prop · G60373 · 1982-12-31 00:00:00 — Prop.1982/83:73 Regeringens proposition omutvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar m. m.; Regeringenföreslår alt anla de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoUovannämnda dag. Ipropositionen föreslås all fåmansföretag och näringsidkare som är fysisk personskall åläggas att i självdeklaration lämna uppgifter om vissa slag avbetalningar till utlandet. Vidare föreslås atl beviskravet i vissa hänseendensänks för skaltemyndigheterna vid misstanke om inkomst-överföring mellan ensvensk näringsidkare och person i utlandet genom oriklig prissättning e.d.Förslagen bygger på en av brottsförebyggande rådet lämnad promemoria, PM 1980:3, Ullandsbeskatlning I. Denya reglerna avses bli tillämpliga första gängen vid taxering. 1 1982/83. Prop.1982/83:73 2 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs alt i taxeringslagen (1956:623)'skall införas en ny paragraf, 26 a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Om ett fåmansföretag eller en näringsidkare som är fysiskperson gjort avdrag vid inkomstbeskattningen för något av följande slag aversättningar vilka har tittgodo-förts mottagare i utlandet, skall i självdeklaralionenlämnas uppgift om ersättningarnas sammanlagda belopp för varje tand.Skyldigheten gäller ersättningar som avser ränta, utom sådan som utgår därför att betalning inle erlagtsi rätt tid, royalty etter annan ersätlning för upphovsrätt eller annandärmed jämförlig rättighet såsom räll titt patent, varumärke, mönster samtlitterärt och konstnärligt verk. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamlingoch tillämpas första gången beträffande självdeklaration som skall avges lillledning taxering. ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomförskrivs all 43 § 1 mom. saml anvisningarna till 41 c § och punkt 1 avanvisningarna till 43 § kommunalskatlelagen (1928: 370) skall ha nedan angivnalydelse. I mom.'Har näringsidkare till någon, som är ekonomiskt intresserad i hans förelageller kan öva inflytande på dess ledning eller i vars företag han är ekonomisktintresserad etter på vars företags ledning han kan öva inflytande, försåltvaror titt lägre pris eller av honom köpt varor till högre pris än de iallmänhet gällande eller i övrigt med honom avtalat ekonomiska viltkor somavvika från vad som skulle hava avtalats mellan två av varandra oberoendenäringsidkare och har, i följd härav, inkomsten av företaget blivit lägre änden eljest skolat bliva, samt liar tiUika den, vilken inkomsten i ställettillförts, icke alt utgöra skatt för inkomsten här i riket, skall inkomsten avförelaget beräknas titt det belopp, vartill den kan antagas hava uppgått,därest dylika åtgärder icke vidtagits. 1 mom. Har näringsidkares inkomst blivit lägre titt följdav att villkor avtalats som avviker från vad som skulle ha avtalats mellansinsemellan oberoende näringsidkare, skall inkomsten beräknas till del beloppsom den skutte ha uppgått lill om sådana viltkor inle förekommit, under förulsällningalt a) den sompå grund av avlals-vUlkoren tillförts inkomst inte skall beskattas för dennahär i riket, b) detfinns sannolika skäl att anta att ekonomisk intressegemenskap föreliggermellan näringsidkaren och den med vilken avtalet träffals och c) del inteav omständigheterna framgår all viltkoren liltkommit av andra skäl än ekonomiskintressegemenskap. För sådan ränta på vinslandelslän som icke är beroende avdet låntagande företagets utdelning eller vinst får förelaget avdrag enliglbestämmelserna i 22, 25, 29, 36 och 39 §§. Ränta vars storlek är beroende av företagels utdelningeller vinst (rörlig ränla) anses som avdragsgill omkostnad för företaget i denförvärvskälla vari del lånade kapitalet har nedlagts, endast underförutsättning atl a) lånet har utbjuditslill teckning på den allmänna marknaden, eller b) ensamrätt ellerföreträdesrätt b) ensamrätt eller företrädesrätttill teckning av lånet har lämnats till teckning av lånet har lämnats nägon somicke äger aktier eller an- någon som icke äger aktier eller andelar i detlåntagande företaget och delar i det låntagande förelaget och ' Senaste lydelse 1965:573. - Senaste lydelse 1977:243. icke har sådan intressegemenskap med företagel som avses i 43 § / mom. eller 57 § 3 mom. första stycket saml - såvitt gäller fåmansföretag som avses i 35 § 1 a mom. -icke heller är förelagsledare i företagel eller närstående till sådan förelagsledare eller till aktie- eller andelsägare i företagel, eller icke har sådan intressegemenskap med företagel som avses ipunkt 1 av anvisningarna titt 43 § eller 57 § 3 mom. första stycket saml - såvillgäller fåmansföretag som avses i 35 § 1 a mom. - icke heller är företagsledare i förelaget eller närstående till sådan förelagsledare eller lillaktie- eller andelsägare i förelaget, eller c) aktierna eller andelarna i dellånlagande förelaget är noterade på svensk börs eller föremål för liknandenotering här i riket och företrädesrätt till teckning av lånet har lämnalsaktie- eller andelsägarna i företaget i förhållande till deras innehav avaktier eller andelar. I fall som avses i andra stycket c) skall del lånlagandeföretaget dock som intäkt i den förvärvskälla vari det lånade kapitalel harnedlagts upplaga etl belopp motsvarande del sammanlagda värde som genom förelrä-desrällernakan anses ha tillförts aktie- eller andelsägarna. Beloppet tages lillbeskattning vid taxeringen för det beskattningsår under vilket teckningen avlånet har avslutats. På ansökanav lånlagande förelag får under förutsättning alllänevillkoren med hänsyn lill omständigheterna vid lånels upplagande fårantagas ha bestämts på affärsmässig grund besluta alt röriig ränla skall ansessom avdragsgill omkostnad för företaget ulan hinder av att rätt till teckningav länet har förbehållits person eller personer som äger aktier eller andelar iföretagel. Mol beslul av i fråga som här avses får talan ejföras. Är detlåntagande företaget sådant fåmansföretag som avses i 35 § I a mom., gäller oberoende av bestämmelserna i andra och tredje styckena - all rörlig ränta, somutbetalas lill aktie- eller andelsägare eller förelagsledare i företaget ellerdem närstående personer eller nägon som på annan grund har intressegemenskapmed förelaget, icke är avdragsgill. Uttryckenförelagsledare och närslående personer har den innebörd som anges i 35 § 1 amom. till l.M 1mom. denna paragraf meddelas vissa bestämmelser för det fall, atl överflyttningav inkomst ägl rum från hår i riket skattskyldig näringsidkare titt härstädesicke skattskyfdig person. Bestämmelserna gälla bland annat när ennäringsidkare direkt eller indirekl deltager i ledningen eller övervakningenav en annan näringsidkares förelag eller äger del i detta förelags kapitalliksom när samma personer direkt eller indirekl deltaga i led- I 1 mom. denna paragraf meddelas vissa beslämmelser för det fall, attöverflyttning av inkomst liar skett från en näringsidkare som är skallskyldighär i riket titt en person som inte är skatlskyldig här. Vid tillämpningen avdessa bestämmelser skatt ekonomisk intressegemenskap anses föreligga då en näringsidkaredirekt eller indirekt deltar i ledningen eller övervakningen av en annannäringsidkares företag eller äger del i della förelags kapital ' Senaste lydelse 1965:.S73 och 1979:612. ningen eller övervakningen av de båda företagen eller ägadel i dessa företags kapital. Vid bedömning av prissättningen vid affärer mellan svensktmoderbolag och utländskt dotterbolag måste särskUd försiktighet iakttagas medhänsyn till de av affärsmässiga skäl betingade omständigheter som kunnapåverka prissättningen i sådana faU. I 57 § 3 mom. givas bestämmelser för vissa fall avöverflyttning av inkomst, där båda kontrahenterna varit här i riketskattskyldiga. eller då samma personer direkt eller indirekt deltar iledningen eller övervakningen av de båda företagen eller äger del i dessaförelags kapital. I 57 § 3 mom. ges bestämmelser för vissa fall avöverflyttning av inkomst, där båda kontrahenterna varit här i riketskattskyldiga. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligl uppgift på den utkommit från trycket i ochtillämpas första gången vid laxering. Äldre bestämmelser gäller dock forifarande i fråga ominkomster som hänför sig lill liden före ikraftträdandet. Prop.1982/83:73 6 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Äsling, Söder, , ,, , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Lagrådsremiss om utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissautlandsbetalningar m.m. () överlämnade lill budgeldepartemenleli en promemoria, PM 1980: 3, Ullandsbeskatlning I, utarbetad inområdels organisation för översyn av lagstiftning mol organiserad och ekonomiskbrottslighet. I promemorian föreslås ändringar i bl.a. kommu-nalskalldagen(1928:370), KL, och taxeringslagen (1956:623), TL, i syfte all underlätta förskattemyndigheterna all tillämpa de materiella beskattningsregler som vi haridag. Detta skall åstadkommas genom att ålägga den skallskyldige slörre krav påbevis om all vissa slag av uilandslransaklioner verkligen sker av affärsmässigaskäl och inte i skatteundandragande syfte. Vidare föreslås en förstärkt medverkansskyldighelför den skatlskyldige vid utredning av transaktioner med utlandet. Slutligeninnehåller promemorian etl förslag om att skärpa kraven för alt bli frikalladfrån skall i enligt den s. k. eltårsregeln. Lagrådsremissen tar upp dei promemorian lämnade förslagen med undanlag av dels de ändringar som föreslåsi eltårsregeln, dels förslaget om förstärkt medverkansskyldighel. Till protokollet i detta ärende bör BRÅ:s promemoria fogassom bilaga /.' Beträffande nuvarande svenska och utländska förhållanden samtrådets närmare överväganden hänvisas lill promemorian. Promemorian har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende bör som bilaga 2 fogas en förteckning överremissinstanserna och en sammanslällning av deras yttranden. Bilagan utesluten i propositionen. Prop.1982/83:73 7 Den svenska huvudlinjen för alt komma till rätta medinternationell skalleflykt är all försöka främja inlernalionellt samarbete pådelta område. sker också bl. a. inom organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () samt genom bilaterala eller multilateralainternationella avtal, t.ex. handräckningsavlal och dubbelbeskallningsavlal. Iell längre perspektiv är detta enligl min uppfattning del bästa sättet allkomma lill rätta med internationell skatteflykt. Internationellt samarbete äremellertid i regel tidsödande och positiva resultat nås ofta endasi på långsikt. Vissa länder är dessutom, i varje fall f. n., inle intresserade av ettutvidgat samarbete på detta område. Jag tänker i första hand på sådana ländersom har som politik atl locka till sig utländskt kapital och dessutom omgärdarekonomiska och finansiella transaktioner med en sträng sekretess även gentemotde egna skattemyndigheterna. Det år därför nödvändigt alt överväga om man inlepå svensk sida bör införa ensidiga regler som underlättar för de svenska skatlemyndighelernaaltkomma lill rätta med internationell skatteflykt. 2.2 Utvidgad uppgiftsskyldighet i fråga om vissautlandstransaktioner BRÄ föreslår all det i anvisningarna lill 20 § KL skallinföras en ny punkt. Förslaget kallas i promemorian "omvändbevisbörda". Närmare bestämt innebär detta att vissa betalningar lillutlandet inte skall vara avdragsgilla som omkostnad i förvärvskällan ommottagaren blir föremål för en förmånlig beskattning, såvida del inle kan visasatl betalningen varit nödvändig av affärsmässiga eller därmed jämförliga skäl.De betalningar som avses är ränla, royalty eller annan ersättning för patent,varumärke, mönster eller annan därmed jämförlig rättighet, eller ersättning förkonsultuppdrag, marknadsföring, hyra, forskning, know-how, mellanhandsuppdrageller liknande. Remissinslanserna har överlag framhållit atl det ärangelägel all lagstiftningsåtgärder vidtas mol internationell skatteflykt ochall man hindrar eller försvårar transaktioner som företas för all otillbörligenundvika beskattning i . Sådan lagstiftning får dock inte utformas såatt den allvarligt försvårar seriösa transaktioner eller så all kravet pårättssäkerhet eftersatts. Remissinslanserna har ansett atl BRÅ:s förslag påflera punkter inte uppfyller dessa krav. Kritiken riktas främst mol två delarav förslaget. För del första har framhållits all del vore någol fundamentaltnytt i svensk företagsbeskattning att låta skallemyndighelerna göra enbedömning av vad som varit nödvändigt av affärsmässiga skäl. I efterhand, medfacit i hand, kan en sådan transaktion bli bedömd på elt helt annat säll än dåen näringsidkare står i begrepp all ingå avtalet i fråga. 1982/83:73 8 förändringkräver närmare överväganden. För det andra har framhållits svårigheterna medalt ange vissa länder som länder med förmånlig beskattning. Om detta skall skeefter annan grund än en uppräkning av länderna i fråga, anser fleraremissinstanser att rättssäkerheten sätts på spel. En skatlskyldig måste påförhand vela om det kan bli nödvändigt alt prestera mer kvalificerad bevisningän normall för alt ell avdrag skall medges. Föregen del vill jag framhålla följande. Det är ell för alla seriösa näringsidkarerimligl krav all skallelagsliftningen utformas så atl man stoppar transaktionermed utlandet som sker för alt otillböriigt undgå svensk skall. Lagstiftningenmåste emellertid utformas på ell sådant sätt alt man inte onödigtvis hindrarden seriösa utrikeshandeln. Den avgränsning som BRÅ gör lill vissatransaktioner som ofta tjänar som täckmantel i skalleflyklssammanhang är enliglmin mening väl avvägd, då den undantar de allra flesta transaktioner somnormall görs av förelag med ullandsaf-färer. Självklart betalar även seriösaförelag den typ av ersättningar som del här är fråga om, men antalet sådanatransaktioner måste vara förhållandevis begränsat. Remissinslanserna har inleheller haft några invändningar mol denna avgränsning. Beträffandebegränsningen av den föreslagna regeln lill länder med förmånlig beskattningmåste jag i allt väsentligt hålla med remissinstanserna om de problem somföreligger. Del måste enligt min mening anses som ell rimligl krav all den skatlskyldigepå förhand vet, om den transaktion som han tänker göra enligt svenskaskattemyndigheter anses ske med elt lågskatteland. För all tillfredsställa eltsådant krav på rättssäkerhet måste någon form av uppräkning av de länder somkan komma i fråga göras i lagstiftningen eller i annan bindande form.Svårigheterna all räkna upp de länder som enligl svensk mättslock har för lågskall torde vara myckel stora. Skattesatserna i etl och samma land kan varieraavsevärt beroende t.ex. på i vilken juridisk form verksamheten bedrivs eller omtillfälliga skattelättnader medges i syfte all stimulera en viss utveckling e. d.En lista av del här slaget skulle snabbi bli inaktuell och kräva all personellaresurser ägnades ål att i detalj följa förändringar i skattelagstiftningen världenöver. Även andra skäl, t.ex. alt det kan störa relationer med ett landsom upptagits på en sådan lista, bör i sammanhanget beaktas. Enliglden av BRÅ föreslagna regeln skall man ulgå ifrån all en kostnad inle äravdragsgill till dess motsatsen bevisas av den skatlskyldige. Enligt BRÅ måsteden skatlskyldige för att få avdrag kunna visa på ett övertygande säll att enutgiven ersätlning varit nödvändig av affärsmässiga eller därmed jämförligaskäl. Delta innebär för näringsidkare etl krav på atl transaktionen skallframstå som elt naturligt led i den skattskyldiges förvärvsverksamhet. Den skatlskyldigeskall också kunna bevisa att den prestation som tillförts honom varit lillverklig nytta och att betalningen för den inle har överstigit vad som kan ansesnormall. Enligl min mening måste BRÅ härmed avse all särskill kvalificeradekrav måste ställas för atl Prop.1982/83:73 9 avdrag skall medges. Del räcker således inle atl enbartvisa all det är fråga om en driftkostnad i rörelsen. Frän skattemyndigheternassida måste alltså en prövning göras i del enskilda fallet om en kostnad varitnödvändig av affärsmässiga skäl. Jag anser för min del atl en sådan prövningskulle leda till många svårbedömda fall. Även med en generös bedömning frånfiskalt håll skulle risken för atl "nyttan" av en transaktion uteblirkunna leda till en ökad osäkerhet vid affärsuppgörelser och ibland också ej avsedd ökad skallebelastning. Jag är med hänsyn härtill inle L n. bereddall införa en regel som förutsäller alt särskilda kvalificerade krav skallställas för all en kostnad skall vara avdragsgill. Jag ser inle heller någonannan möjlighel all lägga en ökad bevisbörda på den skatlskyldige ulan alldelta i någon form är förenat med en ändring av de materiella reglerna. En ökadbevis-skyldighet mäste - om den inte uppfylls - följas av en sanktion för allinte bli verkningslös. Trots de svårigheter som i detta fall uppenbarligenföreligger all införa en regel i svensk skattelagstiftning som försvårarinternationell skalleflykt utan att i alltför hög grad försvåra även denseriösa utrikeshandeln, måste enligl min mening - parallellt med elt ökatinternationellt samarbete - en sådan åtgärd prövas. Det bör i della sammanhangframhållas atl omfattningen av de illojala transaktioner som man med sådanlagstiftning vill stoppa är dåligt dokumenterad och litet känd. Det kundedärför vara lämpligl atl för vissa klart avgränsade transaktioner föreskriva uppgiflsskyldigheti deklarationen om lill vilket land och med vilka belopp sådana ersättningarutbetalas. Syftet härmed skulle i första hand vara all skattemyndigheterna fåren upplysning om sådana betalningar för atl sedan kunna bedöma om entaxeringsrevision behöver göras. Resurser kan således på ell tidigt stadiumsällas in för stickprovskontroll av all de redovisade utbetalningarnaverkligen stär i överensstämmelse med vår skattelagstiftning. Skulle del visasig att t.ex. elt patent överlåtits lill någon i utlandet lill för lågt belopp,kan justering i regel ske enligl de beslämmelser som gäller . Iandra hand kan en uppgiftsskyldighet av detta slag också ge visst underlag fören bedömning av omfattningen av dessa transaktioner. En bestämmelse av det slag som förordas bör utformassom en skyldighet all i deklarationen lämna dessa upplysningar. Bestämmelsenkan lämpligen tas in i en ny paragraf, 26 a §. Del är svårt all bestämtuttala sig om hur betungande en allmän uppgiftsskyldighel skulle bli beträffandealla de slag av transaktioner som BRÅ nämner. Det är därför lämpligt atl gåförsiktigt fram och försöka begränsa såväl kretsen av uppgifts-skyldiga somuppgiftsskyldighetens omfattning. Hur enbegränsning bäst bör göras kan del naturligtvis råda delade meningar om. Eltalltför omfattande informationsflöde lill skallemyndighelerna kan - i vartfall till atl börja med innebära alt de uppgifter som lämnas inte kanutnyttjas på räll sätt. Tills erfarenhel vunnits bör därför ti Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:73 10 enligt min mening från kretsen av uppgiftsskyldiga undantasde som i allmänhet gör ell myckel slorl anlal uilandslransaklioner, nämligen destora exportinriktade aktiebolagen och bankerna. Detta kan lill stor delåstadkommas genom att de uppgiflsskyldiga begränsas till fåmansföretag ochfysiska personer som är näringsidkare. Vidare bör de transaktioner som omfattasav uppgiflsplikl begränsas jämfört med BRÅ:s förslag. Med hänsyn tillsvårigheterna atl på etl entydigt sätt begränsa uppgiftsskyldigheten tillvissa tjänslepreslationer anser jag det lämpligl alt helt undanta dessa. De transaktioner som således kommer alt omfattas av uppgiftsskyldighelenär ränla, royalty och annan ersättning för upphovsrätt eller därmed jämföriigrättighet. Lagtexten har i mitt förslag utformats så all endasi ränta på skuldomfattas av uppgiftsskyldighet. Avsiklen är att utesluta ränla som utgår påfakturerat belopp på grund av sen betalning och liknande mer straffbetonadebelopp som betecknas som ränta. Beträffande de immateriella rättigheternaomfattar uppgiftsskyldighelen givelvis såväl periodiska betalningar somengångsbelopp. Beträffande den praktiska utformningen av förslagel kandelta ske genom all i deklaralionsformuläret införs en fråga om vederbörandehar lillgodoförl någon i ullandel ersättning av ifrågavarande slag. Besvarasfrågan med "nej", behöver inga ytteriigare uppgifter lämnas. Fördelstora flertalet deklaranter medför således den föreslagna regeln ingen extraarbetsbörda. För dem som svarar "ja" skall en precisering ske ideklarationen. Uppgifterna bör enligt min mening kunna inskränkas lillersättningarnas sammanlagda belopp uppdelat på varie land. Om del uppdagas all en skallskyldig svarat "nej"men trots delta gjort utbetalningar till ullandel av här ifrågavarande slag,finns det starka skäl alt ifrågasätta om utbetalningarna uppfyllerförutsättningarna för avdragsrält. Visar det sig att del är fråga om en skatleflyktstransaktion,kan eflertaxering ske och skattetillägg påföras. Möjlighelerna till rättelse genom eflertaxering är inormala fall öppna även om frågan besvarats med "ja" och uppgifterlämnats om ersättningarnas storlek för varje land. Den uppgiftsskyldighel somhär föreslås är ju inle uiformad så all del kan hävdas atl den som lämnaruppgifterna framställer ell sädanl öppet yrkande atl förutsättningarna förrättelse genom eflertaxering skulle gå förlorade. Del bör framhållas att om frågan besvaras med"nej" trots atl utbetalningar lill ullandel har gjorts eller altfrågan besvarats med "ja" men uppgifterna i deklarationen inleupplyser om alla transaktioner som omfattas av uppgiftsskyldigheten,straffansvar kan komma i fråga för osann eller vårdslös försäkran enligt 15kap. Skulle det efter del alt denna bestämmelse varit i kraftnågon lid visa sig all del i slor omfattning förekommer alt felaktiga ellerofullständiga uppgifter lämnas, får en utbyggnad av sanktionssyslemet las upp lillprövning. Prop.1982/83:73 II 2.3 Intressegemenskap mellan företag Enligl 43 § I mom. KL kan en justering av ennäringsidkares inkomst äga rum då överflyttning av vinst ägl rum lill ellutländskt förelag med vilket ekonomisk intressegemenskap föreligger. BRÅ pekarpä alt det i förhållande lill länder med sträng sekretess på detta område kanvara myckel svårt för skallemyndighelerna all visa alt intressegemenskap verkligenföreligger. BRÅ föreslår därför ell tillägg till 43 § 1 mom. KL av innebörd atldel i förhållande lill lågskalleländer skall vara lillräckligt alt visa alt en vinslöverföringägl rum för atl en justering av inkomsten skall kunna ske. Rekvisilelintressegemenskap behöver i sådana fall således inte föreligga. Även om densvenska näringsidkaren lyckas visa alt intressegemenskap inte föreligger,skulle alltså en justering i princip kunna äga rum. Flera remissinslanser har ställt sig avvisande lill altslopa kravet på intressegemenskap i 43 § 1 mom. KL på sätt BRÄ föreslagit.Många har förordat all regeln i stället utformas som en bevisregel. Vidare harremissinstanserna även här pekat på svårigheterna alt begränsa tillämpningenav den föreslagna regeln lill lågskalleländer. De skäl som jag redovisat under föregående avsnitt mot attbegränsa en skatteregel lill lågskalleländer har samma styrka i förevarandefall. Jag kan således inle acceptera en regel utformad på det säll BRÅ föreslagit.Det är emellertid klart otillfredsställande alt en inkomstjustering inle skallkunna äga rum bara därför alt uppgifter om ägarförhållanden m. m. inte går atlfå fram på grund av sekretessbestämmelser i ullandel. Behov av alt på någotsätt ändra 43 § 1 mom. KL finns alltså. En sådan ändring bör emellertid bligenerell utan begränsning lill lågskalleländer. Jag anser då all rekvisilelintressegemenskap i princip måste behållas men all del skall räcka alt man frändet allmännas sida gör sannolikt alt intressegemenskap föreligger.