prop · G603126 · 1982-12-31 00:00:00 — vidaredet som sägs i regeln om länsläkare och biträdande länsläkare tagits bort. 6.4 Förslagettill lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 21 kap. 8 § Iparagrafen upptas regler för länsrättens sammansättning i mål omfastighetstaxering. Vissa ändringar föreslås i syfte att anpassa reglerna tillvad som gäller i övrigt för länsrätternas del. Vidare har en redaktionell omdispositionav reglerna gjorts. Iförstastycket enligt förslaget upptas huvudregeln för länsrättens sammansättning imål om fastighetstaxering. Enligt denna skall rätten vid sådan handläggning,som ej kan ske inför ensamdomare i enlighet med reglerna i 18 § lagen (1971 ;289)om allmänna förvaltningsdomstolar, bestå av en lagfaren domare, envärderingsteknisk ledamot och två nämndemän. Iandra stycket behandlas möjligheterna att förstärka rätten med ytterligare envärderingsteknisk ledamot eller en nämndeman. Enligt gällande rätt harlänsrätten full frihet i delta hänseende. Den föreslagna regleringen innebäratt utrymmet för att tillkalla ytterligare en ledamot anpassas till vad somgäller i övriga mål vid länsrätterna. I den delen kan hänvisas till vad somanförts i specialmotiveringen till 17 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar.Det bör observeras att det liksom enligt gällande rätt endast är tillåtet atttillkalla ytteriigare en ledamot, anfingen en värderingsteknisk ledamot elleren nämndeman. Itredje stycket upptas en regel om att rätten behåller sin domförhet trots atten värderingsteknisk ledamot eller en eller två nämndemän får förfall. Regeln,som för fastighetstaxeringsmålens del är ny, innebär en anpassning till vadsom föreslås gälla i övriga mål vid länsrätterna samt till vad som redan nugäller för mål vid tingsrätt och fastighetsdomstol (jfr prop. 1982/83:41). Enförutsättning för att rätten skall vara domför trots förfallet är enligt förslagetatt någon representant för varje kategori av ledamöter -lagfaren ledamot,värderingsteknisk ledamot och nämndeman - sitter kvar i rätten. Har t.ex.antalet nämndemän från början varit två, får endast förfall inträffa för denene. öm rätten däremot utnyttjat den i andra stycket föreslagna möjligheten attanlita ytterligare en nämndeman, bibehålls domförheten även om två avnämndemännen får förfall. 6.5 Förslagettill lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastig hetsmål Paragrafeninnehåller regler för omröstning i fastighetsmål. Om det vid överläggningframförs skiljaktiga meningar, skall enligt första meningen fillämpas RB:sregler om omröstning i domstol med endast lagfarna leda- 1982/83:126 43 möter,dvs. reglerna för omröstning i kollegial domstol. När nämndemännen itingsrätterna enligt vad som tidigare anförts får individuell rösträtt, kommeri RB i omröstningshänseende endast att finnas kvar regler för kollegial domstol.Hänvisningen i första meningen framstår därvid som mindre lämplig. Eftersom deti 2 § finns en allmän hänvisning för fastighetsmålens del till reglerna förrättegången i allmän domstol, kan hela första meningen i förevarande paragrafutgå. I fråga om turordningen vid omröstning, som behandlas i paragrafens andramening, måste däremot särregleringen finnas kvar. 6.6 Förslagettill lag om ändring i vattenlagen (1918:523) Paragrafeninnehåller regler för omröstning i vatlenmäl. Av skäl som angetts ispecialmotiveringen till förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) omdomstolar i fastighetsmäl kan första meningen, som hänvisar till RB:s reglerför omröstning i kollegial domstol, utgä och ersättas av den allmännahänvisningen till RB när det gäller handläggningen av vattenmål i 11 kap. 1 § Ijärdestycket. 6.7 Förslagettill lag om ändring i vattenlagen (1983:000) 1981/82:130 har föreslagits en ny vattenlag, som avses ersätta bl.a. 1918års vattenlag. Riksdagsbehandlingen av förslaget är ännu inte avslutad. Det kandock fömtses att den nya vattenlagen kan träda i kraft . Iförevarande paragraf i förslaget finns regler för omröstning i vattenmål, vilkai sak är desamma som i nuvarande lagstiftning. Hänvisningen i paragrafensförsta mening till om omröstning i kollegial domstol bör påsamma sätt som tidigare föreslagits när det gäller vattenlag - utgåoch ersättas av den allmänna hänvisningen till i 13 kap. 2 §förslaget till ny vattenlag. Åndringenbör träda i kraft som den nya vattenlagen. Somnämnts i den allmänna motiveringen bör ordet "nämnd" i princip ersättasmed "nämndemän". Detta berör 38 kap. 6 § , 6 § lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden, 51 och 52 §§ militärarättegångslagen (1948:472), 10 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelserom unga lagöverträdare och 17 § bötesverkställighetslagen (1979:189). Prop.1982/83:126 44 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1971:289)om allmänna förvaltningsdomstolar, 4. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 5. lag om ändring i vattenlagen(1918:523), 6. lag om ändring i lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden, 7. lag om ändring i militärarättegångslagen (1948:472), 8. lag om ändring i , 9. lag om ändring i lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 10. lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål, 11. lag om ändring i bötesverkställighetslagen(1979:189) samt 12. lag om ändring i vattenlagen(1983:000). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1982/83:126 45 Närvarande:f.d. justitierådet , jusfitierådet , regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. lagom ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 4. lag om ändring i fasfighetstaxeringslagen(1979:1152), 5. lag om ändring i vattenlagen(1918: 523), 6. lag om ändring i lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden, 7. lag om ändring i militärarättegångslagen (1948:472), 8. lag om ändring i , 9. lag om ändring i lagen(1964:167) med särskilda beslämmelser om unga lagöverträdare, 10. lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål, 11. lag om ändring i bötesverkställighetslagen(1979: 189) saml 12. lag om ändring i vattenlagen(1983:000). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn och hovrättsfiskalenStefan . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Övergångsbestämmelsen tilllagen syftar endast pä den handläggning med nämndemän som påbörjats före lagensikraftträdande och fortsätter därefter. Med den utformning bestämmelsen fält idet remitterade förslaget kan den måhända uppfattas som gällande också mål därhandläggning med nämndemän förekommit före ikraftträdandet men sedan av någonanledning inställts. Till undvikande av sådant missförstånd förordar lagrådetatt övergångsbestämmelsen får följande lydelse: "Äldre bestämmelser gälleralltjämt när den handläggning i vilken nämndemän skall delta har påbörjats föreikraftträdandet samt vid överiäggningar och omröstningar i anslutning tillhandläggningen." 1982/83:126 46 Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen(1979:1152) Övergångsbestämmelsen torde böra ges samma lydelse som denlagrådet förordat vid förvallningsdomslolslagen. Förslaget fill lag om ändring i lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden För att det skall vara otvetydigt att - när handläggningmed nämnd påbörjats före lagens ikraftträdande och skall fortsätta därefter -de äldre domförhetsreglerna gäller förordar lagrådet en övergångsbestämmelse avsamma lydelse som den lagrådet föreslagit beträffande förvaltningsdomstolslagen. Förslaget till lag om ändring i militära rättegångslagen(1948:472) Enligt förslaget skall ordet "nämnd" i 52 §militära rältegångslagen (1948:472) bytas ut mot "nämndemän".Motsvarande ändring bör göras också i 51 §. Förslaget fill lag om ändring i lagen (1964:167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Regleringen i denna paragraf enligt dess nuvarande lydelseavser endast tjänstgöring i tingrättsnämnd. Enligt den i remissen föreslagnautformningen kommer emellertid även nämndemän i hovrätt att omfattas, vilketinte torde vara meningen. Därför torde efter ordet "tjänstgöring" iden föreslagna lydelsen böra inskjutas orden "i tingsrätt". Lagrådet lämnar förslagen ulan erinran. 1982/83:126 47 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden1. , , , , , , ,, , , , , , , R. ,, , Thunborg Proposition om underrätternas sammansättning m. m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagentill 1. lag om ändringi , 2. lag om ändringi , 3. lag om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 4. lag om ändringi fastighetslaxeringslagen (1979: 1152), 5. lag om ändringi vattenlagen (1918:523), 6. lag om ändringi lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden, 7. lag om ändringi militära rältegångslagen (1948:472), 8. lag om ändringi , 9. lag om ändringi lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 10. lag om ändring i lagen (1969: 246)om domstolar i fastighetsmäl, 11. lag om ändring i bötesverkställighetslagen(1979:189) saml 12. lag om ändring i vattenlagen(1983:000). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. 1 De remitterade förslagen Lagförslagen bör ändras i enlighet med vad lagrådetanfört. Därutöver bör etl par ändringar av redaktionell natur göras. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1982/83:126 48 2 Nämndemännens tjänstgöringsförhållanden m.m. Idetta avsnitt tar jag upplysningsvis upp vissa frågor om nämndemännenstjänstgöringsförhållanden m. m. Nämndemänförekommer numera i en rad domstolar: tingsrätterna, hovrätterna, länsrätterna,kammarrätterna och den mellankommunala skatterätten. Det helt övervägandeantalet nämndemän, omkring 6 000 av de totalt drygt 7 000 nämndemännen i dessadomstolar, tjänstgör i lingsrälterna. Det var först under 1970-talel somnämndemän infördes i andra domstolar än de allmänna underrätterna. Påförvaltningsdomstolssidan finns de flesta nämndemännen, ca 1 000, ilänsrätterna. Nämndemänfinns också i försäkringsrätterna. Del hundratal nämndemän som finns i dessadomstolar berörs inte här. Detär i princip en medborgeriig skyldighet atl äta sig uppdrag som nämndeman.Endast den som fyllt 60 är eller annars uppger giltigt skäl fär vägra att taemot ett sådant uppdrag. Valbar till nämndeman i tingsrätt och hovrätt är varjemyndig svensk medborgare som inte har fylll . En nämndeman skall vara kyrkobokfördi en kommun eller, såvitt gäller nämndemän i en övertätt eller en länsrätt, ettlän som ingår i domkretsen för den domstol för vilken han väljs. Lagfarnadomare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polismän eller advokater ellerde som eljest har till yrke att föra någon annans talan inför rätta får intevara nämndemän vid allmän domstol (4 kap. 6 § RB). Beträffande nämndemän vidlänsrätterna och kammarrätterna gäller - som framgått av lagrådsremissen -liknande inskränkningar enligt 20 § lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar. Ingenfår vara nämndeman i hovrätt och tingsrätt resp. i kammarrätt ochlänsrätt. Upphör en nämndeman atl vara valbar förfaller uppdraget. Hälften av nämndemännen väljs . Särskildabestämmelser gäller för de nämndemän som deltar i länsrätt i mål om fastighetslaxering. Nämndemäni tingsrätt väljs av kommunfullmäktige i de kommuner som ingår i domsagan.Nämndemän i fastighetsdomstol utses av eller i några fall avkommunfullmäktige. Nämndemän i vattendomstol utses bland dem som är valda lillnämndemän i fastighetsdomstol inom domsområde. Nämndemäni hovrätt, kammarrätt och länsrätt väljs av landstingen eller i några fall avkommunfullmäktige. Regeringen får för visst län förordna att 1982/83:126 49 nämndemänför kammarrätt skall utses bland dem som har utsetts till nämndemän i hovrätt.Sådana förordnanden gäller för samtliga län utom , , samt , dvs. de län där det finnskammarrätter. Defio nämndemännen i mellankommunala skatterätten utses direkt av regeringen. För alla nämndemannavalgäller enligt 4 kap. 7 § RB och 19 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolaratt valet under vissa förutsättningar skall vara proportionellt. Ersättningen tillnämndemännen regleras i förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemänoch vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet m.m. Enligt denna utgår tillnämndemän av allmänna medel arvoden, reseersättning och traktamenten.Reseersättning och traktamente utgår enligt de bestämmelser om reseförmånersom enligt kollektivavtal gäller för statstjänstemän i allmänhet. Arvode för sammanträdeuppgår lill . för varje sammanträdesdag. Undervissa förutsättningar betalas sådant arvode även för resdagai". Tillnämndemän i länsrätt och mellankommunala skatterätten utgår även arvode förförberedelsearbete. 2.2Rapporten (Ds Ju 1981:20) Nämndemännens tjänstgöringsförhållanden m.m. Riksdagenbeslöt om en undersökning av nämndemännenstjänstgöringsförhållanden (JuU 1979/80: 8, rskr 88). I den motion (1978/79:1183) som bildade utgångspunkt för beslut framhölls bl.a. att depolitiska partierna när de utser nämndemän borde eftersträva att nämndemännenfår en så bred förankring som möjligt i samhället. Tjänstgöringsförhållandenaoch de ekonomiska villkoren för nämndemännen måste - framhöll motionärerna -vara sådana att personer ur alla medborgargmpper kan åta sig uppdrag somnämndemän. Motionärerna uppgav att förhållandena nu är sådana attrekryteringen blir alltmera ensidig. Andelen icke förvärvsarbetande och stals-eller kommunalanställda angavs vara stor, särskilt i storstäderna. Enligtmotionärerna borde ersättningen till nämndemän utgå med belopp som motsvararden föriorade arbetsförtjänsten. De pekade i denna del på möjligheten att knytaan fill reglema om sjukpenning. Regeringen borde föranstalta om den utredningsom behövdes för att närmare utforma ersättningssystemet. Vid utredningen bordedet också tas upp andra frågor rörande nämndemännens tjänstgöring av betydelseför möjligheten att bredda rekryteringen. Justitieutskottetframhöll i sitt av godkända betänkande atl man av vissa statistiskauppgifter kunde utläsa att de icke förvärvsarbetan- 4 1982/83. 1982/83:126 50 deoch de stats- eller kommunalanställda bland nämndemännen var överrepresenterade,i allt fall i de största städerna. Nägot underlag för slutsatsen alt dettagällde över lag fanns dock inte. Utskottet anförde vidare: Enligtutskottels mening är det angeläget atl lekmannamedverkan i dömandet utövas avpersoner av så många olika kategorier av medborgare som möjligt. Orsaken tillden snedrekrytering som enligt föreliggande material synes förekomma tordekunna sökas bl.a. i de regler som gäller belräffande ersätiningen lill nämndemänoch i deras tjänstgöringsförhållanden i allmänhet. Vissa grupper av medborgaretorde sålunda inte kunna tjänstgöra som nämndemän ulan att göra en ekonomiskförlust. Eftersom bortfallet av inkomst också minskar underlaget bl.a. förtilläggspension kan den gällande ordningen inverka negativt pä nämndemännensframtida sociala trygghet. Nuvarande regler kan också i vissa fall leda lillförlust av semesterförmåner. Fråganom ersätiningen till nämndemän och deras tjänstgöringsförhållanden i övrigt börenligt utskoUets mening med hänsyn det anförda undersökas närmare.Undersökningen bör i första hand avse nämndemannakårens sammansättning.Arbetet bör mynna ut i de förslag till ändringar i gällande ordning som kanbefinnas erforderliga för att säkerställa en allsidig rekrytering. Arbetet börske med utgångspunkt i att nämndemannaupp-draget har karaktär avförtroendeuppdrag. I övrigt bör övervägandena ske förulsältningslöst, t.ex. dådet gäller reglerna om ersättning. Regeringenbeslöt att översynen av nämndemännenstjänstgöringsförhållanden skulle inledas genom att nämndemannakårenssammansättning och nämndemännens tjänstgöringsförhållanden kartlades samt genomatt orsakerna till nämndemannakårens nuvarande sammansättning analyserades.För delta ändamål tillsattes en projektgmpp inom . Projektgruppenredovisade resultatet av sitt arbete i en rapport (Ds Ju 1981:20) Nämndemännens tjänstgöringsförhållanden m.m. Redovisningen byggde bl.a. påen enkät till ett urval av nämndemännen och frågor lill olika berördadomstolar. Av rapporten framgår bl.a. följande. Genomsnittsåldernär markant högre bland nämndemännen än bland befolkningen i övrigt. Medan 63%av befolkningen i åldern är ulgör denna åldersgrupp endast24% av nämndemännen vid tingsrätt. De nämndemän i tingsrätt som är över 60 årutgör av tingsrättsnämndemännen. Ser man till totalbefolkningen utgördenna åldersgrupp endasi . Nämndemannakårenär inte representafiv i fråga om könsfördelningen, utan det finns fler män änkvinnor bland nämndemännen. Andelen kvinnor i nämndemannakåren är totalt 38 %.Största andelen finns bland tingsrättsnämndemännen, där den är . Ilänsrätterna är andelen kvinnor . Prop.1982/83:126 < 51 Fördelningenpå yrkesgrupper skiljer sig från befolkningen i övrigt i framför allt treavseenden. Andelen lantbrukare är klart större bland nämndemännen. Andelenindustriarbetare är klart mindre. En grupp som kan karakteriseras som allmäntadministrativt verksamma och lärare är överrepresenterad. Andelenicke förvärvsarbetande år , varav ålderspensionärer. Ålderspensionärernautgör samma andel av nämndemannakåren som av befolkningen i övrigt. När det gällernämndemännens anstätlningsförhållanden visar undersökningen att de offentligtanställda är överrepresenterade. Deras andel av nämndemannakåren är dubbelt sästor som deras andel av befolkningen i övrigt (mot ). De privatanställdaär underrepresenterade (mot av befolkningen i övrigt). Nämndemännen har iallmänhet högre inkomster ån befolkningen i övrigt. Den vanligaste tjånstgöringsfrekvensenbland lingsrättsnämndemännen är (). avnämndemännen tjänstgör mer än så. I allmänhet är tjänstgöringen fastlagd ihalvårs- eller helårsscheman, jämnt fördelad över året. Andelen nämndemän medhög tjänstgöringsfrekvens är störst i de äldre åldersgrupperna. Åtskilliga nämndemän harandra offentliga uppdrag vid sidan av nämn-demannauppdraget. Nästan var Qärdenämndeman har fler än tre andra uppdrag. De allra flesta av denämndemän som förvärvsarbetar får avdrag med hela lönen för de dagar detjänstgör som nämndemän. Undantaget är främst de statligt anställda, som fåravdrag med högst av lönen. Det nuvarande nämndemannaarvodet, ,motsvarar löneavdraget vid en årsinkomst av . De flesta förvärvsarbetandenämndemän har högre inkomster. Isin analys av undersökningsresultatet anförde projektgruppen bl.a. följande. Undersökningenvisar att de bl.a. i uttalade farhågorna för att nämndemannakåreninte är så allsidigt sammansatt som är önskvärt i viss utsträckning ärberättigade. Det finns en viss överrepresentation av män. Genomsnittsåldern ärmarkant högre bland nämndemännen än bland befolkningen i övrigt även omålderspensionärerna inte är fler än vad som motsvarar deras andel avtotalbefolkningen i övrigt. De offentligt anställda är fler och de privatanställdafärre, inte minst i storstadsområdena. Industriarbetarna är färre ochlantbrukarna fler. Däremot är de icke förvärvsarbetande färre blandnämndemännen än bland befolkningen i övrigt. I de olikalagstiftningsärenden där nämndemannafrågor har behandlats harbetonats att lekmannamedverkan bör utövas av så många olika kategorier avmedborgare som möjligl. Samtidigl finns emellertid ett av lagstiftaren uttalatintresse av att nämndemännen skall besitta moget omdöme och allmänlivserfarenhet. Att nämndemännen fullt ut Prop.1982/83:126 52 skullerepresentera ett statistiskt genomsnitt av totalbefolkningen synes mot dennabakgrund knappast ha varit avsett. Här kan också erinras om att den som är över70 år inte får väljas till nämndeman. Detär olika politiska församlingar (kommunfullmäktige och landsting) som väljernämndemännen. I praktiken är det de politiska partierna som genom sinanomineringar avgör vilka som kommer alt väljas. Projektgruppen har intenärmare undersökt vilka kriterier som partierna går efter vid sinanomineringar. Genomgående synes emellertid vara att man vänder sig tillpersoner som är eller har varit aktiva inom resp. parti. Nämndemanna-' kårenssammansättning blir härigenom på sätt och vis en återspegling av den politisktverksamma delen av befolkningen. Ettannat förhållande, som främst har belydelse för åldersfördelningen, är entendens bland de politiskt aktiva atl avsluta sin verksamhet i det allmännastjänst med ett uppdrag som nämndeman. Åtskilliga nämndemän innehar också sinauppdrag . Deflesta domstolar har tjänstgöringsscheman som förutsätter att varje nämndemantjänstgör minst en gång . Inte sällan krävs ännu tätare tjänstgöring.Dessa förhållanden gör det självfallet svårt för den som inte fritt disponerar sinfid att ställa upp som nämndeman. Det skulle mot denna bakgrund kunna övervägasatt sprida nämndemannauppdragen på flera personer och på så sätt minska densärskilt för de yrkesverksamma betungande tjänstgöringstätheten. 1 dettasammanhang kan också framhållas betydelsen av i förväg uppgjordatjänstgöringsscheman. Delfinns - främst bland tingsrätterna - ett behov av personer som kan ställa uppmed kort varsel eller som kan medverka vid ibland långa rättegångar. Frånsamhällsekonomisk synpunkt är det självfallet gynnsamt om man här kan anlitapensionärer och andra icke förvärvsarbetande och inle behöver rycka bort folkfrån deras ordinarie arbetsplatser. Vidsidan av de tidigare angivna faktorerna torde de ekonomiska villkoren habetydelse för rekryteringen. Arvodets höjd synes emellertid inte vara såutslagsgivande som ibland har antagits. Vidöverläggningar med företrädare för framkom att maninom de politiska partierna söker verka för en mera allsidig rekrytering avnämndemän. Bl.a. har andelen kvinnor ökat betydligt . Manundviker att förstagångsnominera personer som är och arbetar aktivtför att rekrytera yngre och yrkesverksamma. Med tanke på de långamandatperioderna, sex är, och benägenheten lill omval är detta självfalletnågot som inte kan få genomslag i rekryteringen. Detsamma tordegälla även andra ålgärder för alt bredda rekryteringen. Rapportenremissbehandlades med promemorian om underrätternas sammansättning.Merparten av de remissinstanser som berörde rapporten vitsordade den bild av nämndemannakårensom där framkom och betonade vikten av att åtgärder vidtogs för att göra kårenmer representativ. Prop.1982/83:126 53 Detframgår klart av projektgruppens undersökning att nämndemannakåren inte i allastycken är representativ för landets befolkning. Det finns många orsaker filldet. Att nämndemännens genomsnittsålder är högre än befolkningens i övrigttorde som projektgmppen har anfört kunna bero på dels att nämndemannauppdragetofta följer på en tidigare politisk verksamhet, dels att många nämndemäninnehar sina uppdrag . Utan tvivel spelar det också in att vi härhar att göra med en gammal och traditionsrik institution, där förändringar ägermm i långsam takt. Den enskilda faktor somspelar den största rollen för nämndemannakårens sammansättning är troligensättet att utse nämndemännen. De väljs av kommunfullmäktige eller landsfinget.I praktiken är det de politiska partierna som genom sina nomineringar avgörvilka som kommer i fråga. Enligt projektgmppen synes det genomgående vara så atlpartierna vänder sig fill personer som är eller har varit aktiva inom resp.parti. Detta innebär självfallet en första begränsning av urvalet. Underlagsaknas för atl bedöma vilka kriterier som härefter är utslagsgivande när manväljer bland de politiskt akfiva. Sammantaget innehåller emellertid systemetmoment som i sig motverkar en mera exakt representativitet. Projektgmppensundersökning har avsett sådana som redan är nämndemän. Personer som bliviterbjudna men avböjt att bli nämndemän har inte omfattats av undersökningen. Vivet alltså inte vilka dessa är och varför de har avböjt.