Talboks- och punktskriftsbiblioleket:Förvaltningskostnader, förslagsanstag 19.Talboks- och : Produkfionskostnader, 205 Vissa gemensamma frägor Centrala och regionala myndigheterm. 233 I.Skolöverstyrelsen,/ö/-i/ag5a«Wag 133984000 Uknsskolnämnderm., förslagsanstag 113307000 Statens institutför läromedelsinformafion, Stödför produktion av läromedel,re.vervafioniafij/ag 4100000 245 6.Rikscenlralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade, förslagsanslag 11124000 För skolväsendet gemensamma frågor 249 7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skol väsendet, reservationsanslag 27437000 251 8. Fortbildning m.m.,reservationsanslag 22 105000 256 9. Särskilda åtgärder päskolområdet 209042000 259 10. Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet, /ÖM/aia«j/ag 5520 000 Det obUgatoriskaskolväsendet m.m. 261 II. Bidrag fill driften av grundskolor m. m., Information om läroplanför m. m., Bidrag lill svenskundervisning i utlandet m.m., Sumeskolor,förslagsanslag 12849000 Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader, förslagsanslag 156854000 Vtrustning m.m.,reservationsanslag 3628000 Resor för elever jämte ledsagare,/ör-i/agjan.s/ag 10765000 Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Gymnasiala skolor m.m. 289 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor,/örs(agiani/ag 3628000000 Kostnader för viss personal vid statliga realskolor, Bidrag till driften av riksintematskolor, Bidrag till i ,/öri/agianWag 2165000 341 22.Bidrag till driften av vissa privatskolor,/örj/agionj/ag 21015000 Bidrag till driftenav enskild yrkesutbildning, Främjande avlärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m., förslagsanslag . Bidrag tillåtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under 18 är m. m., förslagsanslag 266000000 Investeringsbidrag 361 26. Bidrag fill byggnadsarbeten inom skolväsendet m.m., Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m.m.,förslagsanslag 135000000 E Högskola och forskning 367 Vissa gemensamma frägor Centralaoch regionala myndigheter för högskolan m. m. Universitets- ochhögskoleämbetet, förslagsanslag Regionslyrelserna förhögskolan, förslagsanslag föruniversitet och högskolor, förslagsanslag UtbUdning och forskning inom högskolan m.m. Utbildning för tekniskayrken, reservationsanslag Utbildning föradministrafiva, ekonomiska och sociala yrken, reservationsanslag Utbildning förvårdyrken, reservationsanslag 1. Utbildning för undervisningsyrken, Utbildning för kultur- och informafionsyrken,reservationsanslag Lokala och individuella linjer och enstakakurser, reservationsanslag Bidrag till högskoleutbildning m. m.,reservationsanslag Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildningsaml konstnärligt utvecklingsarbete, reservationsanslag Humanistiska fakulteterna, reservationsanslagTeologiska fakulteterna, reservationsanslag Juridiska fakulteterna,reservationsanslag Samhällsvetenskapliga fakulteterna, reservationsanslag Medicinska fakulteterna, reservationsanslagOdonlologiska fakulteterna, reservationsanslag ,reservationsanslag Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna,reservationsanslag Tekniska fakulteterna, reservationsanslagTemaorienterad forskning, reservationsanslag Vissa tandvärdskoslnader,förslagsanslag Kungl. , reservationsanslag 24. Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek, reservationsanslag Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna, förslagsanslag 514 26.Redovisningscentralema vid universiteten, 514 27.Datorcentralen för högre utbildning och forskning i Slockholm, förslagsanslag 515 28.Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m., m., reservationsanslag Delegationen för vetenskaplig och tekniskinforma-tionsförsörining, reservationsanslag Europeiskt samarbete inomrymdforskningen, förslagsanslag Förvaltningskostnader,/öri/flgiani/ag Materiel mm.,reservationsanslag geofysiska institut, reservationsanslag Institutetför internationell ekonomi, reservationsanslag Vissa bidrag till forskningsverksamhet,reservationsanslag Bidrag lill ,förslagsanslag Statliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader,/ö«/agiani/agUndervisningsmateriel m. m., reservationsanslag Bidrag till kommunalvuxenutbildning m. m., förslagsanslag Bidrag lill sludieförbunden m. m.,förslagsanslag Undervisning för invandrare i svenska språket m.m., förslagsanstag Bidrag till driften av folkhögskolor m. m., förslagsanslagBidrag lill viss central kursverksamhet G Studiestöd m. m. 593 Vissa gemensamma frägor m. m., Ersätlning till vissa myndigheter för deras handläggning av sludiesociall Sludiehjälp m. m.. förslagsanslag Prop.1982/83:100 Bilaga 10 715 Studiemedel m.m.,/öri7(/g5«ni/ag 3862800000 Vuxenstudiestöd m. m.,/ej-f/'iY«/ort.v- för vuxna, förslagsanslag 64000000 Kostnader föravskrivning av vissa studielån med slallig kreditgaranti, Bidrag tillhälso-och sjukvård för studerande,/ön7ag.sfl/!.f/ag *5720 000 /rettt utbyte med inlandet Kulturellt utbytemed utlandet,/rien'fl//o/wnH. '(/«g 4306000 628 2.Kostnader för medlemskap i m. m., förslagsanslag 32241000 630 3.Bidrag till inlernalionella kongresser m. m. i , Bidrag lillsvenska institut i utlandel 2260000 631 5.Nordiska ministerrådets kulturbudget/ö/-i/«g.9«ni/flg *35 lOOOOO Bilateralt nordisktkultursamarbete m. m.. I Vissa inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde gemensamma ändamål 636 I. Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde, reservationsanslag 1000 Inredning ochutrustning av lokaler vid högskole enheterna m. m., reservationsanslag 222000000 34 263 238 000 663 Bilaga 10.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för 664 Bilaga 10.2 Förslag lill lag om ändring i lagen (1976: 1046) om överläm- nande av förvallningsuppgifler inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde 665 Bilaga 10.3 Förslaglill lag om ändring i lagen (1980: 1099) om ändring i högskolelagen (1977; 218) 666 Bilaga 10.4 Förslag till lag om ändrade återbelalningsvillkor för vissa 668 Bilaga 10.5 Förslag lill lag omändring i studieslödslagen (1973; 349) 676 Bilaga 10.6Sammanfattning av rapport om statens kulturråds organisation och redovisningav uppdrag atl utreda möjligheterna till nedskärningar i statens kulturrådsförvaltningskostnadsanslag 679 Bilaga 10.7Sammanslällning av remissyttranden över rapport om statens kulturrådsorganisation och redovisning av uppdrag alt utreda möjligheterna tillnedskärning i siatens kullurråds förvall-ningskostnadsanslag 681 Biiaga 10.8Sammanfattning av förslag i promemorian (DsU 1981:21) Samhällels arkivproblem 683 Bilaga 10.9Sammanslällning av remissyllranden över förslag i promemorian (DsU 1981; 21) Samhällets arkivproblem 1982/83:100 Bilaga 10 716 688Bilaga 10.10 Sammanfattning av förslag i promemorian (DsU 1982: I) Föremålssamlingarnastillväxt - några synpunkter rörande urvalsbegränsning och gallring 692 Bilaga 10.11Sammanslällning av remissyttranden över förslag i promemorian (DsU 1982; 1) Föremålssamlingarnas tillväxt - nägra synpunkter rörande urvalsbegränsning och gallring 696 Bilaga 10.12Sammanfattning av statskontorets rapport om stödet lill tidningar pä andraspräk än svenska 700Bilaga 10.13 Sammanställning av yttranden över slalskonlorels rapport om stödetlill tidningar pä andra spräk än svenska 702 Bilaga 10.14Sammanfattning av talbokskommitténs betänkande (SOU 1982:7) Talböcker - utgivning och spridning 705Bilaga 10.15 Sammanslällning av remissyttranden över talbokskommitlénsbelänkande (SOU 1982; 7) Talböcker - utgivning och spridning Bilaga11 till budgetpropositionen 1983 Prop. Tilljordbruksdepartementet hör frägor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök för dessanäringar liksom prisreglering på jordbrukels och fiskels områden samtmiljövård, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård,livsmedelskontroll, utsädeskontroll, idrott, turism, rekreation, jakt och viltvård. budgel präglas avden stora återhållsamhet som delsamhällsekonomiska och statsfinansiella läget kräver. Inom etl begränsat totalt resursulrymme har del varitnödvändigt att noga överväga också demest angelägna behoven. Det förslag lill utgiftsram för jordbruksdepartementetsverksamhetsområde som läggs fram för /84 omfaltar närmare 6888milj. Detta innebär en ökning med 587 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetär. Den största utgiftspostenblir ocksä under nästa budgetär subvenlioneringen av baslivsmedel som harberäknats lill drygt 3 800 milj. kr. Av den särskilda forskningssatsning somregeringen föreslår faUer 13,5 milj. kr. på forskning och utveckling inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde. Den totalaåkerarealen var 2940000 ha. Antalet brukningsenheter var 115000och medelarealen 26 ha åker per förelag. Antalet stadigvarande sysselsattavid jordbruksföretag uppgick underår 1981 till 203000, varav 28000 utgjorde lejd arbetskraft. Jordbruketsproduktionsvärde för är 1982 beräknas öka med jämfört med är 1981och uppgå lill ca 20900 milj. kr. Av detta belopp svarar vegetabiliskaprodukter för och animaliska produkter för . Spannmålsskörden beräknas uppgåtill totalt ca 5,7 milj. lon varav ca 1,8milj. Tolalskörden är därmed högre än är 1981 och slörre än medeltalet för desenasie fem åren. Skörden av brödsädär högre än under föregående är. Delta beror pä att arealen brödsäd var betydligt slörre under är1982. Fodersädsskörden minskade med7% jämfört medar 1981, främst på grund av mindre arealer. 1 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 11 2 Mjölkproduktionenhar ökat alltsedan början av 1970-lalet. beräknas den uppgålill ca 3 565 milj. kg vilket är mer än är 1981. Nölköllprodukfionenberäknas för är 1982 ha minskal något jämfört med är 1981 och uppgålill ca 145 milj. kg. Fläskproduktionen beräknas öka lill ca 322 milj. kg. Konsumfionen avmjölk fortsätter att minska något medan ostkonsum-fionenstabiliserats under är 1982. Konsumtionen av nötkött har minskal med 2,och av fläsk med . Avräkningsprisernatill jordbrukarna steg under fiden med . Ökningenför vegetabilier var medan avräkningspriserna för animalier endasiökade . Avräkningspriset för mjölkökade med . Den ekonomiskapolitik som de borgerliga regeringarna fört, har lett lill svårigheter atluppfylla 1977 ärs jordbrukspolitiska mäl. Minskade realinkomsler för stora grupper av konsumenteri kombinafion med kraftigt ökadelivsmedelspriser har medfört minskad konsumtion av jordbruksprodukter som en viss ökning avproduktionen har ägt rum. har orsakat stora överskoll avjordbruksprodukter som i huvudsak mäste avsättas utomlands med ökade exporlkoslnader som följd. Inflationen och del höga ränteläget har också vållat sväraekonomiska problem inom jordbruket och dä inle minsl för de nyetableradejordbrukarna. FörädHngen avråvaror och distributionen av färdiga livsmedel är vikliga led i vårt landslivsmedelsförsörjning, liksom den industri som förser bl. a. jordbruket ochlivsmedelsindustrin med produktionsmedel. Utvecklingen inom dessa ledkännetecknas av en koncentration av såväl ägandet som av produktionen. Etl ökal inlernalionelltberoende gör sig också gällande inom de olika leden. Mol den nuredovisade bakgrunden beslöt regeringen atl en samlad översynav livsmedelspoliliken skall göras av en särskild kommitté i syfte atl belysade olika leden i vår livsmedelsförsörjning. Till grund förgällande prisreglering pä jordbruksprodukter ligger beslut är 1977om rikfiinjer för jordbrukspolitiken. beslöt omprisregleringen pä jordbruksprodukter, utom för sockerbetor och socker, förperioden 30 juni 1984. Vidare beslöt riksdagen omprisregleringen pä sockerbetor och socker för tiden 30 juni 1983. beslulom prisregleringen pä jordbruksprodukter för prisregleringsperioden juli1982-juni 1984 innebär bl.a. justeringar lill följd av kostnadsutvecklingenför inköpta produktionsmedel m. m. varje halvår. särskilt etableringsstöd infördes för all underlätta etablering förlantbrukare utan slorl eget kapital.Den 1 juli 1982 tillfördes jordbruket 75 milj.kr. förkonsumlionssfimulerande åtgärder och lill etableringsstöd. tillförs jordbruket yllerligare37,5 milj.kr. för samma ändamål. Dessutom tillförs jordbruket etl engångsbeloppav 100 milj.kr. för alt delvis kompensera för eftersläpning lill följd avinflafionsskyddels Prop.1982/83:100 Bilagall 3 Såvitt avser inkomslföljsamhetenfilifördes jordbruket utöver rationaliseringsvinsten 50 milj.kr. per den 1 juli1982. Vid samma tidpunktinfördes ocksä en avgift pä handelsgödsel. Vid den justeringsom ägde rum per tillerkändes jordbruket och visslivsmedelsindustri ell årsbelopp av 860 milj.kr., varav 589 milj.kr. avsäg kompensation förkostnadsutvecklingen inom jordbruket och151 milj.kr. avsäg kompensation för förädlingsindustrins kostnadsökningar m. m. Per lillerkännsjordbruket och viss livsmedelsindustri ytterligare 928 milj. kr. Regeringen har beslutat all öka livsmedelssubventionernaper för atl neutralisera effekterna av höjningen avmervärdeskatten pä livsmedel. Innebörden av beslutet är att konsumentprisetper liler mjölk har sänkts med och oslprisel förblir oförändrat i ställetför prishöjningar med per liler resp. . Kostnaderna för livsmedelssubvenlionernainkl. låginkomstsatsning m. m. per den 1januari 1983 kan beräknas till drygt3800 milj. kr. Härtillkommer 50 milj. kr. Subvenlionseffeklen (exkl. låginkomstsatsning m.m.) pä konsumentpriset utgör förmjölk ca . per liler, för ostca . per kg, för nötkött ca . per kg och för fläsk ca 50öre per kg. har fått i uppdrag alt efter överläggningar med företrädare försockerbelsodlarna och sockerlillverkningen saml jordbruksnämndenskonsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen påsockerbetor och socker för liden efter den30 . Nämndens förslag skall bygga på atl driften vid samtliga nu existerande sockerbruk upprätthålls. Dettaskall ske inom ramen av en totalsockerbetsareal om 53 000 ha. Vidare skall förslaget vara sä avvägt all nägol underskott inle beräknas uppkomma isockertegleringsfonden. Investeringarnainom jordbruket har under /82 minskat yllerligare jämfört med föregåendebudgetår. Ramen för de statliga lånegarantierna lill jordbruket utnyttjades inle helt. Orsakentill den lägre investeringstakten är bl.a. det rådande ränteläget liksom pris- ochkostnadsutvecklingen i övrigt. Förnästa budgetår föreslås därför atl garantiramen för jordbrukets rationalisering minskas lill 452milj. För trädgårdsnäringens rationalisering föreslås altlånegaranliramen höjs från 50 milj.kr.till 65 milj. kr. främst beroende pä behovet av investeringar i energibesparandeåtgärder vilka delvis har eftersatts. Avgifter pä statliga garantiåtagandenkommer atl införas. Ramarna förstatsbidrag till jordbrukets rationalisering uppgår för /83 lillsammanlagt 56 milj. kr. Dessa bidrag lämnas huvudsakligen som regionaltralionaliseringsstöd i norra . För /84 föreslås en lolal ram av 50 milj.kr. Lantbruksnämndernas inköp och försäljningav jordbruksfastigheter sker med anlitandeav jordfonden. Lantbruksslyrelsen disponerar för jord-fondsändamäl ävenen rörlig kredit av 25 milj.kr. intill den 30juni 1983. Prop.1982/83:100 Bilagall 4 Denna kredit föreslås nu förlängd på två är. Härutöverdisponerar styrelsen för förvärv av mark från domänverket och skogsbolag en rörlig kreditav f.n. 200 milj. kr. I fortsättningen bör skogsmark som utbjuds av skogsbolagen i förstahand erbjudas domänverket. Den rörliga kredit som lantbruksslyrelsendisponerar bör därför succesivt avvecklas. Krediten föresläs i enlighet härmedsänkt till 150 milj.kr. Några ytterligare inköp av skogsmark börinte ske utom vad avser mindre kompletterings-köp. Statenslanlbruksinformation (SLI) föresläs uppgå i lantbruksslyrelsen fr. o. m. budgelårel 1983/84. För skador pä 1981ärs skörd har under är 1982 utbetalats ca 18 milj. kr. Skördeskadefonden,som f.n. uppgår lill ca 470 milj.kr., behöver därför intetillföras nägra ytterligare medel nästa budgetär. av del statligaslödel lill jordbruket i norra avgavi elt betänkande som bl. a. rör det statliga prisstödet i norra och det regionalaralionaliseringsslödel. Betänkandet remissbehandlas f. n. Den totalaavkastningen ökade i förhällande till är 1980. Fångsten uppgick lill ca och hade etlvärde av ca 507 milj. kr. Tillstörsta delen låg ökningen pä torskfisket. Fångsten av torsk ökade i värde med och har på två är nästanfördubblats. Ökningen av sillfiskethar avstannat och en viss övergång sker f.n. från sillfiske till torskfiske.Medelpriserna pä sill/strömrning minskade medan priset pä torskökade med 5%underär 1981. Den svenska exportenav färsk sill/strömming är 1981 var 80000 lon och hade etl värde av ca 185milj. Huvuddelen exporteras till . EG beslöt under är 1981 att ändra sin interna marknadsreglering så alt entull på sill skall kunna las ul. Motbakgrund av den betydelse EG-marknaden harför svensk sillexporl har regeringen lagil upp frägan med EG. Del svenska fiskethar alltmer koncentrerats till Östersjön.Ingel lyder pä att detta förhållande avsevärt kommer att förändras underde närmaste åren. Utbyggnaden av fiskberedningsindustrin har fortsattunder är 1982. Utvecklingen avfiskeföretagens omkostnader har varit ogynnsam. Drivmedelskostnadernautgör av de totala kostnaderna. För nästa budgetär föresläs därföralt energibesparande åtgärder skall kunna utgöra bidragsgrund inom detexisterande stödsystemet. Liksom för innevarande budgetår föreslås vidare 1 milj. kr.för för skrotning av fiskefartyg. Systemet med skrotningspremier infördes är 1980 för altåstadkomma anpassning ochförnyelse av fiskeflottan. Kreditgarantiramarnapå fiskets område föreslås oförändrade. Avgifter på statliga garantiåtaganden kommer atl införas. Prop.1982/83:100 Bilagall 5 Styrgruppen förvallenbruk lade fram sin . Rapporten, somhuvudsakligen behandlar fisk-och skaldjursodling,bereds f. n. inom bl. Brutloavverkningenunder innevarande säsong beräknas bli drygt 60 milj.msk. Det är ungefär samma volymsom under de båda närmast föregående avverkningssäsongerna. F. n. råder del lill följdav lågkonjunkturen för massa- och pappersindustrin inte nägon brist på massaved. Visslageruppbyggnadhar därför skett. I fräga om sågtimmer är läget något annorlunda. Lokallråder sålunda råvarubrist och lagren av timmer har allmänt sett minskal. Det är nödvändigtatt inför en uppgång i konjunkturen för skogsindustrin öka aktiviteten iskogsbruket. Även nu passiva skogsägare måste därvid förmås all ställaupp. Regeringen kommer därför att i en särskild proposilion till riksdagenföreslå bl. a. åtgärder för en effekfivare skogsvård och en ökad avverkninginför nästa säsong. I del sammanhanget tas också upp de frågor som hörsamman med del statliga slödel lill skogsbruket.. En väsentliguppräkning föresläs av de medel för fillämpad skogspro-duklionsforskning somfördelas via . Vidare föresläs alt ytterligare medel skallfiliföras verksamheten med den skogliga genbanken. Särskilda medel för att bekostaett utökat samråd mellan skogsbruket ochrennäringen föresläs ocksä. Alt trygga allamänniskors rätt fill en god livsmiljö är elt övergripande mål förmiljöpolitiken. Miljöförstörelse måste hejdas och förstörd miljö sä långlmöjligt återställas. En rättvisare fördelning av naturresurserna kräver eltplanmässigt utnyttjande av begränsade tillgångar. Hänsyn och omtanke om miljön måste varavägledande för den långsiktiga planeringen. Den storaanvändningen av kemikalier är ett allvarligt hot mol miljön. Vi har kunskaper endasi om enbegränsad del av de skadliga effekter somanvändning av olika kemiska ämnen medför. Trots att en rad olika åtgärdervidtagits för all förbättra kontrollen, framstår kemikalieanvändningen som elt av deallvarligaste långsikliga hälso-och miljöproblemen. Samhällels kontroll överanvändningen av kemiska ämnen och produkter behöver därför effektiviseras ochsamordnas. För alt se över pågåendeverksamhel och lägga fram förslag tillinsatser för en förbättrad kontrollkommer en särskild kemikommission att tillkallas. Frägan omgenomförandet av nästa etapp i utbyggnaden av produktre-gislret bereds f. n.inom . Beslul har vidare fattats om ett nytt märkningssystem förhälso- och miljöfarliga varor. Prop.1982/83:100 Bilagall 6 Förbud mol användning av kadmium för ytbehandling,som.stabilisator eller som färgämne har trätt i krafl . Beslut harfatlats av om nya regler rörande spridning av bekämpningsmedel över skogsmark.Användningen av bekämpningsmedel i jordbruket saml av gödselmedel i jord-och skogsbruket utreds av en särskild kommitté som väntas lägga fram sina förslag 1983. Försurningen av markoch vatten är etl av våra allvarligaste miljöproblem. har behandlat frågan omfortsatta åtgärder mot försurningen. Vissariktlinjer för den fortsatta minskningen av svavelutsläppen har.