prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Exempelvis kan det vara lämpligt att anlitastudieförbund eller de utbildningsresurser som kan finnas på arbetsplatserna.På det sättet kan studiecirkelledare och skolinformatörer engageras i dennaverksamhet. Den som är anställd somlärare på statligt reglerad tjänst i någon skolform i kommunen eller vidskolväsendet i kommunen bör ocksä kunna medverka i utbildningsinslagen ochdärvid inräkna sin medverkan i lärartjänsten. Det ankommer på regeringen attmeddela föreskrifter om detta. Statsbidrag förutbildningsinslagen bör lämnas till kommunerna inom ramen för en resurs sommotsvarar per elev och ungdomsplatsvecka. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer bör fä avgöra timpriset med hänsyntill nivån för timlärararvoden. För bidrag till kommunerna förutbildningsinslag knutna till ungdomsplatserna beräknar jag 25 milj. kr. 3 Särskilda kommunala ungdomsåtgärder I ett antal kommunerfinns det ungdomar för vilka de åtgärder somjag nu har föreslagit inte är lämpliga:ungdomar med särskilda behov, ungdomar med sociala, fysiska och psykiskahandikapp osv. I flera av dessa kommuner pågår projekt som särskilt riktar sigtill sådana ungdomar och som i många fall har lett till att dessa har kunnatlänkas in i en jämförelsevis normal tillvaro, något som troligen inte varitmöjligt med endast reguljära insatser. Dessa verksamheter är mänga gångerpersonalintensiva och bedrivs på ett okonventionellt sätt, vilket också medföratt de oftast f. n. inte är statsbidragsgrundande. För de särskilda åtgärdersom jag nu har nämnt bör anvisas ett belopp som SÖ får fördela mellankommunema. För /84 bör beloppet vara 10milj. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 359 Det är viktigt attfullgod handledning ges när ungdomar vistas på en arbetsplats inomramen för uppföljningsåtgärderna. Detta gäller även för skolans övriga formerav arbetslivskontakter. Kommunerna bör därför få bidrag för atl anordnahandledarutbildning för handledare inom skolans alla former avarbetslivskontakter enligt den plan som SÖ har lagt fram. Handledarutbildningenbör innehålla sådana moment som syftet med, innehållet i och omfattningen avskolans olika arbetslivskontakler, handledarens roll, arbetarskydd ochförsäkringsfrågor, någol om tonåringar och deras utveckling, könsroller m. m. Lärareoch syo-personal kanmedverka i denna utbildning. Det bör få ankomma på regeringen att bestämma efter vilkagmnder bidragetskall utgå. För /84 bör anvisas 12,6 milj. kr. Den som deltar i ensamlad åtgärdsplan bör för sädana inslag som uppföljningsprogramsaml utbildningar i gymnasieskolan få uppbära studiestöd. Däremot bör studieslödinte utgå under period på ungdomsplats. Jag utgår från att ungdomarna, i enlighet medavtalet om ungdomsplatser, kommer all få ersättning från arbetsgivaren ävende dagar under vilka de deltar i utbildningsinslag. Sialsbidragsgivningen tillarbetsgivaren bör utformas med hänsyn till detta. Även ungdomar somomfattas av speciella slag av åtgärder inom ramen föruppföljningsverksamhet (jfr avsnitt 3) bör kunna få studiestöd i den mån åtgärderna har utbildningskaraklär. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännamilt förslag om alt introduktionsprogram i sin nuvarande form ochyrkesintroduktion skall upphöra som bidragsberättigad verksamhet, 2. godkännade principer för samlade åtgärdsplaner som jag har förordat, 3. godkännaatt bidrag lämnas till uppföljningsprogram och administration av åtgärdsplaner enligt vad jag har förordat, 4. godkännavad jag har förordat om utbildningsinslag och bidrag lill sådana påungdomsplats, 5. godkännamitt förslag till ram för ungdomsplatser samt bemyndiga regeringen att i den mån arbetsmarknadsskälså påkallar besluta om platser utöver ramen, 6. godkännamitt förslag om bidrag till särskilda kommunala ungdomsåtgärder. 1982/83:100 Bilaga 10 360 7. godkänna mittförslag om bidrag lill handledamtbildning, 8. till Bidrag tillåtgärder mom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m. /84 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 361 Bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendet m. m. 1981/82 Utgift 274 344590 1982/83 Anslag 122700000 1983/84 Förslag 43 700000 Ur anslaget ersättskvarstående kostnader för statsbidrag till byggnadsarbeten m. m. för ihuvudsak gymnasieskolan enligt numera upphävda bestämmelser. Anslagsbehovet förbyggnadsarbeten avseende lokaler för gymnasieskolan har /84 beräknat till 44milj. Beslut har fattats attavveckla statsbidraget till investeringar i skolbyggnader (prop. 1979/80:90bil. 3, FiU 1979/80:25, rskr 1979/80:287). Jag har därför beräknat att anslagetunder /84 endast kommer att belastas av bidrag tillinvesteringar i skolbyggnader för gymnasieskolan som beviljats under budgetåret1981/82. Vid utgången /84 beräknar jag att det inte längre skall föreligga någotmedelsbehov under anslaget. Jag beräknar det totalamedelsbehovet under anslaget för /84 fill ca 44 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tittbyggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m. m. 1981/82 Utgift 124213969 1982/83 Anslag 101000000 1983/84 Förslag 135000000 Från anslaget ulgårstatsbidrag tillundervisningsmateriel för karaktärsämnena på studievägar inom dettekniskt-industriella och det tekniskt-na- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 362 turvetenskapliga området i gymnasieskolan.Bestämmelser om bidrag finns i förordningen (1982:589) om statsbidrag tillförnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan och förordningen(1982:591) om särskilt statsbidrag till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel i gymnasieskolan. Statsbidrag till förnyelse avundervisningsmateriel rekvireras i efterhand för varje kalenderhalvår ochskall göras efter redovisningsårets utgång. gäller i fråga om statsbidrag till kostnader för utmstning fördator- och mikrodatorteknik, viss utmstning för fyraårig teknisk linje ochviss utmstning för drift- och underhållsleknisk linje. Vidare ulgår ur anslaget statsbidrag enligtförordningen (1982:462) om statsbidrag till hörselleknisk utmstning igmndskolan och gymnasieskolan. Efter beslut av regeringen i varje enskilt fallkan ur anslaget också anvisas medel för särskilt verksamhetsstöd för vissalågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. Från anslaget bekostas dessutom bl.a. statsbidrag till anskaffande avförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel vid enskilda yrkesskolorenligt förordningen (1971: 342) om enskilda yrkesskolor (ändrad senast 1981:198, 457 och 930 samt 1982:757) samt statsbidrag enligt förordningen (SÖ-FS1980:213) om statsbidrag till kostnader för maskiner m. m. vid vissalanthushållsskolor. Medelsbehovet för detsärskilda statsbidraget till kostnader för första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för karaktärsämnena inom det tekniskt-industriella och det tekniskl-naturvelenskapliga området i gymnasieskolan samt för anskaffande eller förhyrande av maskiner m. m. vid lanthushållsskolor beräknar () till ca 80milj. För utrustning vidnyetablering av yrkesinriktad utbildning på icke g-ort har SÖ inte kunnatberäkna medelsbehovet. För förnyelse avundervisningsmateriel inom det tekniskt-industriella och dellekniskt-naturvelenskapliga området i gymnasieskolan beräknar SÖ etlmedelsbehov om ca 72 milj. kr. SÖ har därvid räknat med ett statsbidrag om 70öre per elev och undervisningstimme. Nyanskaffning avutmstning för dator- och mikrodalorteknik i gymnasieskolan och för kompletteringav ulmslningslistorna för fyraårig teknisk linje kommer alt medföra ettmedelsbehov om 16,5 milj. kr. För hörseltekniskutmstning i gmndskolan och gymnasieskolan beräknar SÖ ett medelsbehov om2950000 kr. För anskaffning avinventarier och stadigvarande undervisningsmateriel vid gymnasiumberäknar SÖ medelsbehovet till . Medelsbehovet förstadigvarande undervisningsmateriel vid enskilda yrkesskolor beräknas till150000 kr. 1982/83:100 , Bilaga 10 363 Medelsbehovet förinlärningstudior beräknas till 300000kr. För särskilt verksamhetsstöd för vissalågfrekventa utbildningar i gymnasieskolanberäknar SÖ ett medelsbehov om 2,5 milj. kr. Det totala medelsbehovet under anslaget beräknar SÖ till . har våren1982 beslutat atl nya regler för statsbidrag lill undervisningsmaterieli gymnasieskolan skall lillämpas fr. o. m. /83. Delinnebär att det f.n. utgår dels ett tillfälligt bidrag till första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel, dels ett åriigl bidrag lill förnyelse av undervisningsmateriel. Riksdagenhar i det sammanhanget gettregeringen lill känna atl det är tekniskt möjligt och ändamålsenligt att fr.o.m. /84 låta ulrustningsdelenav bidraget till inbyggd utbildningvara utgångspunkt för beräkning av ett differentierat bidrag till förnyelse avundervisningsmateriel och till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel. har vidaregett regeringen till känna att systemet kan utformas så att det - utanatt statens totala bidragsandel ändras -ersätter bidragsformerna såvitt avser undervisningsmateriel som finns under anslaget innevarande budgetår. Eltenhetligt bidragssystem skulle pä såsätt kunna ernås (prop. 1981/82:100 bil. 12, UbU 1981/82:19, rskr1981/82; 215). Efter beredning inomregeringskansliet vill jag nu ta upp frågan om systemet för bidrag lillundervisningsmateriel i gymnasieskolan. Jag vill förslerinra om vad jag har anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågorinom skolväsendet om betydelsen av att antaletutbildningsplatser inom yrkesinriktade utbildningar ökas. Yrkesinriktadeutbildningar ställer ofta krav på dyra investeringar i utmstning. Jag mina överväganden funnit att en stimulans till kommunerna vidnyetablering av yrkesinriktad utbildning är nödvändig. Nuvarande bidrag lill första uppsättningenstadigvarande undervisningsmaterielger enligl min mening en sådan stimulans för kommuner som ålar sig attanordna yrkesinriktad utbildning eller åtar sig att utöka antalet platser för sådan utbildning. Jag vill ocksåerinra om att bidrag till förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel enligt gällande beslämmelser i vissa fall utgår avbidragsunderiaget, dvs. normalkostnadenenligt () utmstningslista, på studievägar inom det tekniskt-industriella området. Dessutomär nuvarande bidrag till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmaterielav tillfällig karaktär under den tiddå de stora ungdomskullarna går genom gymnasieskolan. Jag förordar därföratt nuvarande system för statsbidrag lill första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan som till- 1982/83:100 Bilaga 10 364 lämpas fr.o.m. bibehålls under denärmaste åren när elevkullarna är stora och framför allt den yrkesinriktade utbildningenbör stimuleras. Medel förstatsbidrag till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan beräknar jag till ca 49 milj. kr. /84(1). Jag övergår nu tillfrågan om statsbidrag till förnyelse av undervisningsmateriel igymnasieskolan. Jag har vid minaöverväganden såvitt gäller denna del av nuvarande system för bidrag tillundervisningsmateriel i gymnasieskolan funnit, i likhet med vadutbildningsutskottet har anfört, alt systemet för beräkning av utmstningsdelenav bidraget till inbyggd utbildning har stora fördelar. Fördelarna är attulrustningsdelen är beräknad med utgångspunkt i kostnader enligt SÖ:snormalutrustningslista, vilket innebär dels att bidragsunderlaget, dvs.normalkostnaden, är olika stort för olika utbUdningar, dels alt hänsyn tas tillom mer än en klass eller grupp kan använda materielen. Vid framräknandel avutrustningsdelen av bidraget tillinbyggd utbildning beaktas dennormala användningstiden för utmstningen. Jag förordar attbidrag till förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan skallutgå även i fortsättningen som stöd till kommunerna för kostnader förföråldrad och försliten utmstning. Jag förordar dock alt etl differentieratbidrag till förnyelse av undervisningsmateriel skall utgå fr.o.m. /84. Enligt min mening är detav stor vikt att ett sådant differentierat bidrag till förnyelse avundervisningsmateriel är enkelt attadministrera. Vidare bör användningen av bidraget liksom kunna avgöras lokalt. Jag anser attdet bör stå varje kommun fritt att användadet årliga bidraget till förnyelse av materiel till studievägar inom det tekniskt-industriella området och det lekniskt-naturvelenskapliga området, som kommunen anserbäst behöva förnyad materiel. Det bör ankomma påregeringen atl utforma konstruktionen och de närmare bestämmelser som erfordras förett sådant differentierat bidrag till förnyelse av undervisningsmateriel utan att statenstotala bidragsandel ändras. Medel för statsbidrag till förnyelse avundervisningsmateriel i gymnasieskolan beräknar jag till ca 72 milj. /84(2). Jag har därvid gjorten uppräkning med hänsyn lill prisutvecklingen med 6,. Vid mina beräkningar har jag utgålt från deutbetalningsregler som f.n. gällerför bidrag lill fömyelse av undervisningsmateriel. Såvitt gäller frågan om beslutande myndighet för debidragsformer jag förordar skall gälla fr.o.m. föreslår jag attlänsskolnämndema fattar beslut om statsbidrag till undervisningsmateriel i gymnasieskolan. k. lågfrekventa utbildningar beslutar SÖ om gymnasieskolans 1982/83:100 Bilaga 10 365 SÖ beslutar även om nyetablering aven utbildning på en för kommunen ny sektor. I sådana fall bör enligt min mening SÖ beslutaom statsbidrag lillundervisningsmateriel. Jag har /84 beräknat medel för statsbidrag tillnyanskaffning av utmstning fördator- och mikrodatorteknik i gymnasieskolan med utgångspunkt i det teknikupphandlingsprojekt för datorn i skolan somstyrelsen för teknisk utvecklingbedriver på regeringens uppdrag. Jag har också beräknat medel för statsbidrag för komplettering av utmstning för fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan främstvad gäller elektronikområdet. Enliglmin mening bör i likhet med innevarande budgetår särskilda bestämmelser utfärdas beträffande statsbidrag fördessa båda ändamål, för vilka jagberäknar etl totalt medelsbehov om 8 milj. kr. Jag har i denna fråga samrått med chefen förindustridepartementet (3). Jag har beräknatmedel i enlighet med SÖ:s förslag vad gäller hörselleknisk utrusining i gmndskola ochgymnasieskola, undervisningsmateriel ochinventarier tUl gymnasium i samt enskilda yrkesskolor(4,5,6). Såvitt gäller bidragetsom utgår till kostnader för anskaffning av inlärningsstudior i gymnasieskolan anser jagatt det har mycket ringa ekonomisk betydelse för kommunernas ekonomi. Jag förordardärför att bidraget upphörfr. o. m. (7). För /84beräknar jag 2,5 milj. kr. för särskiU verksamhetsstöd för vissa lågfrekventautbildningar i gymnasieskolan. I likhet med vad som gäller för innevarande budgetårbör det ankomma på regeringen attfä besluta om särskilt verksamhetsstöd (8). Under detta anslaghar jag också beräknat medel för undervisningsmateriel för vad jagunder anslaget D 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor redovisat beträffande särskill försök med vissahögre specialkurser. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om statsbidrag till första uppsätt ningen stadigvarandeundervisningsmateriel i gymnasieskolan, 2. godkännavad jag har förordat om statsbidrag till förnyelse av stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan, 3. beslutaatt statsbidraget till kostnader för anskaffande av inlärningsstudior i gymnasieskolan skallupphöra fr.o.m. den , 4. till Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m. m. budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av 135000000kr. 1982/83:100 Bilaga 10 367 HÖGSKOLA OCHFORSKNING Vissagemensamma frågor Universitets- och högskoleämbetet Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har med skrivelse överlämnat anslagsframställningför /84 med långtidsbedömning för perioden t.o.m. /88för UHÄ:s verksamhetsområde.' UHÄ har överlämnatingivna anslagsframställningar m. m. från högskolestyrelser ochfakultets-/sektionsnämnder vid de statliga högskoleenheterna inom UHÄ-området,från interimsstyrelserna för högskoleutbildningen i resp. , frånregionstyrelserna för högskolan samt från , och . UHÄ har också överlämnat vissa tillUHÄ inkomna handlingar som berör budgetförslaget. Förhandlingarenligt 11 och 12 §§ medbestämmandelagen har förts beträffande delar avanslagsframställningen. Protokoll från förhandlingarna har överlämnats. UHÄ: s anslagsframställning kan sammanfattas på följandesätt. I sinanslagsframställning redovisade UHÄ, mot bakgrund av den rådandesamhällsekonomiska situationen, sin principiella uppfattning omhögskoleverksamhetens betydelse i stort och dess roll i ett långsiktigt perspektiv. UHÄ framhåller nu åter hur viktiga verksamheterna inomhögskolan är för attangelägna mål i samhällsarbetet skall nås. Mot den bakgmnden anser UHÄ att såväl de för innevarande budgetårtilldelade resurserna som de fördenärmaste åren aviserade resurserna är otillräckliga. UHÄ pekar vidare påtvå särskilda omständigheter som har betydelse när man bedömer resursbehovet inom högskolan. Högskolansverksamhet är utomordentligt personalintensiv, varför löneutvecklingen isamhället övar stort inflytande. Enligt högskoleenheternas och UHÄ: s bedömninghar den kompensation som under desenaste åren getts för denna löneutveckling inte på långt när motsvarat den verkliga förändringen. Detta gör attden nominella resursökning som skett i fråga om forskning och forskarutbildninginte resulterat i ett motsvarande faktiskt resurstillskott. Vad beträffar den grundläggande utbildningen har på motsvarandesätt verksamheten lidit störreavbräck än vad de nominella anslagsminskningarna gett vid handen. Även prisutvecklingen har för högskolansdel lett till en kraftig urholkningav de reella resurserna för verksamheten. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 UHÄ avlämnar såväl förgmndläggande högskoleutbildning som för forskning och forskamtbildningbudgetförslag som står i överensstämmelse med regeringens och riksdagensaviserade planer och i anslutning därtill givna budgetdirektiv. Med hänsyn tillvad som ovan redovisats i fråga om prisutveckling och löneutveckling kommeremellertid ett förverkligande av nämnda alternativ inte att möjliggöra detinnehåll i högskolans verksamhet som regering och riksdag förutsatt i sinplanering. UHÄ har därför utarbetatäven ett andra alternativ för såväl grundläggande utbildning som forskning ochforskamtbildning. Detta alternativ, vilket förordas av UHÄ, ger utrymme för denutveckling och det verksamhetsinnehåll som regering och riksdag avsett i sinplanering. 1 fråga om grundläggande utbildning ryms därutöver viss reformverksamhetsom UHÄ bedömer vara synneriigen angelägen. Översikt över UHÄ:s budgetförslag förhögskolan 1983/84 (milj. Anslag' 1982/83 Konsekvenser av tidigare beslul anslag 1983/84 (alt 2) kvenser (alt 2) (alt 1) 5 535,2' 5481,7' ' Inklusive pris- ochlöneomräkning och förändringar av anslagsleknisk nalur för budgelårel 1983/84. - Här har hänsyn inte tagils till att UHÄ:sförslag innebär besparingar uppgående lill 9.4 milj. kr. anslagen Bidrag till driften av grundskolor m. m. och Bidrag lilldriften av gymnasieskolor. Anslagsförändringar enligl UHÄ:s långlidsbedömning för budgetåren I984/85-1987/88 (milj. 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Forskning ochforskarutbildning allernativ I 1533,4 + 12,8 + 29,8 + 39,9 + 25,0 + 13,1 +29,9 + 39,9 + 25.0 + 39,9 + 25,0 - 5.4 +20,0 + 37.8 + 25.0 Prop.1982/83:100 Bilaga 10 369 Sambandet mellan grundläggande utbildning ochforskning/forskarutbildning Grundläggande utbildningoch forskning/forskamtbUdning inom högskolan planeras och finansieras på olikasätt. Sambandet mellan de två verksamhetsgrenarna är emellertid betydande.Sålunda bedrivs de ofta vid institutioner som har båda uppgifterna; personal,lokaler, bibliotek och utrustning sambrukas. Sambandet finns även i andradimensioner. A ena sidan är rekryteringen till forskning och forskarutbildningberoende av grundutbildningens omfattning och kvalitet, å andra sidan har grundutbildningenett starkt behov av forskningsanknytning för sin utveckling. Enligt UHÄ: s meningkommer en resursmässig obalans mellan grundläggande utbildning å ena sidan ochforskning/forskarutbildning å den andra att leda till en rad problem inom högskolan. Vissa gemensamma resurser i Lokaler, utrustning ochbibliotek är ofta gemensamma för högskolans båda huvudprogram. 1 detplaneringsläge som föreligger, med ett kraftigt ökat antal platser i dengrundläggande utbildningen och fortsatt ökning av anslagen till forskning, ärdet väsentligt att sådana gemensamma resurser inte eftersatts. Enligt UHÄ: smening finns en rad olösta lokal- och utrustningsproblem; det är förhögskoleverksamhetens kvalitet nödvändigt att investeringarna i nya lokalertillåts öka och att kostnadsramarna för utrustning uppräknas till en nivå sommedger en realistisk förnyelsetakt för högskolans utrustningsbestånd. Inom den grundläggandeutbildningen måste betydande insatser göras för den s. k. ungdomspuckeln.Regeringen har uppdragit åt UHÄ att planera för totalt 23 000 nyanybörjarplatser inom ramen för oförändrade resurser. Dessutomskall UHÄ redovisa ytterligare ett alternativ, innebärande 32000 nyanybörjarplatser . UHÄ: s förslag om ökadkapacitet i högskolans linjeutbildning har utformats med utgångspunkt ibedömningar av arbetslivets framtida behov. Ungdomspuckeln får inteskymma behovet av kvalitativa reformer. Den mest betydande reform av detta slagsom UHÄ för fram är den s.k. AU-reformen, som innebär en omstruktureringav en stor del av AES-sek-torns utbildningslinjer. Av regeringens särskildaanvisningar för högskolans anslagsframställningar framgår att UHÄ skallredovisa ett tekniskt underiag för besparingar på underfemårsperioden genom rationaliseringar. UHÄ hävdar att begreppetrationalisering knappast är tillämpligl när det gäller besparingar av dennastorleksordning. UHÄ: s förslag vad gällergrundläggande utbildning innebär att en utbyggnad av ungdomsutbildningenprioriteras. Detta får emellertid inte 24 1982/83 I samt. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 370 innebära att insatserna för fortbildning ochvidareutbildning avstannar. Denna utbildning är ett centralt inslag ihögskolereformen och ett väsentligt uttryck för högskolans möjligheter att påkortare sikt tjäna den ekonomiska utvecklingen. Resurser, utbud och resultat Det sätt som regering ochriksdag valt för att möta behovet av ett ökat anlal utbildningsplatser inomhögskolan innebär i realiteten minskade resursinsatser perstuderande. kommer en kumulativ effekt att leda till en förhållandevis stor minskning avresurserna. Sedan effekten givit fullt utslag om blir detfråga om en ökning av det totala antalet årsstudieplatser i . UHÄ har tidigare uttalatsom sin mening att en inte obetydlig besparing bör kunna åstadkommas genom rationaliseringav utbildningens uppläggning och genomförande. En rimlig minskning avundervisningstätheten, vilken är det närmast till hands liggande måttet för attuttrycka verksamhetens intensitet, måste inom vissa områden kunna accepterasoch möjligen helt kompenseras genom pedagogiska åtgärder av olika slag.Självfallet kan dock inte undervisningen minskas mer än till en viss gräns utanatt effekten blir negativ. Också utbildningsutbudetpåverkas negativt på olika sätt av resursminskningen. Nedbringandet avkostnaderna för högskolans verksamhet måste tyvärr f. n. till stor delåstadkommas genom förändringar i utbildningsutbudet, vilka i många faUmotverkar den återkommande utbildningen. Uppräkning av anslagsmedlen per capita för vissautbildningar UHÄ föreslår enförstärkning i form av ökade anslagsmedel per capita för de administrativa ochekonomiska utbildningslinjerna i samband med att dessa linjer reformeras samtför systemvetenskapliga linjen, juristlinjen, kulturvetarlinjen ochreligionsvetenskapliga linjen. ' Studerande som /1975 - 1976/77 varregistrerade som studerande inom de dåvarande filosofiska fakulteterna hartill och med utgången av rätt att fullfölja sin utbildning. Detta skeri praktiken inom ramen för enstaka kurser, varvid dessa studerande kan åberopaförtur vid antagningen.