prop · G603161 · 1982-12-31 00:00:00 — Överallt där undantagfrån skyldigheten att göra anmälan inte är klart utsagd föreligger givetvis sådanskyldighet. Förbebyggelse som inte undantagits från anmälningsskyldighet bör anmälan iallmänhet göras skriftligt och innehålla deuppgifter kommunen behöver för sin prövning. För att uppnå en smidig tillämpning av skyddsrumssystemetbör det emellertid vara möjligt för kommunen att i vissa situationer medge att anmälan görsmuntligt. Om det därvid är uppenbart att skyddsrum behöveranordnas i byggnaden eller om det föreligger tveksamhet därom skallbyggherren anmodas att göra en skriftlig anmälan. I annat fall kankommunens tjänsteman ge muntligt besked om att skyddsrum inte behöveranordnas i byggnaden. E-tt sådant besked bör omgående bekräftas skriftligt för att inte missförstånd skalluppstå om vilka uppgifter som lämnats. Trotsden informationsverksamhet som skett kan det dock fortfarande förekommaatt vissa byggherrar ansöker om byggnadslov utan att de har gjort erforderliganmälan och fått skyddsrumsbesked. I sådana fallbör det vara möjligt för kommunen att betrakta ansökan ombyggnadslov även som en anmälan och pröva skyddsrumsfrägan I samband med prövningenav ansökan om byggnadslov. Om kommunen vid denna prövningfinner att skyddsrum skall anordnas så skall skyddsrumsbesked lämnasvilket kan medföra att del av byggnaden måsteprojekteras om. Då skyddsrum inte behöver anordnas kan byggnadslovockså anses utgöra skyddsrumsbesked. 1982/83:161 40 !S9D§§lSY§D§§£_§y_f9E§§i52D§_SDÉEiD3§ Enviss risk kan finnas för att fördelaktiga tillfällen tillskyddsrumsbyggande går förlorade genom begränsningen i anmälningsskyldigheten.Denna risk är dock liten i förhållandetill de administrativa fördelar som vinns. Kommunerna har i allmänhet också en så god överblick överbyggverksamheten inom skyddsrumsorterna att de vid behov på etttillräckligt tidigt stadium bör kunna ta initiativ till att anmälan görs. Denu föreslagna ändringarna kommer att medföra att antaletanmälningar till kommunerna minskar väsentligt. Dét är viktigtatt skilja mellan skyldigheten att göra anmälan och skyldigheten att i vissa fall bygga skyddsrum.Äveni områden där anmälningsskyldigheten tagits bort kan kommunen på olika sätt tainitiativ till att skyddsrumsbesked lämnas och skyddsrum anordnas, t ex i samband medupplåtelse av mark. !.Jfi}2Y_äY_iDÉ£iS2ä£_i_lä3_22i}_5E2EÉDiD3 I 32§civilförsvarslagen föreslås' införas en ny bestämmelse med innebörden att anmälan intebehöver göras för anläggning eller byggnad, som äruppenbart oförenlig med skyddsrumsbyggande. Vidare bör kommunges rätt att befria från anmälningsplikten i vissa fall. Den befogenheten bör finnasi fråga om byggnadsföretag som med hänsyn till riskerna för skadegörelseunder krig, kostnaderna för att anordna skyddsrum eller behovet avskyddsrumsplatser är olämpligt eller onödigt att förse medskyddsrum. Civilförsvarslagens 33 § sista stycket föreslås också ändrad så att byggnadslovinte kan meddelas utan att skyddsrumsfrågan prövats. I 4 §skyddsrumsförordningen föreslås ett tillägg om att då kommunen bestämmer att anmälan inte behöver göras för del av kommunen skall detta anges i skyddsrumsplanen.Kravet i 17 § skyddsrumsförordningen påatt anmälan skall vara skriftlig föreslås utgå. Kommunenbör dock ha möjlighet att begära att anmälan skallgöras skriftligt. Närmare föreskriftersom reglerar vilka typer av objekt som är oförenliga med skyddsrumsbyggande samt regler för när kommunkan få medge undantag från skyldigheten att göra anmälan börmeddelas av . De börinarbetas i publikation "Skyddsrum -Produktionsbestämmelser". I dessa bör också tas inen föreskrift om att skyddsrumsbesked som lämnaE mu:ntligt skall bekräftasskriftligt. Prop.1982/83:161 41 2.2 Anordnande av skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad Försla2_till_ändring Sådangenomgripande ombyggnad som möjliggör skyddsrumsbyggande föreslås jämställas meduppförande av ny anläggning eller byggnad vad beträffarskyldighet att göra anmälan och att anordna skyddsrum. Detstora flertalet skyddsrum tillkommer i samband med att nya anläggningareller byggnader uppförs. Skyddsrumkan också anordnas antingen i befintliga byggnader eller på gata,torg, park eller annan allmän plats. Enligt 40 § 1 mom..ankommer det på kommunenatt anordna sådana skyddsrum. Enligt 54 § andrastycket får medge att byggnadens ägare får anordnaett sådant skyddsrum i stället för kommunen. Ersättning utgår i båda fallenför verkliga, skäliga kostnader . ?2£iY_f5E_ändring Imånga av våra stadskärnor finns det stor brist på skyddsrumsplatser.I 14 av våra största städers inner-: områden har det t ex irått dispensfrån skyldigheten att anordna skyddsrum. I sådana områdenfordras särskilda insatser om man inom överskådlig tidskall kiinna komma till rätta med bristen på skyddsrumsplatser. Attanordna skyddsrum i befintliga byggnader som inte tillhörkommunen är såväl tekniskt som juridiskt komplicerat. Ett avtal måste upprättas ivarje särskilt fall mellan byggnadens ägare och kommunen. Eninte ringa del av byggnadsverksamheten under 1980- talet kommer sannolikt attbestå av ombyggnad av äldre byggnader. I många fall är baraskalet efter den gamla byggnaden kvar efter ombyggnaden. Isamband med sådana byggnadsföretag kan det ofta vara möjligt attkomplettera byggnaden med ett skyddsrum. En förutsättning äremellertid att bestämmelserna om anmälan och besked görs tillämpliga isammanhanget. Civilförsvarslagens 33, 53 och 55 §§ skulledå bli gällande också för dessa byggnadsprojekt. En annan förutsättning är attombyggnaden är tillräckligt omfattande. Prop.1982/83:161 42 55§innehåller bestämmelser om beräkning av ersättning. Kostnaden för att anordna skyddsrum isamband med ombyggnad blir i allmänhet högre än kostnaden för att anordna skyddsrum i samband med uppförande avny anläggning eller byggnad. Sjunde stycket i 55 § torde därför blitillämpligt. Enligt detta får ersättningen bestämmas till högre belopp om tillämpningen av normala ersättningsreglermed hänsyn till skyddsrummets utförande leder till att ersättningenblir uppenbart o-billig för den ersättningsberättigade. Emellertid kan det vara svårt atturskilja vilka kostnader som är att hänföra till skyddsrummet och vilka kostnader som avserkringliggande utryiranen. Det torde alltså även i dessa fall vara lämpligt attbestämma ersättningens storlek med hjälp avschabloner på liknande sätt som ersättningen för skyddsrum som anordnas i samband med uppförande avny byggnad. Schablonerna bör vara så utformade att de som åläggs attanordna skyddsrum inte systematiskt tjänar på detta men heller inte belastas. Schablonerna bör, efter kompletterandekostnadsutredningar kunna fastställas av med stöd av 26 §skyddsrumsförordningen. Konsekvenser_av_förslaget Förslagetinnebär att koimnunerna kommer att få bättre möjligheter än nu att ge:nomföra skyddsrumsplänerna i denomfattning som tillgängliga medel och övriga omständighetermedger. Handläggningsgången blirockså enklare än om man, som är fallet, måste tillämpa 40 § 1 mom.c) eller 54 § andra stycket för dessa byggnadsföretag. §§hov_ay_ändringår_i_lag_och_förordning 32§sista stycket i civilförsvarslagen föreslås kompletterad med en bestiämmelsesom jämställer sådan genomgripande ombyggnad att möjlighetges att åstadkomma skyddsrum i anläggningeneller byggnaden med uppförande av ny anläggning eller byggnad. I 53 § föreslås etttillägg så att dess bestämmelser blir tillämpliga. Skyddsrumsförordningenbehöver inte ändras. Tillämpningsbestämmelser bör ges utav i Skyddsrum - Produktionsbestämmelser.Bl a måste begreppet "sådan genomgripande ombyggnad att möjlighetges att kunna anordna skyddsrum i anläggningen eller byggnaden" definieras. 1982/83:161 43 2.3 Schabloner för beräkning av ersättning för anordnande av skyddsrum Förslag_till_ändring Reglernai 22 § skyddsrumsfö.ordningen föreslås förtydligas så att tveksamhet inte skall behöva uppstå om tillägg tillgrundbeloppet skall utgå eller inte. Föranordnande av skyddsrum utgår ersättning av statsmedel enligt 53 och 55 § civilförsvarslagen.Ersättningen är beräknad för att täcka kostnader för förstärkning avbyggnadsstomme samt anskaffning och iordningställande av särskilda dörrar ochkarmar, luckor och andra tillslutningsanordningar, ventilationssystem, gasfång ochannan särskild utrustning samt reservutgångar. Ersättning utgår även för vård och underhåll av skyddsrummet. Ersättningsschablonernaför skyddsrumsbyggande är utformade med målsättningenatt byggherrar inte skall ekonomiskt belastas extra men inte hellersystematiskt tjäna- på skyddsrumsfunktionen om de åläggs attanordna skyddsrum. Reglerna skall främja en god fredsanvändning av skyddsrummet samtidigtsom de skall vara enkla att tillämpa. Dessagrunder återfinns i prop 1975:21 (sid 127 f) och i 1975 årsskyddsrumsutrednings betänkande "Normalkostnad för skyddsriim"Ds Fö 1977:1 (sid 62 f) . ställningstagande återfinnsi prop 1978/79:1 om ersättning för anordnande av skyddsrum m m. Denutredning där ovanstående riktlinjer har tillämpats ochsom ligger till grund för beloppen i skyddsrumsförordningenfinns redovisad i publikation 6.03-45F "Vadkostar skyddsrummet". Ersättningensstorlek beräknas med hjälp av ett grundbelopp och tillägg tillgrundbeloppet. Tillägg tillgrundbeloppet kan utgå för kostnader som erfordras för att skyddsriiinmetunder fredstid skall kunna användas för annat än skyddsrumsändamål. Sådana kostnader kan avse särskildaanordningar för att tillsluta dörrar, fönster ochandra öppningar. Tillägg kan också utgå för kostnader för särskilda åtgärder som vidtas för förstärkningarmot ras eller på grund av särskilt besvärliga grundläggningsförhållanden. 1982/83:161 44 Motiv_för_ändring ikyddansm i lokal iom öa avizddatt användai (,'ån. Nuvarandeskrivning i 22 § skyddsrumsförordningen anger att tillägg kanutgå för skyddsrum i sådan lokal som är avseddatt användas för £;tadigvarande vistelse och som utförtsenligt bestämmelser i , skolöverstyrelsensanvisningar för skolor, anvisningar för förskola/fritidshemeller arbetarskyddsstyrelsens anvisningar. Skrivningenhar lett till att vissa byggherrar anser att de har uppfyllt dessa, krav ochkanske även fått skyddsriammet godkänt av a.rbetarskyddsstyrelsensom arbetslokal utan att särskilda åtgärder har vidtagits för att lokalen skall användas förstadigvarande vistelse. I dessa fall har man inte: haft några extrakostnader för att t ex anordna fönster men likväl yrkat på att tillägg skallutgå. Det kan även vara sä att avsevärda åtgärder har vidtagits för att utrymmet skall få en godfredsanvändning, t ex insättande av mintkök, skåpinredning,akustikplattor i taket. Sådana åtgärder skulle emellertid ha behövtvidtagas även om utrymmet inte hade varit skyddsrum och kandärför inte anses orsaka skyddsrumsmerkostnader. De bör därför inteberättiga till tillägg. Texteni 22 § skyddsrumsförordningen föreslås ändrad så att man pä ett entydigare sätt kan bestämma när tillägg kanutgå. Tillägg bör utgå för skyddsrum som i fredstid skall användas förstadigvarande vistelse och därför utförs med fler öppningar för fönster, dörrar och ventilationssystem än dem sombehövs för skyddsrumsfunktionen enligt civilförsvarsstyrelsenstekniska bestämmelser för skyddsrum. Tveksamhet skall inte behöva uppstå om tillägget utgår ellerinte. Civiiförsvarsstyrelsenstekniska beEtäiranelser anger att skyddsrxim skall ha en ingångsdörr och eneller tvä reservutgångar. För ett skyddsrum på 120 platser beräknas tillägget räcka tillungefär en dörr och fyra öppningar för fönster. För att tillägg skall utgå bör krävas att man haft minst halva denna kostnad dvsanordnat en extra dörr och en extra öppning för fönstereller tre extra öppningar för fönster utöver de öppningar som de tekniska bestärranelsernaföreskriver för skyddsrumsfunktionen. För mindreeller större skyddsrum justeras gränsen iproportion till antalet skyddsrumsplatser. Dörr ellerfönster som berättigar till ersättning enligt nedanståendepunkt "Tillägg för stor öppning" skall inte medräknas iantalet öppningar enligt ovan. 1982/83:161 45 Inuvarande skyddsrumsförordning anges att tillägg kan utgå förskyddsrum i sådan lokal som på grund av fredsanvändningen är försedd meden öppning eller flera öppningar där varje öppning har en minsta yta av 4 m. Skyddsrumäremellertid alltid försedda med någon öppning som är mindre än 4 m, t ex reservutgången. Förordningenföreslås därför ändrad så att tillägg kan utgå om det finns minst en öppning iskyddsrummet som har en yta som är större än 4 m. 2Kravet på en öppning som är större än 4 m medför att skyddsrum måste varaförsett med antingen dubbeldörrar av typ NSDD 191 eller NSDD 24 3 eller skjutbartväggelement för att berättiga till tillägg. Det finns ytterligareen typ av dubbeldörrar, NSDD 190, som inte uppfyller kravet ochsåledes inte berättigar till tillägg. Den är också mindreoch billigare än de båda tidigare nämnda. Iprop 1978/79:1 motiveras den större öppningen med krav på framkomlighet med bil ellertruck. I skyddsrumsförordningen har detta utvidgats till att avse allade fall där stor öppning anordnas på grund av skyddsrummetsfredsanvändning, öppningen får således under fredstid förses medstora fönster. Huvudsaken är att skyddsrummet kan ställas iordning pä . Sådant fönsterparti får naturligtvis inte medräknas somersättningsgrundande också för ovan nämnda tillägg för stadigvarande vistelse. Tillägg för stor öppning bör liksomnu bara kunna utgå en gång för varje skyddsrum. Tillägg{ön dimemionzAing mot nailait Tillägg utgår för närvarandeför skyddsrum i en byggnad med fler än fyra våningarovanför skyddsrummet. Enligt tekniska bestämmelser måsteemellertid skyddsrum dimensioneras för att klara stora raslaster även iandra fall, t ex om skyddsrummet ligger bredvid en hög byggnadeller under traverser e d i en industrihall. Även i dessa fall föresläs nu atttillägg skall kunna utgå. Pyravåningar ovanför skyddsrummet innebär vanligtvis en raslast avomkring 50 kN/m2 eller dubbelt så mycket som vapenlasten enligt civilförsvarsstyrelsenstekniska bestämmelser. Raslasten är såledesdimensionerande för takplattan även vid vissa lägre byggnader men de åtgärder somdä behöver vidtagas är vanligen säbegränsade att de inte bör berättigatill tillägg. 1982/83:161 46 Ominte hela takplattan behöver dimensioneras mot ras enligt civilförsvarsstyrelsenstekniska bestämmelser bör krävas att åtminstone hälften av plattan är dimensionerad för att tåla minst50 kN/m för att berättiga till tillägg. Tillägg bör barautgå för hela skyddsrummet och inte del av detta. Tillägg för grundläggningkan utgå i de fall skyddsrummets grundläggning hänförs till huvudfall 2-4 enligt civilförsvarsstyrelsenstekniska bestämmelser. Föreslagen ändring i22 § skyddsrumsförordningen innebär ingen ändring isak utan endast en anpassning av texten till en ny utgåva avtekniska bestäiranelser för skyddsrum. £225S!SYiQ5§E_iY_f2ES§iä22ä_§QEiD3SE Genomföreslagen skrivning i 22 § skyddsrumsförordningen undanröjs en del oklarheter inuvarande formulering. Den byggande får härigenom redan pä ett tidigt stadium klarhetom den slutliga ersättningens storlek. Ändringarna bedöms inte komma att medföra ökadekostnader för staten. §6Ö2Y_äY_§GäEiS3äE_i_lå32. '_jfÖ£ordn_in2_ Ändringarna ligger inom ramen förnuvarande lagtext och prop 1978/79:1 om ersättning föranordnande av skyddsrum. Civilförsvarslagen behöver därför inte ändras. Skyddsrumsförordningens22 § föreslås ändrad i enlighet med ovanstående. Motsvarandejustering behöver då göras i "Skyddsrum -Produktionsbestämmelser". 2.4 Skyddsrum i småhus Förslag_till_ändring Reglernaför finansiering av småhus i bostadsfinansieringsförordningen(1974:946 omtryckt 1980:329, senast ändrad 1981:588), BFF, föreslås ändradedels så att gällande kostnadsgräns för jämförelsebeloppfår överskridas för nybyggnad inrioranande skyddsrum, dels så att nu gällandekrav på att ombyggnad skall medföra väsentlig ökning av bostadsvärdet skall anses uppfylltvid tillbyggnad som inrymmer skyddsrum. Prop.1982/83:161 47 Vidnyproduktion av styckebyggda småhus eller vid tillbyggnader inom äldrevillaområden har skyddsrum anordnats endast i begränsadomfattning. Flera faktorer har bidragit till detta förhällande,bl a begränsade ekonomiska ramar förskyddsrumsbyggande och svårighet att erhålla statliga bostadslån för småhus sominrymmer skyddsrum. övzAiknidandzav koitnadignäni iön. 1 BFF fastställs kravpä standard och storlek på småhus för att medge statligt bostadslån. Därvid beräknas ettjämförelsebelopp för varje småhus vilket, frånsett vissa undantag, för närvarandeinte får överstiga en i 17 § BFF fastställdkostnadsgräns på . Ettskyddsrumsbesked innebär i vissa fall att större primär ellersekundär bruksarea än vad som annars skulle erfordras kan behövas i källareeller markplan. En viss mindre area tas också i anspråk för förvaring ifred av skyddsrumsutrustning såsom fläktaggregat, TC, vattenkärl m m. Ivissa fall kan därför jämförelsebeloppet komma att överskridakostnadsgränsen varvid den sökandeantingen måste minska bruksarean eller sökafinansiera byggandet utan statligt bostadslån. Att krävaskyddsrum under sädana förhållanden upplevs av kommunen och den byggande somorimligt eftersom statligt bostadslån innebär påtagliga ekonomiska fördelar för denbyggande. Ibilaga visas exempel pä småhus med och utan skyddsrum både närskyddsrummet orsakar problem vad beträffar kostnadsgränsen (ex 3 och 4) och närskyddsrummet inte orsakar problem (ex 1). Genomatt tillåta den byggande att överskrida kostnadsgränsen omhan åläggs anordna skyddsrum genom ett koimnunaltskyddsrumsbesked underlättas koimnunens möjlighet att genomföraskyddsrumsplanens intentioner i småhusområden. Reglerför i vilka fall bostadslän kan utgå för tillbyggnad finns i 8 och 9 §§ BFF. Ettstort antal bostadsområden med småhus saknar skyddsrumsplatser. Många äldrevillaområden har dock vanligtvis stora tomter. På senaretid har därför genom tomtdelning förtätning ibebyggelsen kunnat ske som tillbyggnader eller nybyggnader. Tillbyggnad sker imänga fall genom uppförande av garage- eller förrådsbyggnad. Prop.1982/83:161 48 Sådantillbyggnad skulle vid behov enkelt kunna projekteras med skyddsrum om den är tillräckligtstor. En ändring i BFF så att statligt bostadslån kan utgå vidtillbyggnad i vilket skyddsrum skall anordnas enligt kormnunaltskyddsrumsbesked skulle underlätta att skyddsrum tillkommer i dylika områden. Exempelpå garage som är skyddsrum finns i exempel 2 i bilagan. ?S2G§S!SY§D5iE_äY_l2E§§iä31}ä_ä2EiQ2äE Kommunalamyndigheter kan efter föreslagen ändring lättare uppfylla intentionerna i skyddsrumsplanen. Färreadministrativa förvecklingar skulle uppstå vid handläggningenav bostadslåneärenden för småhus som Låneunderlagetkan tänkas öka med i genomsnitt ca för högst 200 smålius per år.Sammantaget innebär detta att låneunderlaget ökar med högst och därmed destatliga bostadslånen med högst . Statens ökadekostnader beror på det räntebidrag som utgår på låneunderlaget.Detta blir uppenbarligen tämligen obetydligt. §§h2Y_äY_äQäEiQ3äE_i_lä3..2_5E2E4Gi29 Civilförsvarslagenoch skyddsrumsförordningen påverkas inte. BFFföreslås ändras så att gällande kostnadsgräns i 17 § kan få överskridasnär skyddsrum skall anordnas i småhus enligt skyddsrumsbesked samt så attkravet i 8 § på att ombyggnad skall medföra väsentlig ökning avbostadsvärdet skall anses uppfyllt vid tillbyggnad som innehållerskyddsrum. Civilförsvarsstyrelsenbör utforma särskilda anvisningar avseende produktion ochfredsanvändning av skyddsrum i småhus. 2.5 Skyddsrum i statliga byggnader Förslag_till_ändring föreslås själv få avgöra om finansiering av skyddsrum i statlig byggnadskall ske över anslag eller överordinarie anslag för respektive byggnadsföretag. Prop.1982/83:161 49 förekommandefall berörd uppdragsmyndighet (posten, ,luftfartsverket etc) skall göra en anmälan till kommunen om avsikt att uppföra en nyanläggning eller byggnad på samma sätt som varje annan byggherre. Kommunen lämnar därefterett skyddsrumsbesked som anger hur många skyddsrumsplatser som skall anordnas. Dettaantal platser kan överstiga behovet för det aktuella byggnadsföretagetoch täcka ett behov även för kringliggande byggnader. Vidupprättande av byggnadsprogram för en statlig byggnad och vid projektering tasskyddsrum med enligt skyddsrumsbeskedet. I redovisningen till regeringen för detaktuella byggnadsföretaget ingår kostnaden för skyddsrummet. Regeringen lämnar däreftermedel för byggnadens uppförande. Dessa medel täcker alltså ävenmerkostnaden för skyddsrummet. När ersättningen förskyddsrumsbyggande uppburits frän återbetalar byggnadsstyrelsenoch fortifikationsförvaltningen beloppet till statskassan. Byggnadsstyrelsenhar begärt att bli befriad från att ansöka om ersättning eftersom denna omgående måste återställas tillstatskassan. Motiv_till_ändring Statenskostnader för skyddsrummet blir lika stor oberoende av omfinansiering sker över anslag eller överordinarie anslag för respektive byggnadsföretag.Genom att fortifikationsförvaltningen och inte behöver ansöka om ersättning för enkostnad, som de i princip redan fått medel av regeringen för,minskar det administrativa arbetet för såväl byggande myndighet som för länsstyrelseoch . Detfaktura att skyddsrum i statliga byggnader i vissa fall dimensioneras för att räcka åtarbetande eller boende i näraliggande privata eller kommunala byggnader somsaknar skyddsrum torde vara av marginell betydelse och åtminstonei viss män kompenseras av att i andra fall, skyddsrum i näraliggandebyggnader dimensioneras för att täcka sådana brister i statliga byggnader. Byggnadsstyrelsenbygger emellertid också för de affärsdrivande verkens räkning. Dessa vill ha ersättning föranordnande av skyddsrum sä att kostnaden inte behöverbelasta verkens resultat. Av denna anledning bör berördstatlig myndighet själv få avgöra hur finansieringen av skyddsrummet bör ske. För militärmyndighet gäller motsvarande regler. ÖB får själv avgöra omcivilförsvarslagen eller annan författning som rör civilförsvaretskall gälla för civilförsvar vid militäranläggning. 4 1982/83. Prop.1982/83:161 50 BeslutarÖBatt civilförsvarslagen inte skall tillämpas innebär dettaatt skyddsrum bara behöver anordnas för det egna behovet i anläggningensamt att försvarsmakten får bekosta skyddsrummet från egnaanslag. 52'§§!SY§D5®E_äY_2.?l~i. 'l'l_'Q.i2.3.t Förslagetinnebär att vissa skyddsrum kommer att byggas utan att belasta civilförsvarsstyrelsensanslag. Kommunernas behov av skyddsrumskvot kommer härigenomatt minska i motsvarande grad. Effekten är dock marginell eftersom staten totalt är ägare tillnya byggnader med av antalet tillkommande skyddsrumsplatser. Förslagetleder till tvä alternativa handläggningssätt när statenbygger. Ingenzmättning utgdn {ön anondnandzav ikyddinum I den beräknade kostnaden förbyggnadsföretaget inkluderas skyddsrumsmerkostnaderna. Irespektive investeringsplaner förs upp ramar för byggnadsföretaget inklusive kostnaderna förskyddsrum. Finansiering av skyddsrum sker alltså helt via respektive bygganslag.Fortifikationsförvaltningen, eller annan statligmyndighet meddelar att ersättning inte skall utgå. Skyddsrumsmerkostnadenskall inte ingå i den fastighetsförvaltande myndighetens förmögenhetsredovisningeftersom det inte skall ställas krav på förräntning av denna del. Emättningutgdn pd nonmalt iätt iSn anondnande av ikyddinum Byggnadsföretag somprojekteras eller byggs av på uppdrag av de affärsdrivandeverken m fl handläggs enligt sairana regler som tillämpas . Iinvesteringsplanerna för byggnadsföretagen förs upp ramar som även omfattar kostnader förskyddsrum samt anges att ersättning för skyddsrumsmerkostnader skall sökas. När ettskyddsrum besiktigats och godkänts ansöker vederbörande myndighet på vanligt sätt om ersättning.Ersättningen tillgodogörs respektive byggnadsföretagvars byggkostnad härigenom minskar. Behgv_av_ändringar_i_lag_och_förordning Förslaget ärhuvudsakligen av budgetteknisk karaktär och ändringen synes inte behöva påverkacivilförsvarslagen eller skyddsrumsförordningen.