prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Förslag lämnas om attstatens personalbosladsdelegation skall upphöra vid utgången av . Frågan om förenkladadministration vid arbetsgivarinträde kommer all behandlas inom civildepartemenlel.Syflel med delta arbete är atl nå adminislrativa besparingar. Förslag kommer att föreläggasriksdagen . Med anledning avriksdagens beslut (FiU 1981/82:34, rskr 317, UbU . 1981/82:28 och 38, rskr 375)har datadelegationen (B 1980:03) fått i uppdrag att dels lämna förslag vadgäller bred utbildning i dalafrågor lUl allmänheten, dels till organisation m.m. avteknikupphandling inom dataområdet (Dir 1982:26 resp. 64). Delegationen harbeträffande utbildningen lämnat sina förslag och sedan fått i uppdrag alt arbetavidare med denna fråga. En redovisning av delegationens verksamhel lämnas i bilaga 2lill budgetpropositionen(Gemensamma frågor). En ny myndighet, statensarbetsmiljönämnd, har inrättats den 1 juli 1982.Nämnden skall inom statsförvaltningen - i den mån det inle ankommer på någonannan myndighet - bl.a. ge ut informafion saml meddela föreskrifter och råd som rörarbelsniiljöverksamhelen. En översiklligkartläggning av de olika förfarandena för all lösa tvister på den statligaarbetsmarknaden har gjorts inom budgetdepartementel och publicerats i serienArbetsgivarverket informerar (1982:2) under lUeln Strejkrätt i stallig tjänst.Redogörelsen mynnar bl. a. ul i en erinran om alt det i varjearbetskonflikt är av väsentlig betydelse vilken uppfattning allmänheten får avkonflikten och all delta i särskilt hög grad gäller inom den offenfiigasektom, där allmänheten inte betraktar sig som tredje part i vanlig mening.Medborgarna bestämmer ju själva i politisk väg över förvaltningen och ärsjälva avnämare av dess tjänster, betonas det. Som ell led i defortsatta strävandena lill förmån för ökad jämställdhet inom StatsförvaUningenhar budgetdepartemenlet utarbetat rapporten och jämstäUdhet, som också har getts ulav statens Prop.1982/83:100 Bilaga 15 8 arbetsgivarverk (informerar 1982:3).Rapporten belyser hur myndigheterna skall beakta jämslälldhelsaspeklen vidtjänstetillsättningar. Syftet med den är att främja en enhetlig utveckling av praxisoch att bidratill ökad säkerhet och snabbhet vid hanteringen av ärendena. Statistiskacentralbyrån (SCB) är central förvaltningsmyndighet för den statligaslalisfikproduklionen och producerar merparten av denna. I årelsbudgetförslag medges SCB en omfördelning av besparingskraven meUan budgetåren1983/84 - 1985/86. SCB skall enligt förslaget dra ner sina resurser meden procent budgelårel 1983/84 och med två resp. förbudgetåren 1984/85 och 1985/86. Verksamhelskaraklären hos SCB medför vissapersonalvarialioner över budgetåren. Genom omfördelningen kanbesparingama i slörre ulslräckning anpassas till del ulryrnme som den naturligaavgången medger och nyrekryleringsbehov följande budgetår minskas.Omfördelningen möjliggör dessutom atl SCB kan fortsätta det angelägnaarbelel med all jämna ut sysselsättningen mellan de båda verksamhetsortema ochÖrebro. Budgetförslagetrymmer få förslag om ny statisfik utöver de med jämna meUanrumåterkommande undersökningarna. Anslagen lill SCB ökar med 5,3 milj. kr. ochuppgår totalt till 264,4 milj. kr. för /84. (E 1980:02) genomför en översyn av den statliga stalislikproduklionen.Utredningens huvuduppgifter är all kartlägga behovet av slalligstatistik, all göra en prioritering av statsfinansierad statistik inom och mellanskilda områden saml föreslå en ny beslutsprocess för den stalsfinansieradestatistiken. Utredningen har genom tilläggsdirektiv (Dir 1981:67) fåll iuppdrag atl vid slutredovisningen av sill arbete lämna synpunkter på vilkabegränsningar av stalislikproduklionen som bör ske om resurserna förden anslagsfinansierade statliga statistiken på kort sikt måste minskas . Bl.a. genomsträvanden mol decentralisering och förstärkning av den kommunalasjälvstyrelsen har intresset för den regionala nivån varit starkt under senarelid. Den regionala förvaltningens uppgifter och organisafion har sålunda under desenasie åren övervägts i flera sammanhang. Länsstyrelserna har utretts av bl.a.länsdemokratikommittén (Kn 1976:04), länsdomstolskommittén (Kn 1977:01) och flera andra uiredningar som behandlat vissa delar av länsstyrelsernas verksamhel.Länsdemokratikommitténs slutbetänkande har remissbehandlats. Beredning pågår f.n. med sikte på förslag i ämnel . betänkande behandlas bl.a. samverkansbehovinom samhällsplaneringens område. Del finns även behov av samverkan inom detadministrativa området mellan de statliga regionala myndigheterna. Deadministrativa resurser som finns ute i länen bör kunna utnytl- Prop.1982/83:100 Bilaga 15 9 Dessa spörsmål kommer all las upp liU behandling icivildepartemenlel. I bilaga 9 lillbudgetpropositionen har chefen för ekonomi- och budgetdepartementen sagtalt frågan om ansvaret för den återstående delen av skatteadministrationen - länsstyrelsernasskalleavdelningar - kommer all övervägasunder i syfte all åstadkomma en effektiv styrning ochsamordning av hela skatteförvaltningen. Vid ingången av är1983 träder flera betydande reformer på del kyrkliga området i krafl.Kyrkomötet får en bredare förankring och en mera demokratisk uppbyggnad, en centralstyrelseinrättas, nya regler kommer atl gälla förkyrkomötets medverkan vid normgivningen på del kyrkliga området ochkyrkofonden får vidgade uppgifter. har efterriksdagsvalet slutligt antagit den ändrade lydelse av punkt9 övergångsbestämmelserna lill regeringsformen som föreslagits i prop.1981/82:77 om formerna för den kyrkliga lagstiftningen m.m. Beslutet innebär all den kyrkligalagstiftningen i principankommer på . Endasi beträffande föreskrifter om medlemskap i krävs alltjämtkyrkomötets samtycke. Vissa grundläggandebestämmelser om som trossamfund och om kyrkomötet meddelas i lagen (1982:942) om , för vilken gäller atl densåvitt angår lagstiflningsförfarandel följer samma regler som huvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Dessutomskall kyrkomötet höras. Sammaordning skall lillämpas vid meddelande av föreskrifter som innebär ändring av del ändamål för vUket denkyrkliga egendomen är avsedd. Ifråga om vissa andra gmndläggande föreskrifter som rör skallockså kyrkomötets yttrande inhämtas, innan stiftar lag därom. Medslöd av den ändrade gmndlagsbestämmelsen har vidare, genom föreskrift i den nyssnämnda lagen om , delegerats till kyrkomötetalt genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i en del inomkyrkliga ämnen,såsom lära, böcker, sakrament och gudstjänst samtkyrkomötets arbetssätt. Kyrkomötet får fillföljd av reformen ändrad sammansättning och beslår av 251 ledamöterjämte suppleanter som väljs i indirekta val, men utan den tidigare kategoriindelningen iprästerliga ombud och lekmän. Biskoparna har närvaropUkl och yttranderätt, mendeUar inle i besluten, om de inte har valts lill ledamöter av kyrkomötet. För del nyakyrkomötet gäller en mandatperiod av . Som beredande och verkställande organ förkyrkomötet inrättas en svenska kyrkanscentralstyrelse. Denna beslår av ärkebiskopen som ordförande samt högst 14 andra ledamöter som väljs avkyrkomötet. Kostnaderna för kyrkomötet skall bestridas urkyrkofonden. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 10 skall dock ulgå med belopp som motsvarar de kostnaderför allmänt kyrkomöte som enligt tidigare ordning har belastat statsbudgeten. En annan väsentligkyrklig reform avser del nya syslem för ekonomisk utjämning mellan dekyrkUga kommunerna via kyrkofonden som genomförs . Ur fonden skall enligl regler somanges i lagen (1970:940) om kyrkligakostnader (omtryckt 1982: 379) och i förordningen (1971:861) om kyrkliga kostnader (omtryckt1982:866) kunna utbetalas allmänt,särskilt och extra utjämningsbidrag. Systemet ersätter både det tidigare statliga skalleutjämningssyslemel förkyrkUga kommuner och den hitlillsvarandeinomkyrkliga utjämning via kyrkofonden som begränsade sig till pastoralenskostnader för präst- och kyrkomusikerlöner. Kyrkofonden får alltså nya och vidgade uppgifter. Den fårockså en särskild styrelse. I dennatillsätter regeringen ordförande och tre ledamöter, medan tre ledamöterväljs av kyrkomötet. På styrelsen skall bl.a. ankomma alt fördela bidrag ur kyrkofonden liU vissarikskyrkliga ändamål enligt och regeringens bestämmande. Kyrkofondenskostnader, som ökar fiU följd av reformen, bestrids -fömtom genomavkastningen av kyrkofondens egna tillgångar - dels genom den allmännakyrkoavgiften, dels genom en särskild kyrkoavgift som pastoraten skallbetala efter en viss procentsats av värdet på sina olika lönetillgångar. Somersättning för de indragna statliga skatteutjämnings-medlen ulgårstatsbidrag lUl kyrkofonden vilket kommer alt avvecklas successivt. Denallmänna kyrkoavgiften har för höjts från tidigare liU per skattekrona. Efter beslul avriksdagen och aUmänna kyrkomöte kommer lagen (1958:514) om kvinnas behörighetliU prästerlig tjänst att upphöra att gälla vid utgången av . Därigenom bringas ocksåden s. k. samvetsklausulen all upphöra, som gjort del möjligt för en präst atl i sinämbetsutövningvägra att göra tjänst tillsammans med en kvinnlig kollega. En ny lag(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheler har antagits avriksdagen (prop. 1982/83: 19, KU 1982/83:8, rskr 1982/83:30). Lagen, som träder ikraft och ersätter lagen (1961:435) om församlingsstyrelse,innebär i huvudsak en anpassning av bestämmelserna för de kyrkligakommunerna till vad som gäller på det borgerligt kommunala området.Samtidigt markeras de kyrkliga kommunemas självständighet och den kyrkokommunala demokratinförstärks. (Kn 1980:04) fortsätter arbetet med en översyn av organisafionen avkyrkomusikemas verksamhel. fillsattes en utredning, prästtjänstkommittén(Kn 1982:01), med uppdrag alt se över gmnderna för den präslerUgatjänsteorganisationen i pastoraten,m.m. Enligl regeringens beslul kommer de därmed nära sammanhängande frågoma om struktur på lokalplanet attutredas av en parlamentarisk kommitté (Kn 1982:05). Inom denna skallockså de frågor som omfattas av prästljänstkommitléns upp- Prop.1982/83:100 Bilaga 15 11 drag utredas och denna upphör därmed som självständigkommitté. Den nya kommittén skall också utreda vissa återstående frågor kring deninomkyrkligaekonomiska utjämningen via kyrkofonden, närmast frågan om en analys avkyrkokommunernas kostnader. (Kn 1980:05), somtidigare har haft dessa frågor tiU behandUng, har lagts ner. Vidare förbereds enöversyn av prästtillsättningsförfarandet, som regleras i lagen (1957:577) omprästval med därtill hörande tillämpningsföreskrifter. Även denna översyn avses dennämnda slruklurkommitlén få i uppdragatt verkställa. De av regeringentUlsatla uiredningar som arbetar med en översyn av kyrkans böcker, 1968års kyrkohandbokskommitté (U 1969:44) och psalmkommnté (U 1970:47),fortsätter t.v. sin verksamhel med vissa tilläggsdirektiv, som regeringen har meddelat påframstäUning av allmänna kyrkomöte. Deras förslag kommer i fortsättningenall överiämnas fillkyrkomötet för beslul, eftersom frågorna om kyrkans böcker fr. o. m. hör lill kyrkomötets egetkompetensområde. Kommunindelningsreformenhar varit en fömtsättning för alt lägga ansvaret för väsentligasamhällsuppgifter på kommunerna. Del största hotet mol en starkkommunal självstyrelse skulle ha varit befolkningsmässigt och ekonomiskt svagakommuner. Kommunindelningsreformen genomfördes för alt medborgarnas behov avsamhällsservice så långt möjligl skall kunnafiUgodoses på lokal nivå. Önskemål omändringar i den gällande kommunindelningen har framförts från endast elt fåtalkommuner. De föregående regeringarna beslutade att dela sju kommuner. I flertaletfaU fattades beslutet mol kommunfullmäktiges, och kammarkollegietsuppfattning. Utvärderingar visaratt kommundelningar bl. a. leder till ekonomiska påfrestningar och behov av all byggaul den kommunala förvaltningen. Mol denna bakgmnd bör framställningar om delning avkommuner prövas restrikfivt. Detta gällersärskilt i fall då den berörda kommunen motsätter sig en delning. Av 1 kap. 1§ lagen (1979:411) om ändring i rikets indelning i kommuner,landstingskommuner och församlingar framgår alt beslut om indelningsändring moten berörd kommuns vilja får meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Genomfördakommundelningar har motivefals huvudsakligen av kommunaldemokraliskaskäl. En nackdel för demokratin är otvivelakfigt den minskning av antaletförtroendeuppdrag i kommunerna som blivit följden av kommunindelningsreformen. Dettaproblem bör dock i första hand lösas påannat sätt än genom ytterUgare kommundelningar. Etl sätt utgör de möjlighetersom kommunerna numera har all inrätta lokala organ med Prop.1982/83:100 Bilaga 15 12 nämndfunklioner(kommundelsnämnder, distriklsnämnder, insfitufions-slyrelser). En utvärdering börgöras av genomförda kommundelningar. I detta sammanhang bör även erfarenheterna avnuvarande regler studeras. Samverkan mellan staten och kommunerna Den offentligaverksamheten måste ses som en helhet. En nära samverkan mellan samhällsorganenär därför nödvändig på olika områden. Det är angelägel att en fortlöpandeöversyn sker av fördelningen av uppgifter och befogenheter. Genom etl sådantöversynsarhete kan samhällsverksamheten bättre anpassas lill de enskUda människornas behovoch önskemål. OUka uiredningar om kommunernas roll isamhäUsförvallningen pågår. Stat-kommungruppen (Kn 1980:03) har atl se över destatliga myndigheternas tillsyn och kontroll av och landstingskommunalverksamhet. Syflel är att stärka den kommunala självstyrelsen och söka begränsakostnadsdrivande statlig reglering. Arbetsgmppen skaU även sträva efter all minskakrångel och ta bort onödig byråkrati i relationen mellan statliga och kommunala organ.Kommunalföretagskommittén (Kn 1978:01)tillsattes . Av direkfiven framgår att kommillén som huvuduppgifter har all dels göra en allmän översynav de kommunala förelagens rättsligastäUning, dels överväga om offenfiighetsprincipen kan göras tiUämplig på andra än stafiiga myndighetert. ex. statliga och kommunala förelag. (Kn1981:01) tillsattes för all göra enfullständig översyn av lagen (1957:281) om kommunalförbund. I uppdraget ingår även all göra en bedömningav det framtida samverkansbehovetmellan kommuner, meUan landstingskommuner saml meUan kommuner och landsfingskommuner. Med slöd av regeringens bemyndigande har en särskildutredare (1982:A) tillkaUats för en kompletterande undersökning omlagreglering av de statUga myndigheternas tillsyns- ochkontrollverksamhet. En samordning av denämnda utredningsuppdragen avses komma fill stånd. Syftet är atl åstadkomma enbällre samverkan såväl inom den kommunala sektorn som mellan stafiig och kommunalverksamhet. Kommittédirektiv med denna inriktning kommer alt utfärdas. I samband medsysselsättningsproblem i olika delar av landet har kommuner ochlandstingskommuner i ökad utsträckning kommit atl ägna sig åt näringsUvsfrågoma.Detta har lett lill en diskussion om kommunernas och landstingskommunernaslagenliga kompetens vad gäller dessa frågor och krav har rests på en allmän översyn av gränserna för dekommunala insatserna. begärde en utredning med bl.a.en redovisning av kommunemas och landstingskommunemas befogenheter ifråga om Prop.1982/83:100 Bilaga 15 13 En sådan redovisning harnu gjorts av utredningen om kompetenslagstiftning (Kn 1979:08) i betänkandet (SOU 1982:20)Kommunerna och näringslivet. Belänkandet innehåller bl.a. en beskrivningav gällande rätt i fråga om kommunernas och landstingskommunernasförhållande tiU näringslivet. Det har inle ingått i utredarens uppdrag altöverväga några förändringar av den kommunala kompetensen i dessa frågor.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. i . Kommunemas roll närdet gäller näringslivet har också tagils upp av industrisaneringsutredningen (Bo1979:02), som har haft lill uppgift all utreda frågan om planmässig saneringefter induslrinedläggningar. Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU1982:10) Sanering efter induslrinedläggningar. I. elt särskilt avsnitt om kommunerna ochnäringslivet föreslås att det material som lagils fram av utredningen tillsammans medden kartläggning som gjorts i betänkandet Kommunerna och näringslivet fårutgöra en utgångspunkt för en särskild utredning om kommunernas kompelens inom näringsUvsseklorn. En särskild utredning om kommunernas ochlandstingskommunernas roll i närings- ochsysselsättningspolitiken kommer all göras. Utredningsarbetet inomkommunaldemokratiska kommittén (Kn 1977:07)har fortsall. avlämnades betänkandet (SOU 1982:5) Förtroendevalda i kommuner ochlandsfingskommuner. Belänkandet har remissbehandlats. Proposilion ianledning av belänkandet kommer all avlämnas liU i början avår 1983. I augusti 1982avlämnades yllerligare elt betänkande (Ds Kn 1982:7) Politiskasekreterare. Betänkandet har remissbehandlats. Proposilion till beräknas kunna lämnas undervåren 1983. I början av år 1983kommer kommunaldemokratiska kommillén alt avlämna ytterligare tre betänkanden. Dessa kommer atlbehandla frågan om lokala organ i landslingskommunema, forskning och utländskamedborgares valbarhet. Därefter avses kommunaldemokraliska kommittén få nya utredningsdirektiv. Fr. o. m. den 1januari 1980 gäller lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunema. Dennya lagen ger kommunerna slor frihet när det gäller den egnanämndorganisafionen. Den möjliggör all lokala organ kan inrättas i olika delar av enkommun anfingen seklorsvis eller över flera sektorer. antal kommunerprövar en organisation med lokala organ. Exempel på sådanakommuner är , , , , , och . Elt50-lal kommuner utreder frågan. kommun är den kommun som hittillshunnit längst med alt utveckla enförsöksverksamhet med lokala organ. I tre kommundelar har man haft försök medkommundelsnämnder. Från den startar ell"fullskaleförsök" över hela kommunen. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 14 CivUdepartemenlel,kommunaldemokraliska kommittén. , statens råd förbyggnadsforskning samt , och kommuner kommer att samverkakring elt forskningprojekl för atlulvärdera försöken med lokala organ. TiUkomsten avlokala organ har lett till följdfrågor för bl.a. lagstiftningen. Dessa har blivit så många och såkomplexa att de från första halvåret 1983kommer att behandlas av en särskUd referensgmpp inom civUdepartemenlel. Kommittén (Kn1978:02) yö/- medbestämmandefrågor har avlämnatbetänkandet (SOU 1982:56) och medbestämmanderätt. Utvecklingsarbetetkring företagsdemokratifrågorna kommer att fortsätta . En annan fråga som är av betydelse för medborgarna urdemokralisyn-punkl är hur samhällsinformationen utformas. Delegationen (B 1982:1) för samordning avsamhällsinformationen kommer atl arbeta under . Avdirektiven framgår bl.a. att delegationen skall pröva möjligheten att fåtill stånd en effektiv samordning dels av de statliga myndigheternasinformafionsverksamhet, dels av information av gemensamt intresse förstat, kommun och landstingskommun. Redaktionskommitténför samhällsguiden (Kn 1978: A) samordnar och arbetar fram den s.k.SamhäUsguiden. Denna är en vägledning för medborgarna i deras kontakter med t. ex.myndigheter av olika slag. Direktiven tilldelegationen för samordning av samhällsinformationen avses bliomarbetade i syfte alt bl. a. sammanföra uppgifterna och resurserna med deuppgifter som ankommer på redaktionskommittén för sam-häUsguiden. Demokralifrågomahar nära anknytning till folkrörelsernas roll i samhället. Statens, landstingskommunemas ochkommunernas beslul påverkar i hög gradfömtsättningama för folkrörelsernas möjUghet all arbeia. Olika åtgärder måsteutformas på etl sådant sätt all folkrörelserna bereds slörsla möjUgaverksamhetsutrymme. En gmndläggande princip är att organisationerna i kontakt med olika samhäUsnivåerförblir fria och självständiga. Del översynsarhetesom berör relafionerna mellan samhället och folkrörelserna och som pågåttunder senare år och som bedrivs i nära samverkan med folkrörelserna genom ensärskild referensgrupp för folkrörelsefrågor (Kn 1976:A), kommer alt fortsätta. I della ingår altse över referensgruppens arbetsuppgifter och arbetsformer och dess anknytning till departementetssamordningsuppgift för folkrörelsefrågor inom . Inom ramen föröversynsarbelet har inom kommundepartementel utarbetats fortlöpande rapporter i syfte attfånga upp och sprida kunskap om 1982/83:100 Bilaga 15 15 Anordnande avkonferenser kring vissa speciella teman utgör också en viktig del avreferensgmppens arbete. Under åren 1981 och 1982presenterades olika rapporter. Rapporten kooperation etlfolkrörelseallemativ berör nya verksamhetsformer som organiseras kooperativt.Vidare har getts ul en rapport om folkrörelsema och nya medier, nämligen Nyaröster i etern en rapport om närradio och allemansradio frånföreningssynpunkl. Referensgmppen har anordnat konferensen män i folkrörelsema. Efter konferensen publicerades en rapport som berörjämställdhetsarbetel inom folkrörelsema. 1981/82:155 om slöd lill kvin-noorganisafionemas ceniralaverksamhel (AU 1981/82:24, rskr 1981/ 82:367). Bidragsgivningen kommer allhandläggas inom . har enomarbetad upplaga av skriften Statliga och kommunala anslag till folkrörelsernagetts ul. Demokralifrågoma är enviktig utgångspunkt för referensgmppens fortsatta arbete. Folkrörelsernas rolli den kommunala demokratin kommer alt belysas. kommer inomreferensgmppens ram all anordnas en konferens om föreningslivet och den lokalademokrafin i samarbete med siatens ungdomsråd. Den samverkande sektor, somomfattar ideeUa föreningar och ekonomiska föreningar, är viktig för altmobUisera arbete, akfivitel och ansvar lokall i kommunerna. Med anledning avdella planeras en handbok i kooperalionsfrågor och en rapport somberör kooperativ för tjänster. Etl annat huvudområde är folkrörelserna och denya medierna. Inom referensgmppen pågår ell utredningsarbete inom detta område.I samarbete med kommer delta arbete att förstärkas. Enrapport om "folkrörelserna, medierna och framliden" kommer all gesul . Anslagsförändringar inomcivildepartementets verksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten /83 framgår av följande sammanställning (milj. m. m. Länsstyrelsema m. m. revision m. m. 224,5' Statlig personalpolitik m. m. Stafisfik m. m. -1-1999,3 -1-2070,6 Härutöver har 35 milj. kr.anvisats med stöd av finansfullmaklen. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 16 Anmälan till statsbudgeten för /84 såvittavser civildepartementetsverksamhetsområde 1981/82 Ulgift 10840130' 1982/83 Anslag 11099000' 1983/84 Förslag 11099000 ' Under A 1. Med anledning av alt förslag om vissa ändringar idepartemenlsorganisationen kommer atl behandlas har anslagel förtsupp med oförändrat belopp.Jag hemställer atl regeringen föreslår att i avvaktan påsärskild proposifion i ämnet till för budgetåret1983/84 beräkna ett förslagsanslag av . Gemensamma ändamål för departementen 1981/82 Utgift 128894844 1982/83 Anslag 151448000 1983/84 Förslag 183801000 Från anslagelbestrids kostnader för departementens organisalionsav-delning ochrevisionskontoret samt andra för departementen gemensamma anordningar. Frånanslagel bestrids vidare departementens och kommittéernas sjukvårds- ochlokalkostnader, utgifter för expenser avseende inredning och ulmslning avlokaler, telefon m. m. samt kostnader för tjänslebi- 1982/83:100 Bilaga 15 lar, allt i den mån medel inte anvisas i annan ordning.Sjukvårds- och lokalkostnaderna för samt hyreskostnadernaför försvarsdepartementet bestrids dock från vederbörande departementsanslag. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader -h 1550000 -t- 339000 + 30444000 (inkl. bevakning och städtjänster) Sjukvårdskostnader Kostnader för tjänslebilar Personalpolifiskl utvecklingsarbete m. m. Revisionskontor - särkostnader + 50000 -1- 50000 -1- 15000 -1-32 353 000 Fr.o.m. budgetåret1981/82 har inlendenlur- och rafionaliseringssek-tionen vid departementensorganisationsavdelning omorganiserats fill en kontorsserviceenhel. Fömtsättningarnaför kontorsserviceverksamheten har under innevarande år avsevärt förbättrats genomnya ändamålsenliga lokaler och delvis nya tekniska hjälpmedel.