prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt styrelsensuppfattning vore en övergång till s.k. 1000- kronorsanslag rimlig med hänsyn till dels de ökade styrmöjligheterna, dels de förbättrade möjligheterna till resultatuppföljning. En ändring av anslagskon struktionen skulle även leda till en mer rättvisande bild av kostnaderna för de olika programmen/delprogrammen samt ge en ökad frihet i möjligheterna att disponera medel. För nästa budgetår börmedel för läkemedelsavdelningens verksamhet beräknas med utgångspunkt istyrelsens huvudförslag. För återanskaffning av utrustning beräknar jag 450 000kr. Medel till utrikes resor för svenskt deltagande i det europeiskalarmakopésamarbetet, som tidigare anvisats under tredje huvudtiteln, harberäknats under förevarande anslag. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 frågan om kliniska prövningar av läkemedelavser jag att återkomma . Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till StatUg kontrollav läkemedel m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 3 270 546 3 207 000 3341 000 inrättadesden (prop. 1978/79:220, SoU 1979/80:16, rskr 1979/80:130). Nämndenhar fiU uppgift att pröva ärenden enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. Närmare bestämmelser för nämndens verksamhetåterfinns i förordningen (1980:497) med instruktion för hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd. Nämnden består av ordförande och åtta andra ledamöter. Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning 2 890 000 (1 981 000) ( + 385 000) (+ 17 000) Pris- och löneomräkning +100 000 kr. Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . Nämnden kan spara . genom minskade kostnader för bevakning och vaktmästarservice samt genom rationalisering vid inköp av kontorsmaterial. Resterande del av besparingen måste inrymmas under tillgängliga medel för löner. Det innebär att 1-2 tjänster måste hållas vakanta. Det i sin tur medför längre handläggningstider och ökade ärendebalanser. Den genomsnittliga handläggningstiden för ett ärende uppgår f.n. till omkring . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 70 Nämnden yrkar medel föirinrättande av en tjänst som handläggare i högst F 19 för administrativa göromål(+ 150 000). Härutöver begär nämnden lönemedel till 1 1/2 handläggartjänster ihögst F 19 som f.n. hålls vakanta (+235 000). Nämnden begär en uppräkning av anslaget med sammanlagt . för ökade kostnader för resor,utbildning av personalen och inköp av kontorsutrustning. Med utgångspunkt i huvudförslaget och medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetårtill . medel för inköp av enordbehandlingsmaskin. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut 1981/82 Utgift 13400 000 1982/83 Anslag 14675 000 1983/84 Förslag 17025 000 Från anslaget utgårbidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings-ochrationaliseringsinstitut (Spri). Institutet har till uppgift att främja,'samordna och medverka i huvudmännens planerings- och rationaliseringsverksamhetinom hälso- och sjukvården samt socialvården. Huvudmän för institutet är statenoch (prop. 1967:68, SU 105, rskr 251). Bidragen utbetalas kvartalsvis i förskott. Enligt denöverenskommelse som träffats mellan staten och omfinansieringen av Spri skall institutet bedriva sinverksamhet inom en ekonomisk totalram av 172,7 milj. kr. skallstaten svära för bidrag med 17,7 milj. kr. Statens bidrag uppgårtill 15,0milj. För /84 bör anvisas . för statensbidrag till institutets verksamhet. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag liltSjukvårdens och socialvårdens planerings- och ralionatiseringsinslitiil /84 anvisa ett för-. Bidrag till driften av en WHO-enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar. 1981/82 1982/83 1983/84 1 225 191 1 273 000 1 297000 Från anslaget utgårbidrag till driften av de operativa delarna av. verksamheten vidvärldshälsovårdsorganisationens enhet för läkemedelsbiverkningar () som fr.o.m. den har överförts till Sverigeoch verkar som ett . Verksamheten bedrivs istiftelseform. ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader '( 762 000) 82 000 + 12 000 +51 000 ' - 1000 +24 000 Styrelsen för stiftelsen . Verksamhetens omfattninghår ytterligare vuxit under /82 och fler biverkningsrapporter äntidigare har kommit in och bearbetats, drygt 34 000. Det innebär en ökning avdatabasen med . Databasen innehöll ca 245 000rapporter med medicinsk information rörande iakttagna läkemedelsbiverkningar. Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en minskning av anslagen för lönekostnader ochdatabearbetning med . Besparingen skulle medföra att den pågåendeuppbyggnaden av verksamheten vid centret motverkas, vilket strider motintentionerna i det avtal som slutits mellan svenska staten och WHO. 1982/83:100 Bilaga 7 72 Styrelsen har ejfunnit underlag förändra förslagom resursförstärkningar än vad som följer avdriftfunktionen och den allmänna kostnadsutvecklingen vid centret (+51 000kr.) För nästa budgetår bör medelför stiftelsens verksamhet beräknas med utgångspunkt i styrelsens huvudförslag. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag tittdriften av en WHO-enhet för rapportering av täkemedetsbiverkningar /84 anvisa ett förslagsanslag av . Statens rättskemiskalaboratorium (SRL) har till uppgift att utföra undersökningar av rättskemiskoch blodgruppsserologisk art samt att bedriva annan hithörande verksamhet rnedpraktiskt och vetenskapligt syfte. Laboratoriet är underställt socialstyrelsenoch är uppdelat pä en kemisk och en blodgruppsserologisk avdelning. Den av riksdagbeslutade omlokaliseringen av laboratoriet till har genomförtsbeträffande den blodgruppsserologisk t avdelningen samt den kemiskaavdelningens toxikologiska sektion. Kvar i är kemiska avdelningensalkoholsektion. Omlokaliseringen av alkoholsektionen är bl.a. beroende avutfallet av den försöksverksamhet med ulandningsprov vid misstanke om brott mottrafiknykterhetslagstift-ningen som f.n. genomförs av ochstatens rättskemiska laboratorium. Regeringen gav vidare en särskildutredare uppdrag att utreda frågan om alkoholutandningsprov som bevismedel vidtrafiknykterhetsbrott. Vid kemiska avdelningenpågår vidare utvecklingsarbete för att utreda möjligheterna till vissdecentralisering av rutinanalyser av rättskemisk art fill rättsläkarstationernai landet. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) (12 656(100) (+ 80 000) som redovisas på budgetens ' Inkl. L-ATF år 1981:exkl. L-ATF . Antalet analyser vid dentoxikologiska sektionen har ökat något . ökade antaletärenden jämfört med året innan. Analyserna har efter hand blivit alltmer omfattande som kraven på undersökningarnas kvalitet ökat. Enkraftig ökning har skett beträffande avdelningens försöksverksamhet med analysav narkotika i urinprov från personer som är intagna på kriminalvårdsanstalter. Antalet ärenden vidalkoholsektionen har varit i stort sett oförändrat. Är 1981 kom I 670faderskapsärenden in för basundersökning, vilket är en mindre nedgång jämförtmed . Antalet faderskapsärenden för basundersökning har stabiliserats och ligger på i genomsnitt 1 700ärenden/år. Antalet ärenden för utvidgad rättsgenetisk undersökning har ökatbetydligt . Detta gäller även de kliniskautredningarna. Pris- och löneomräkningm.m. Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . är f.n.inte beredd att i detalj precisera på vilket sätt besparingen enligt huvudalternativetskall genomföras. Socialstyrelsenhemställer att medel för miljöförbättrande åtgärder anvisas utöverhuvudförslaget. Kostnaderna för dessa beräknas till totalt . Med utgångspunkt ihuvudförslaget och med hänvisning till sammanställningen föreslår jag attanslaget tas upp med . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 105 000 kr.arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen' att till Statensrätlskemiska laboratorium för /84 anvisa ett förslagsanslag av18 . 1983/84 . Statensrättsläkarstationer har till huvudsaklig uppgift att utföra rättsmedicinskaundersökningar av olika slag såsonii obduktioner, undersökningar avmisshandlade eller för brott misstjinkta personer samt laboratorieundersökningar.Rättsläkarstationerna är underställda . Rättsläkarstationer finns i , ,, , och . Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader)LokalkostnaderEngångsanvisning (11 943 000) + 3 1/2 + 1317 000 (+ 272 000) (+ 52 000) 1 Inkl. L-ATF år 1981:exkl. L-ATF . De nya dödsbevisanvisningarnafrån synes ha haft en viss effekt att döma av verksamhetsutvecklingenunder . Volymen enkla dödsorsaksundersökningar, vilka i första handskulle påverkas av den reviderade författningen, har således minskat med 8%sedan år 1979. har även de fullständiga dödsorsaksundersökningarnaoch de rättsmedicinska obduktionerna minskat , vilket) varje fall delvis torde kunna förklaras rned färredödsfall i trafik och arbetsliv. Genom minskningen av den tidigare ständigtökande obduktionsverksamheten kan tillgängliga resurser nu användas till attbl.a. förbättra servicen när det gäller undersökningar av levande. Pris- och löneomräkning m.m. + . 1982/83:100 Bilaga 7 , . Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . En besparing av dennastorlek medför att alla investeringsplaner helt måste skjutas ,eftersom besparingar av denna omfattning inte kan åstadkommas inom något annatutgiftsområde. I relation tillverksamhetens omfattning och antalet läkartjänster vid övriga enheter ärläkartjänststaten i otillräcklig. har därför medgiviten förstärkning med en avdelningsläkartjänst i . Styrelsen hemställeratt den blir ordinarie inom ramen för pris-och löneomräknal anslag. Verksamhetensomfattning och svårigheter att klara den ökade verksamheten vid sjukdom,semester m.m. har gjort det nödvändigt för styrelsen att inomramen för befintliga medel inrätta en tjänst som assistent vid stationen iLund, en halvtidstjänst som obduktionsassistent och en halvtidstjänst somlaboratorieassistent vid stationen i och en halvtidstjänst somlaboratorieassistent vid stationen i . Styrelsen hemställer att dessaav inrättade extra tjänster förs över till ordinariepersonalstat inom ramen för pris- och löneomräknal anslag. Socialstyrelsenberäknar vidare medel för arvode till en odontologvikarie inom anslagsramen (+35 000 kr. Med utgångspunkt i huvudförslaget och medhänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för budgetåret1983/84 under anslaget fiU . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Siatens råtlsläkarstationerför /84 anvisa ett förslagsanslag av . Rättspsykiatriska stationer och kliniker 1981/82 Utgift 69909 595 1982/83 Anslag 69294 000 ' 1983/84 Förslag 71 001000 Från anslaget bekostasverksamheten vid rättspsykiatriska stationer och kliniker. De rättspsykiatriskastationernas och klinikernas uppgift är att utföra rättspsykiatriskaundersökningar och läkarundersökningar enligt personun-dersökningslagen avhäktade och icke häktade personer misstänkta för brott. Vidare bedrivs vissvård samt rättspsykiatrisk forskning och utbildning. Det rättspsykiatriskaundersökningsväsendet har som chefsmyndighet. Rättspsykiatriska .stationer finns i ,och . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 psykiatriska kliniker finns i , ,och . Den nya kliniken i Umeåhar inte kunnat tas i bruk som planerat. Lokalerna utnyttjas f.n. för denrättspsykiatriska stationens verksamhet samt av länslandstingskommun. dring 1983/84 (därav lönekostnader) (43 138 000) (+ 205 000) ' Umeåslationens tjänsterej upptagna. (Upphör när kliniken i tas i bruk). - Löner till städpersonalej inkluderade. 3 Inkl. L-ATF ; exkl. L-ATF . Löne- och prisomräkning . Socialstyrelsenhemställer att huvudförslaget inte tillämpas. Från anslagspostenErsättning enligt vissa avtal täcks andra omkostnader än lokalkostnader vid derättspsykiatriska stationerna och klinikerna enligt de avtal som träffats elleikommer alt träffas med vederbörande landstingskommun eller kommun. Beträffandekliniken i skall dock den totala driftkostnaden belasta anslagsposten. Inkomsterna frånförsäljning av terapialster beräknas för /84 till . Regeringen uppdrog den 20april 1979 åt att utreda vad som kan göras för atteffektivisera det rättspsykiatriska undersökningsväsendet. Uppdragetredovisades till regeringen i rapporten av rättspsykiatrin(). Med anledning av utredningens resultat uppdrogregeringen i beslut åt att stänga Prop.1982/83:100 Bilaga 7 77 en avdelning vid den rältspsykiatriska kliniken iHuddinge tills vidare. Samtidigtuppdrog regeringen åt att påbörja en avveckling av de rättspsykiatriska stationerna i ochVäxjö . Fr.o.m. den 1juli 1981 finns någon verksamhet vid nämnda stationer. En särskildarbetsgrupp inom har utarbetat ett planeringsunderlag,"Förslag till rättspsykiatrisk regionvård", somöverlämnats till socialdepartementet.En av huvudpunkterna i förslaget är att ansvaret för rättspsykiatriskaundersökningar samordnas med vårdansvaret för motsvarande patientkategorier inom allmänpsykiatrin.Enligt förslaget kan vårdplatserna på ett helt annat sätt än f.n.flexibelt användas för såväl undersökningarsom vård. Därigenom ökar kapaciteten väsentligt inom rättspsykiatrin. Förslaget har remissbehandlatsoch bereds f.n. inom . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till 71 001 000 kr.Jag har därvid inte tillämpat huvudförslaget. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Rättspsykiatriska stationer ochkliniker för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 7 78 F. Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar encentral plats i samhällets service till barnfamiljerna. Följandesammanställning visar utvecklingen av antalet barn i den kommunala barnomsorgenfrån satnt det för åren 1982,1983 och 1984 beräknade barnantalet enligtkommunernas utbyggnadsplaner. Den tidigare socialdemokratiskaregeringen träffade en överenskommelse med sominnebar en omfattande utbyggnad av barnomsorgen i daghem och fritidshem.Överenskommelsen, som också innefattade förslag till ett nyttstatsbidragssystem, förelades i en särskild proposition. På grundvalhärav fastställde genom beslut att 100 000 nyadaghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplatser skulle börja byggas (prop. 1975/76:92, SoU 28, rskr 219). Det av riksdagensamtidigt beslutade nya statsbidragssystemet utformades så att det skulleunderlätta för kommunerna att genomföra den beslutade utbyggnaden. Riksdagenbeslutade om en allmän målsättning för utbyggnaden av barnomsorgensom innebar att alla barn tillförvärvsarbetande och studerande föräldrar samt barn med behov av särskiltstöd, skulle kunna beredas plats inom den kommunala barnomsorgen inom entioårsperiod. I verkligheten har dock endast omkring två tredjedelar avutbyggnaden genomförts. Statsbidrag till driftenav daghem utgick (före slutlig uppräkning) under är 1982 med . perplats och för fritidshem med . För familjedaghem utgår statsbidrag med35 % av kommunernas bruttokostnader för verksamheten. Härtill kommer ettgrundbelopp som för barn i förskoleåldern utgår med . För barn iskolåldern utgår grundbeloppet med hälften av det belopp som nämnts förförskolebarn. 1982/83:100 Bilaga 7 79 Statsbidragen räknasårligen upp med hänsyn till den genomsnittliga löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst. En reglering av bidragsbeloppen kommer att ske i april 1983med ledning av då kända uppgifter för . De centrala bestämmelserna i lagen (1976:381) ombarnomsorg är /82 införda i socialtjänstlagen (1980:620)som en integrerad del av reglerna om . För de frågor som i övrigthar'reglerats i-barnomsorgslagen har bestämmelser tagits in isocialtjänstförordningen (1981:750). Begreppet omsorg om barnoch ungdom har i socialtjänstlagen en vidgad betydelse då begreppet används somen sammanfattande beteckning för all den verksamhet som skallbedriva för barn- och ungdomsgrupperna. På förslag av den borgerligaregeringen beslutade den 25- om ett ändratstatsbidragssystem för barnomsorgen (prop: 1980/81:205, SoU 1981/82:1, rskr38). Det nya bidragssystemet skulle träda i kraft . Med stöd av riksdagensbeslut utfärdade den dåvarande regeringen förordningen(1982:524) om statsbidrag till barnomsorg. Genom nämnda förordningupphävdes förordningen (1976:396) om statsbidrag till daghem och-fritidshemsamt kungörelsen (1968:236) om statsbidrag till kommunalfamiljedaghemsverksamhet. ' ovan nämnda beslut om ett ändratstatsbidragssystem för barnomsorgen innebar en övergång från ett bidrag perplats till ett bidrag i procent av bruttokostnaderna för verksamheten. Vidareinnebar beslutet en vidgning av de bidragsberätligade verksamheterna.Statsbidrag skulle således utgå för kommunernas kostnader för daghem,fritidshem. kommunala familjedaghern och därutöver fördeltidsgruppsverksamhet och för s.k. öppna förskolor. I bidragsunderlagetskulle vidare få inräknas en schablonmässigt beräknad kostnad för pedagogiskledning. Bidragsnivån bestämdes till av kommunens bruttokostnader. Statsbidraget förbefintlig verksamhet i daghem och fritidshem i viss kommun skulle få öka iförhållande till föregående år högstmotsvarande den genomsnittliga årliga löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst. Till enskilda daghem ochfritidshem som finns upptagna i kommunens barnomsorgsplan skulle bidrag utgåmed av en av för år' 1982 beräknad genomsnittskostnad per platsför kommunala daghem och fritidshem med huvudsakligen heltidsbarn. Detta bidragssystemskulle ha inneburit minskade bidrag till kommunerna motsvarande ca 575 milj.kr. upphävde ienlighet med regeringens förslag sitt tidigare beslut. 1982/83:55, SoU12, rskr 100). Detta innebär en återgång till gällande statsbidragsbestämmelserunder . Regeringen har i propositionen (1982/83:55) aviserat att arbetet med ett nytt statsbidragssystem för 1982/83:100 Bilaga 7 80 barnomsorgen har påbörjats inomsocialdepartementet. kommer i enlighet med beslut (SoU1981/82:1) arbetet att fortsätta med en ny plan för bamomsorgsverksamheten. Det statliga stödet tillkommunernas barnomsorg kan för nästa budgetår beräknas till sammanlagt 6 320milj. kr., vilket jämfört med innevarande budgetår innebär en anslagsökning medca 800 milj. kr. Härtill kommer medel från bostadshuvudtiteln som utgår i formav statliga bostadslån till förskolor och fritidshem. Statsbidragssystemetskall enligt tidigare beslut finansieras genom socialavgiften frånarbetsgivare och egenföretagare. Den andel av denna avgift som avserbarnomisorgen utgör 2,av löneunderlaget. Statistiska centralbyrångenomförde på uppdrag enefterfrågeundersökiiing som underlag för barnomsorgsplaneringen. att ytterligare 137 000 platser efterfrågas inom barnomsorgen varav 99000 i daghem, 33 000 i familjedaghem samt 3 000 i annan form av kommunalbarnomsorg. Efterfrågan kan dock komma att förändras bl.a. beroende påarbetsmarknadens utveckling. 1 enlighet med riksdagensbeslut har fått i uppdrag att genomföra en förnyadefterfrågeundersökning. Undersökningen skall utföras . Enslutrapport beräknas vara klar . I samband med riksdagensbeslut om ett ändrat statsbidragssystem för barnomsorgen begärdes enredovisning av planerna för det fortsatta arbetet med atl ge kommunerna stödoch vägledning rörande barnomsorgsverksamheten. har därefter,på uppdrag av regeringen, utarbetat en utvecklingsplan för barnomsorgen(till regeringen ). Dåvaranderegeringen har i en skrivelse till (1982/83:34)om fortsatta arbete med innehållet i barnomsorgen överlämnatden begärda redovisningen (SoU 1982/83:12, rskr 100). Ett särskilt statsbidragutgår till kommunerna för hemspråksträning för invandrarbarn. Bidraget utgåiför fem- och sexåringar som deltar i hemspråksträning som anordnas av kommunen.För varje bidragsberättigat barn som deltar i grupp där hemspråksträningbedrivs minst utgår bidrag med . för år 1982.Även detta bidrag är anknutet till löneutvecklingen för anställda i offentligtjänst och kommer att räknas upp med ledning av då kända uppgifterom löneutvecklingen . En särskild kommitté (S1979:03) har sett över frågan om språksituationen för invandrarbarn iförskoleåldern. I sitt slutbetänkande (SOU 1982:43) Språk- och kulturstöd förinvandrar-och minoritetsbarn i förskoleåldern redovisar utredningen förslagtill åtgärder som rör verksamheten med hemspråksstöd (träning) för barn iförskoleåldern med annat hemspråk än svenska. Därvid föreslås en lagreglering avhemspråksstödet genom ett tillägg till 1982/83:100 Bilaga 7 81 Lagförslaget innebär attinvandrar- och minoritetsgruppers barn skall garanteras ett hemspråksstödunder . Utredningen föreslår också vissa ändringar avstatsbidragsreglerna. Jag är f.n. inte beredd att föreslå några förändringarbeträffande statsbidraget till hemspråksträning i förskolan. Som exempel påforsknings- och utvecklingsarbete i anslutning till denna kommittésverksamhetsområde kan nämnas en utvärdering av invandrarbarnensspråkutveckling under förskoleåldern samt en studie av hur invandrarbarnensspråk skall kunna bedömas vid t.ex. barnavårdscentralernas 4-årskontroll. Utbyggnaden av den öppnaförskolan har fortsatt. fanns det 369 öppna förskolor i 141kommuner i landet. Fram fill kommer enligt kommunernasbarnomsorgsplaner ytterligare ca 150 sådana förskolor att inrättas. Den öppnaförskolan har visat sig kunna spela en väsentlig roll i strävandena att skapasociala kontakter mellan människor i bostadsområdena. Den utgör ofta en basför arbetet med föräldrasamverkan och föräldrautbildning och är ett stöd fördagbarnvårdarna i deras arbete. En utvecklings- ochförsöksverksamhet inom förskoleomrädet bedrivs bl.a. under socialstyrelsensledning i anslutning till de reformer som har beslutats . Dennaavser bl.a. utformningen av verksamheten inom daghemmen, uppsökande verksamhetbland barn i förskoleåldern, åtgärder för barn med behov av särskilt stöd ochsfimulans, familjedaghem, föräldrarutbildning och öppen förskoleverksamhet.Häri ingår bl.a. försök med mångsidigt användbara förskolor och frifidshem() som bedrivs i samverkan mellan ochbyggforskningsrådet. har flera forskningsrapporter lämnats fråndetta projekt. En kommitté hartillkallats för att se över fritidshemverksamheten för yngre skolbarn (S1982:08). Kommittén skall se över de frågor som gäller verksamhetens innehåll,organisation och samordning med övrig verksamhet. Kommittén skall därvid bl.a.överväga i vilka former samverkan mellan fritidshem och skola skall ske. se över det pedagogiska programmet för fritidshemsverksamheten. Ett särskilt bidrag utgårsedan budgetåret 1981/82 under nionde huvudtiteln för ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna. Bidraget fördelas av efter samrådmed . En särskild kommitté (U1981:01) ser över frågan om samverkan mellan förskola och skola, i första handgenom en utvärdering av den försöksverksamhet som har bedrivits eller somfortfarande bedrivs. Kommittén skall vidare enligt särskilda tilläggsdirektivförutsättningslöst överväga de för- och nackdelar som är förknippade med ensänkt skolpliktsålder. driver isamarbete med projekt som berör frågor om samverkan mellanförskola och grundskola. fick i samband medinternationella barnåret år 6 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 7 82 1979 i uppdrag att undersöka orsakerna till desjunkande födelsetalen i landet. SCB har därvid publicerat rapporterna Barn-behov eller börda (1979) och Få barn (1981). Den första rapporten omfattar engenomgäng av vad som är käntom orsakerna till födelsenedgångenoch den andra ger en analys av tillgänglig statistik. 1 en tredje rapportKvinnor och barn, som utkom , redovisas resultaten av enintervjuundersökning bland 5 000 kvinnor. Där beskrivs frågor som gällerkvinnornas levnadsförhållanden, problemet med att förena förvärsarbete medbarn, behovet av barnomsorg, könsroller, attityder till barn m.m.