prop · G60355 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta innebär altavgiftsuttaget för sjukförsäkringen måste ökas med en halv procentenhet för atlden lagfästa läckningsandelen av sjukförsäkringens kostnader viaarbetsgivaravgifter skall bibehållas. Jag föreslår därför alt arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen höjs lill 9,fr.o.m. ingången av år1983. För att bibehålla ell oförändrat uttag av arbetsgivaravgifter föreslårjag samlidigt atl folkpensionsavgiften sänks till 9,45%fr. o. m. samma tidpunkt. Vad jag här har anfört innebär alt berörda bestämmelser ominförande av karensdagar m. m. i lagen (1982:368) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring inte skall träda i kraft. Detsamma gäller motsvarande beslämmelseri lagen (1982:370) om ändring i lagen (1956:293) om ersättning ål smittbärare.Vad jag har anfört om procentsatserna för sjukförsäkringsavgiften och folkpensionsavgiflenföranleder ändring i lagen (1982:369) om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter. Chefen för arbeismarknadsdepartemenlel kommer senare dennadag föreslå alt arbetsmarknadsavgiften höjs med 0,5 procenlenhetre till 1.30%.Mitt förslag till ändring i lagen om socialavgifter innefattar även dennahöjning. Inom upprättade lagförslag bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bilaga 1.2, 1.3 och 1.4. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt dels anla förslagen lill 1. lag om ändringi lagen (1982:368) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 2. lag om ändringi lagen (1982:369) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, Prop.1982/83:55 13 3. lagom upphävande av lagen (1982:370) om ändring i lagen(1956:293) om ersättning åt smittbärare, dets lillBidrag till .sjukförsäkringen på tilläggsbudget I till statsbudgeten /83 under femte huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av130000000 kr. 3 Höjning av det allmänna barnbidraget Del allmänna barnbidraget höjdes senast den I oktober 1980frän . per barn och år. Fr.o.m. den utgårdärutöver ell flerbarnstillägg med ett fjärdedels barnbidrag tillfamiljer med tre barn och med yllerligare elt halvt barnbidrag för varjeytterligare barn. Barnfamiljerna hör lill de grupper som drabbats hårdast avde senaste årens ekonomiska utveckling. Med hänsyn lill effekterna av höjningenav mervärdeskallen och andra prisökningar bör del allmänna barnbidraget höjasfr. o. m. den . Höjningen av barnbidragen bör avvägas med hänsyn lillden del av barnfamiljernas konsumtion som direkt kan hänföras lill barnen. Devuxna i barnhushållen har liksom andra vuxna eller på längre siktnytta av de förbättringar av sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringensom föranleder höjningen av mervärdesskatten. Prisökningarna till följd avdevalveringen av den svenska kronan kan ingen grupp kompenseras för ulan alt endel av devalveringens positiva verkningar går förlorade. Familjer med barn ochi synnerhet familjer med många barn har dock en särskill utsatt situation.Barnbidraget bör med hänsyn härtill höjas med . per barnoch är. Samlidigtbör flerbarnstilläggen fördubblas. Del innebär med den nya barnbidragsnivån attfamiljer med tre barn, förutom barnbidraget får . För varje ytterligare barn i familjen kommer . atl ulgå iflerbarnstillägg . Vidare börflerbarnstillägget utsträckas till alt omfalla även barn som uppbärstudiebidrag respektive förlängt barnbidrag. Del finns emellertid inletekniska förulsällningar för all genomföra denna utvidgning av flerbarnsslödelredan fr. o. m. den . Jag avser alt återkomma till regeringen idenna fråga med sikte på en förändring möjligl. Kostnaderna för höjningarna av barnbidrag ochflerbarnstillägg beräknas lill 750 milj. kr. För budgetåret1982/83 uppgår kostnadsökningen lill ca 330 milj. kr. belopp bör anvisaspå tilläggsbudget. Vad jag nu har anfört föranleder ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag. Elt inom upprättatlagförslag bör fogas lill protokollet i detta ärende som bUaga 1.5. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår atl Prop.1982/83:55 14 1. antaga förslaget till lag omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. till AUmänna barnbidrag påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /83 under femtehuvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av . 4 Statens bidrag till den kommunala barnomsorgen Riksdagenbeslutade (prop. 1980/81:205, SoU 1981/82: I, rskr 38) om ellnytt statsbidragssystem för barnomsorgen. Del nya bidragssystemet skulle trädai kraft fr. o. m. . Medslöd av beslul utfärdade den dåvarande regeringen den 27 maj 1982förordningen (1982:524) om statsbidrag lill barnomsorg. Genom nämndaförordning upphävdes förordningen (1976:396) om statsbidrag till daghem ochfritidshem samt kungörelsen (1968:236) om statsbidrag lill familjedaghemsverksamhel. Somen följd av de nya stalsbidragsreglerna för barnomsorgen skedde även enomräkning av kostnaden per enhet i daghem, fritidshem och familjedaghem inom skalleutjämningssyslemel.På grundval härav utfärdade den dåvarande regeringen den 17 juni 1982förordningen (1982:632) om ändring i förordningen (1979:363) om skatteutjämningsbidrag. Isamband med ovan nämnda beslul om ell nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen gav som sin mening regeringen lill känna vad utskottetanfört om redovisning för rörande målsättning och riktlinjer m.m.för bamomsorgsverksamheten. Socialutskottel uttalade därvid (SoU 1981/82: 1,sid. Riksdagenbör fä en redovisning för planerna dä del gäller del fortsalla arbetet på atl gekommunerna och personalen stöd och vägledning rörande bamomsorgsverksamheten.Redovisningen bör göras så utförlig atl det blir möjligl för atlbedöma om och i vad mån del kan vara nödvändigt med särskilda åtgärder ellerinitiativ för all inom rimlig tid tillgodose personalens berättigade intresseall få slöd och vägledning i sill arbete. Redovisningen bör innehålla enutförlig tidsplan. I sammanhanget bör beaktas de synpunkter som förts fram imotionerna. Utskottet vill dock framhålla alt det inte bör komma i fråga allutarbeta en läroplan för förskolan motsvarande den som finns för denobligatoriska skolan. En sådan läroplan skulle nämligen inle kunna förenas medde fria arbetsformer som även i fortsättningen bör prägla förskolan och varaägnad all reglera verksamheten på elt sätt som skulle slå i motsättning tillönskemålet om att kommunerna inle skall vara bundna i detalj av centralabestämmelser på barnomsorgsområdet. Detär angeläget att den sålunda av utskottet förordade redovisningen för riksdagensker så snabbi som möjligl. Utskollel föreslär i del följande alt nya stalsbidragsreglerskall träda i kraft först den . 1982/83:55 15 Därmed skapas förutsättningar för regeringen atl läggafram sin redovisning rörande målsättning och riktlinjer för bamomsorgsverksamheteni sådan lid alt den kan behandlas av innan ell nytt statsbidragssystemträder i kraft. Den dåvarande regeringen har med anledning härav den 16september 1982 beslutat all i en skrivelse lill (1982/83: 34) omsocialstyrelsens fortsatta arbete med innehållet i barnomsorgen lämna denbegärda redovisningen. Skrivelsen har ännu inte behandlats av . gällande stalsbidragsregler för barnomsorgen Statsbidragen lill daghem och fritidshem har sedan den Ijanuari 1977 utgått med elt bidrag per plats och år. Bidraget har varitanknutet lill den genomsnittliga löneutvecklingen för anställda i offentligtjänst. Förskoll på statsbidraget har utbetalats med en fjärdedel av bidraget ivardera april, månad under bidragsärel och med resterandefjärdedel året efter bidragsärel. Slutavräkning avstatsbidraget har skelt året efter bidragsärel. Vid slulavräkningenhar del preliminära bidraget räknats upp med hänsyn till den då kändagenomsnittliga löneutvecklingen under bidragsärel. Statsbidraget lill daghem är för , före slutliguppräkning, . per plats och år. För all statsbidrag lill daghem skall ulgåkrävs alt daghemmet är öppet minsl samt all minsl tvåtredjedelar av platserna utnyttjas minst 5 limmar per barn och dag (den s. k. ivåtredje-delsregeln).Antalet statsbidragsberättigade platser fastställs av medhänsyn lill i första hand utrymmet i daghemmet (den s.k. ylnormen) och i andrahand antalet inskrivna barn (den s.k. pedagogiska ). Statsbidraget till fritidshem är för , före slutliguppräkning, . per plats och år. För all statsbidrag för fritidshemskall utgå krävs atl avdelningen är öppen minsl 5 limmar per dag. Antalet statsbidragsberättigadeplatser fastställs av på samma sätt som för daghem. Statsbidragen till kommunala familjedaghem har delvis enannan uppbyggnad. Bidrag ulgår nämligen dels av kommunens brultokostnaderför verksamheten, dels med ett särskill grundbelopp per plats. Grundbeloppet ärför , före slutlig uppräkning enligl samma system som för daghem, 3 800kr. per barn som vistas mer än 7 limmar per dag i familjedaghemmet och I 900kr. per barn som vistas mindre än 7 limmar per dag i familjedaghemmet. Förskottutgår inte, ulan hela bidragsbeloppet utbetalas året efter bidragsärel. Statsbidragutgår också för hemspråksträning i förskolan. Bidraget är för , föreslutlig uppräkning, . Bidraget berörs inle av de beslutadeeller i det följande förordade ändringarna i statsbidragssystemet. Prop.1982/83:55 16 Statsbidrag ulgår inte för barnomsorg i dellidsgrupper,öppna förskolor eller liknande. För icke-kommu nala daghem och fritidshem utgår statsbidragunder förutsättning alt de finns intagna i kommunens barnomsorgsplan. Förbidrag gäller i övrigt samma regler som för kommunala daghem och fritidshem. och följande beslutade stalsbidragsregler förbarnomsorgen inledningsvis nämnda beslut om ett nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen innebär en övergång från etl bidrag perplats till ett bidrag i procent av bruttokoslnaderna för verksamheten. Vidareinnebär beslutet en vidgning av de bidragsberätligade verksamheterna.Statsbidrag skall således ulgå för kommunernas kostnader för daghem, frilids-hemoch kommunala familjedaghem och därutöver för deltids-gruppverksamhet och för s.k. öppna förskolor. 1 bidragsunderlaget får vidare inräknas en schablonmässigtberäknad kostnad för pedagogisk ledning. Bidrag utgår av kommunens brultokostnader.Förskott betalas genom fyra förskottsbetalningar. Det sammanlagda förskotlsbeloppetskall vara av del totala bidraget . Bidragsreglernakompletteras med en spärregel som innebär alt statsbidraget för befintligverksamhet i daghem och fritidshem i viss kommun får öka i förhållande tillföregående år högst motsvarande den genomsnittliga årliga löneutvecklingen föranställda i offentlig tjänst. För icke-kommunala institutioner ulgår statsbidrag underförutsättning att de finns intagna i kommunens barnomsorgsplan. Därutövergäller vissa regler som medför att endast institutioner av daghems- resp. frilidshemskaraklärblir slatsbidragsberättigade. Dessa regler innebär att icke-kommunala daghemmåste vara öppna minsl och utnyttjas minst 5 limmar per barnoch dag. Icke-kommunala fritidshem skall vara öppna minsl 5 limmar per dag.Bidrag utgår till kommunen för sådana institutioner av en avsocialstyrelsen beräknad genomsnittskostnad per plats. Genomsnittskostnadenskall räknas upp motsvarande den genomsnittliga årliga löneutvecklingenför anställda i offentlig tjänst. Antalet platser i icke-kommunalainstitutioner bestäms av kommunen. Den tidigare socialdemokratiska regeringen ingick år 1975en överenskommelse med som innebar en omfattandeutbyggnad av barnomsorgen i daghem och fritidshem. Överenskommelsen, som ocksåinnefattade förslag till ett nytt statsbidragssystem, förelades i ensärskild proposilion. På grundval härav fastställde Prop.1982/83:55 17 genom beslul den (prop. 1975/76:92,SoU 28, rskr 219) all 100000 nya daghemsplalser och 50000 nya frilidshemsplatserskulle bölja byggas . Platserna beräknades kunnalas i anspråk . Del av samtidigtbeslutade nya statsbidragssystemet utformades så att del skulle underlätta förkommunerna att genomföra den av beslutade utbyggnaden avbarnomsorgen. beslutade om en allmän målsättning förutbyggnaden av barnomsorgen som innebar atl alla barn lill förvärvsarbetandeoch studerande föräldrar, samt barn med behov av särskill slöd, skulle kunnaberedas plats inom den kommunala barnomsorgen . I verkligheten har dock inte mer än omkring tvåtredjedelar av utbyggnaden genomförts. Den senaste borgerliga regeringen har under är 1981 lagtfram och i fått gehör för etl nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen som fr. o. m. försvagar kommunernas möjligheter all byggaut barnomsorgen. Del nya statsbidragssystem som skulle trätt i kraft den Ijanuari 1983 beräknas innebära minskade bidrag lill kommunerna. kan de minskade statsbidragen beräknasmotsvara ca 575 milj. kr. Jag förordar mol den bakgrunden atl delstatsbidragssystem som beslutat om inle träder i kraft den I januari1983. gällande slalsbidragsbestämmelser bör vara kvar . Jag villsamtidigt informera om atl arbetet med ell nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen redan påbörjats inom . kommer ienlighet med beslul (SOU 1981/82:1) arbetet med en plan för denfortsatta utbyggnaden av barnomsorgen atl fortsätta. Jag avser att efteröverläggningar med i dessa frågor återkomma tillregeringen med förslag om proposition lill . Under förulsällningatl beslutar i enlighet med vad jag här har anfört ankommer del påregeringen atl vidta de åtgärder som följer av beslulel. För fullsländighelensskull vill jag dock redovisa atl etl bibehållande av gällande regler medför atlförordningen (1982:524) om statsbidrag lill barnomsorg inte skallträda i kraft, varvid förordningen (1976:396) om statsbidrag lill daghem ochfritidshem samt kungörelsen (1968:236) om statsbidrag till kommunalfamiljedaghemsverksamhet automatiskt kommer atl gälla även i fortsättningen.Vidare bör 1-2 §§ i förordningen (1979:363) om skatteutjämningsbidrag ändrastillbaka lill sin tidigare lydelse saml en ny förordning grundad på en förnyadberäkning av kostnaden per enhet i daghem, fritidshem och familjedaghemutfärdas. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen föreslär all 1. upphäva beslut om nyttstatsbidragssystem för barn omsorgen fr. o. m. den , 2. godkänna vad jag förordat om all nuvarande stalsbidragsregler skall fortsätta atl gälla lills vidare. 2 1982/83. 1982/83:55 18 Lagom tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m. m. 1§ Vid utbetalning av en förmån som avses i denna lag skall storleken av förmånenberäknas på grundval av det basbelopp som har fastställts enligt 1 kap. 6§ lagen (1962:381) omallmän försäkring, ökat med ell tilläggsbelopp på . 2 § Följande förmåner skallberäknas på del sätt som anges i I § 1. folkpension i form avålderspension, förtidspension, sjukbidrag, änkepension, barnpension,barntillägg, handikappersättning och vårdbidrag enligt 69 kap. lagen(1962:381) om allmän försäkring 2. allmän tilläggspension i formav ålderspension, förtidspension, sjukbidrag, änkepension och barnpension enligl12-14 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring 3. pensionstillskott enligt lagen(1969: 205) om pensionstillskott 4. hustrulillägg enligt lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension 5. delpension enligl lagarna(1975:380 och 1979:84) om delpensionsförsäkring 6. livränta enligt lagen (1976;380) om arbetsskadeförsäkring 7. livränta enligl lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 8. ersättning enligl lagen (1977:267) om krigsskadeersätlning till sjömän 9. livränta som avses i lagen(1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m. och lagen (1977:269) omuppräkning av statliga yrkesskadelivräntor m. m. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga omförmåner som beräknas med ledning av basbeloppet för . 1982/83:55 19 Lagom ändring i lagen (1982:368) om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring Härigenomföreskrivs all lagen (1982: 368) om ändring i lagen (1962: 381) om allmänförsäkring inte skall träda i kraft såvitt avser 3 kap. 4 § första stycket, 9,10 och 11 §§ samt 4 kap. 4. 5, 10 och 14 §§. Prop.1982/83:55 20 Lag om ändring i lagen (1982:369) om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs all 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter i den lydelse paragrafen har erhållit genom lagen (1982:369) omändring i nyssnämnda lag skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse 2 kap. 1 § En arbetsgivare skall på det avgiftsunderiagsom anges 13-5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift 1. sjukförsäkringsavgift , , 2. folkpensionsavgift 2. fotkpensionsavgift , , 3. tiUäggspensionsavgiftefter den procentsals som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgiftmed , 5. barnomsorgsavgiftmed , 6. arbetsskadeavgiftefter den procentsals som anges i särskild lag, 7. arbetsmarknadsavgift 1. arbetsmarknadsavgift med 0,80procent, , 8. arbeiarskyddsavgiftmed , 9. vuxenuibildningsavgiftmed samt 10. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i I kap. 2 § andra stycket skalldock betala endasi tiUäggspensionsavgift. Staten betalar inte arbelsskadeavgifl. Prop.1982/83:55 21 Lag om upphävande av lagen (1982:370) om ändring i lagen (1956:293) omersättning åt smittbärare Härigenomföreskrivs alt lagen (1982: 370) om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare inle skall träda i kraft. 3 1982/83. 1982/83:55 22 Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs atl I och 2a § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §' För barn, som är svensk medbor- För bam, somär svensk medbor gare och bosatt i riket, skall av all- gareoch bosatt i riket, skall av all männa medel såsom bidrag till bar- mannamedel såsom bidrag till bar nets uppehälle och uppfostran utgå nelsuppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med 3000 kro- allmäntbarnbidrag med 3300 kro nor i enlighet med vad ne- norom året i enlighet med vad ne dan närmare stadgas. dan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag skall utgå jämväl för här i riketbosatt barn, som icke är svensk medborgare, såframt barnel fostras av någon somär bosatt och mantalsskriven i riket eller ock barnel eller endera av dessföräldrar sedan minsl vistas i riket. 2 a §-Flerbarnstillägg utgår om någon uppbär allmäntbarnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inlebarn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. Flerbarnstillägget motsvarar elt Flerbarnstillägget motsvarar elt fiärdedelsbarnbidrag om barnens halvt barnbidrag om barnens antal antal uppgår till tre och ökas med uppgår lill tre och ökas med etthett ett halvt barnbidrag för varje ytter- barnbidrag för varje ytterligare Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn förvilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilkanågon annan uppbär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmotlagarestadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller hareller har haft barn gemensamt. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med slöd av tredjestycket skall anmäla detta till den allmänna . Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmäntbarnbidrag i denna lag eller i andra lagar eller författningar lillämpas påflerbarnstillägg. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1980:692 - Senaste lydelse 1981:702 Prop.1982/83:55 23 Anmälan till proposition om upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. ÅTGÄRDER INOM BUDGETDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE I Höjning av mervärdeskatten Mervärdeskatten höjdes från lill19 % och sänktes lill . Skattesatsen 17,7 %motsvarar ell pålägg på priset före skatt om . Den reduceringsregel somgäller för byggnadsarbeten i allmänhet och för hotell- och serveringstjänster -60-procentsregeln- motsvarar en skallesals om (11,pålägg på priset före skatt). Förvissa anläggningsarbeten m.m. gäller 20-pro-cenlsregeln, som motsvarar enskattesats om (3,pålägg på priset före skatt). Med hänvisning lill det som anförts av statsministerntidigare denna dag förordarjag att skattesatsen höjs till 19 %>. Dettainnebär all skatten och skallepåläggel på priset före skatt blir följande: 20-procentsregeln 3,3, Skattskyldighet inträder när en vara levereras, en tjänsttillhandahålls eller etl uttag görs. Öm betalning för en beställd vara ellertjänst las emot inträder skattskyldigheten när betalningeninflyter. Dessa bestämmelser, som gäller för alla skallskyldiga oberoende av redovis-ningsmelod,innebär att del normall inle behöver uppslå nägot problem om vilken skattesatssom skall tillämpas. I elt speciellt fall behövs dock vissaövergångsbestämmelser. Enligt punkt 2 av övergängsbeslämmdserna lill lagen(1979:304) om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt skall de Prop.1982/83: 55 24 äldre bestämmelserna om bl. a. skattskyldighetens inträdegälla i fråga om skriftliga avtal som har ingåtts före den omleverans av vara eller byggnad eller tillhandahållande av tjänst. I fråga om byggnadsenlre-prenaderinnebär detta all beskattningen sker i samband med all entreprenaden avslutasefter den skallesats som då gäller. Även de förskotts- eller acontolikvider somkan ha uppburils före kommer därför atl beskattas efterskattesatsen om entreprenaden avslutas efter utgången av 1982. I sambandmed höjningarna av mervärdeskatten och den 8 september 1980föreskrevs alt förskotts- eller acontolikvider som hade mottagits förehöjningen skulle beskattas efter den lägre skattesatsen. En motsvarandebestämmelse bör införas även vid den nu föreslagna höjningen. Höjningenav skatten föranleder ändring i 13 och 59 §§ lagen (1968:430) om mervärdeskatt.I samband med denna ändring bör som en följd av ändrade tullvärderegler ocksåandra stycket i 59 § ändras. Tullvärdet för en vara regleras numera avbestämmelserna i förordningen (1980: 749) om tullvärde. Ändringarna är av sådanbeskaffenhet all lagrådels hörande skulle sakna betydelse. Den nuförordade höjningen innebär med beaktande av beräknade ändringar av konsumlionsvolymenoch konsumlionsvärdel en årlig inläktsök-ning om ca 4500 milj. kr. Med hänsyn lill lagstiftningsärendets brådskande natur ochdå förslagel är av den beskaffenheten atl lagrådets hörande skulle saknabetydelse anser jag all någol yttrande inle bör inhämtas över förslagel. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår alt anla inom budgetdepartementel upprättat förslag tilllag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. 1982/83:55 25 Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs all 13 och 59 §§ lagen (1968:430) ommervärdeskall' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I3§- Skallen ulgår med sjutton och sju Skallenulgår med nitton procent tiondels procent av beskattnings- avbeskattningsvärdet, värdet. Mervärdeskatt utgår med sjutton Mervärdeskatt ulgår med nitton och sju tiondels procent av beskatt- procent avbeskattningsvärdet. För monteringsfärdigl monteringsfärdigthus utgår dock hus ulgår dock skallen med tio och skallen med elva ochfyra tiondels sexiiotvå hundradels procent av procent avbeskattningsvärdet, beskattningsvärdet. Beskattningsvärdet är lika med Beskattningsvärdet är lika med varans värde, beräknat enligt 6 § varans värde, beräknatenligt för- tullförordningen (1973:979), med ordningen (1980:749) om tultvårde, tillägg av tull saml annan stallig av- med tillägg av tull samt annan stat- gift eller skatt, mervärdeskatten in- lig avgift eller skatt, mervärdeskat- begripen. Vid bestämmande av beskattningsvärdet i fall som avses i13 § tullförordningen iaktlages alt, om varan reparerats i utlandet, beskattningsvärdet är lika med detbelopp som betingats för reparationen med tillägg som i andra stycket sägs, bearbetats på annat sätt eller tillverkats av svenskteller i förtul-lal material, avdrag får medges för vad som i annanordning belagts med mervärdeskatt, tillverkals med utnyttjande av svenskt konstruktionsarbeteeller annan liknande svensk prestation, avdrag får medges för värdet av sådantarbete eller sådan prestation. Denna lag träder i kraft den .