prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessutom skall överskott somuppstår vid bolag eller liknandesammanslutningar där staten har monopol på försäljningen av produktionenredovisas under skatt på varor och tjänster. Åven import- och exportavgifterskall redovisas som en skatt på varor och tjänster. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkoiiistberäkning 75 Fr.o.m. den 16 november1981 utgår mervärdeskatt med 17,av beskattningsvärdet för de flestaskattepliktiga varor och tjänster (SFS 1981:992). var mervärdeskatten19,av beskattningsvärdet. Beskattningsvärdet är lika med varans värde medtillägg av tull, annan statlig avgift eller skatt inkl. mervärdeskatt.Skattesatsen 17,motsvaras av av beskattningsvärdet exkl.mervärdeskatt. Skattskyldig är den sominom landet i yrkesmässig verksamhet omsätter skattepliktig vara eller tjänsteller importerar mervärdeskattepliktig vara. Mervärdeskatt ulgår inte videxport, men skattskyldighet föreligger likväl för exportör i syfte attundanröja en skattebelastning på exporterade varor och tjänster. Länsstyrelse ärbeskattningsmyndighel vid försäljning eller annan omsättning inom landet. Vidimport är beskaltningsmyndighel. Den som är skattskyldig skall vararegistrerad hos i resp. län. Den till erlagdamervärdeskatten är avdragsgill vid den skattskyldiges redovisning tilllänsstyrelsen. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanslällning (milj. Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 29900,0 32600,0 37 800.0 42700.0 43 500,0 Redovisat 29035,9 31702,9 37305,0 40664,8 De redovisadeinkomsternas fördelning på ivåmånadersperioder och ingående komponenter /82 framgår av tabell 24. /82 (milj. Länsstyrelserna Inbetald Återbetald skatt skatt 6 195 5 406 6 739 4 745 39 615 29 485 harberäknat mervärdeskatt på importerade varor. Som nämns under titeln tullmedel beräknargeneraltullstyrelsen importvär-del under /83 fill 182000 milj.kr. och tUl 211000 milj. kr. under /84. 1982/83:100 76 hari skrivelse till RRV den 11 november1982 framhållit följande: Mervärdeskatt eriäggstill vid import av skattepliktiga varor. Fr.o.m. 1981-11-16 utgår skattenmed av beskattningsvärdet. För monleringsfärdiga hus utgår dock skattenmed av beskattningsvärdet. Importen av sådana hus är emellertid inleså omfattande att den nämnvärt påverkar uppbördskalkylen. Vid införsel utgörsbeskattningsvärdet av varans tullvärde (cif- värde) med tillägg av tull ochannan skatt eller avgift som tas ut vid importtillfället, inklusivemervärdeskatt. Skattesatsen motsvarar när skatten beräknas pävaruvärdet inklusive tull m.m. före pålägg av mervärdeskatt. Före 1981-11-16var motsvarande procenttal 19 respektive 23,46. Styrelsen räknar med attnettouppbörden av mervärdeskatt enligt gällande skattesats skall uppgå till30600 Mkr /83, vilket motsvarar av det beräknade importvärdet. Med utgångspunkt från de beräknade importvärdena för budgetåren 1983/84och 1984/85 har uppbörden av mervärdeskatt för dessa budgetår beräknats tillrespektive 34000 och . Eftersom de av tullverketåterbetalade beloppen av mervärdeskatt är synneriigen små i förhållande tilluppbörden har styrelsen ansett sig kunna bortse därifrån vid beräkningen avuppbördens storlek. harregeringen tagit upp frågan om en höjning av mervärdeskatten. kan bedöma torde en eventuell höjning av mervärdeskatten i dagens prislägeoch vid nuvarande importvolym innebära en inkomstökning vid import av ca 1 350Mkr per budgetår för vatje helt procenttal varmed skatten höjs. En eventuell höjning avmervärdeskatten från till fr.o.m. 1983-01-01 torde medutgångspunkt från ovan gjorda beräkningar av importvärden m.m. innebära attuppbörden av mervärdeskatt skulle öka med /83. Förbudgetåren 1983/84 och 1984/85 torde ökningen komma alt uppgå till respektive3000 och . I det följande lämnas enredovisning för beräkningen av uppbörden av mervärdeskatt för budgetåret1982/83. därav icke skattepliktiga varor Bruttouppbörd av tull, varuskatt m.m. -1- 2 360 Importvärdekorrigering (se nedan) Beräknat beskattningsvärde före pålägg Mervärdeskatt, beräknad efter 23,46 Verklig och beräknad differens (influten/ beräknad nettouppbörd minus uppbörd beräknad efter 23,46 resp. ) Mervärdeskatt, influten resp. beräknad Den influtna resp. beräknade netto- uppbörden motsvarar av importvärdet Mervärdeskatt på råoljaslopades fr.o.m. 1982-07-01, vilket medför atl avdragsposten för ickeskattepliktiga varor ökar kraftigt. har bedömt attimportvärdet för råolja ökar med respektive 13,4 och 15 %.För petroleumprodukter är motsvarande ökning 27,2 och 6,. Import värdekorrigeringenär gjord med hänsyn till att av uppbörden inflyter närmare två månaderefter införseltillfället. Den för budgetåret1982/83 prognostiserade differensen mellan beräknad nettouppbörd ()och uppbörd beräknad efter () hänför sig till dels underbudgetåret influten uppbörd av mervärdeskatt för råolja som importerades och (ca 500Mkr), dels engångseffekten av den förkortning med tiodagar av kredittiden vid betalning av tullräkningar som genomfördes (ca ). 1982/83:55 omupphävande av beslutet om karensdagar, m.m. föreslår regeringen attmervärdeskattesatsen höjs till av beskattningsvärdet. Det motsvarar23,av beskattningsvärdet exkl. mervärdeskatt. Höjningen föreslås träda ikraft den Ijanuari 1983. Som nämns under titelnlullmedel räknar RRV.med en annan ökningstakt i importvärdet än vad tullverkethar gjort i sina beräkningar. RRV räknar med en ökning i importvärdel för åren1982, 1983 och 1984 på 17,, 17,resp. . Till följd av de förändradeimportprognoserna och en höjd skattesats har RRV räknat upp tullverketsuppbörd. RRV beräknar uppbörd till 32600 milj. kr. för budgetåret1982/83 och till 37000 milj. kr. för /84. Länsstyrelsernas uppbördav mervärdeskatt beslår av inbetald skatt, dvs. den utgående skatten överstigerden ingående. Dessutom redovisar länsstyrelserna återbetald skatt, dvs. deningående skatten översfiger den utgående. Till grund för beräkningen avlänsstyrelsernas uppbörd ligger en prognos för den privata konsumtionen. Denprivata konsumtionen beräknas öka lill . beräknas ökningen tillknappt och till . Som nämns igeneraltullstyrelsens skrivelse slopades mervärdeskatt på importerad råolja den1 . Till följd härav minskar länsstyrelsernas återbetalning avmervärdeskatt med motsvarande belopp som det beräknade skattebortfallet förtullverket. Slopandet av mervärdeskall på råolja påverkar således inle statensnettoinkomster av mervärdeskatt. Fr.o.m. den Ijuli 1982gäller att rätten lill avdrag för ingående mervärdeskall som tas ut vid importinträder tidigast när lullräkning mottas av den skattskyldige.Detta innebär alt avdraget för ingående mervärdeskatt som tas ut vid importkommer de skattskyldiga lill godo senare än vad somtidigare var fallet. Till följd härav uppstår en inkomstförstärkandeengångseffekt under /83 på ca 2000 milj. kr. Den föreslagna höjningen av mervärdeskattenberäknas öka inkomster- Prop.1982/83:100 78 na på titeln med cal 500 milj. kr. 1982/83. /84 beräknas inkomsterna öka med ca 4 200 milj. kr. Regeringen föreslår iprop 1982/83:50 att det särskilda invesleringsavdragel vid redovisning avmervärdeskatt förlängs lill att gälla även . Avdraget är pä avanskaffningsvärdet, minskat med mervärdeskatt, av inventarierna. Räknat perhelår beräknas avdraget minska inkomsterna med 1500 milj. kr. För budgetåret1982/83 har inkomsterna räknats ned med 1 500 milj. kr. och för budgetåret1983/84 med I 000 milj. kr. Länsstyrelsernasnettouppbörd av mervärdeskatt under /83 beräknas uppgå till12700 milj. kr. uppbörd har korrigerats till 32600 milj. kr.Totalt beräknas uppbörden av mervärdeskatt under /83 uppgå till45300 milj. kr. Länsstyrelsernasnettouppbörd under /84 beräknas uppgå lill 11 900 milj. kr. RRVhar beräknat uppbörd fill 37000 milj. kr. Totalt beräknas såledesmervärdeskatten under /84 uppgå lill 48900 milj. kr. RRV beräknar inkomsternapå titeln mervärdeskatt till . för ,/83 och lill48900000000 kr. för /84. Bensinskatt skalleriäggas för bensin och andra motorbränslen, som innehåller minst 70viktprocent bensin, för vissa alkoholer och etrar av alkohol och blandningar avdessa avsedda för användning fill motordrift (motoralkoholer samt för gasol somanvänds till drift av motorfordon SFS 1961:372). Inkomsterna redovisas avriksskatteverket och . Den som inom landet tillverkar bensin,motoralkohol eller gasol är skyldig att vara registrerad hos riksskatteverket.Likaså kan den som i slörre omfattning återförsäljer eller förbrukar sådanavaror eller håller sådana varor i lager registreras hos . Skattpå varor som införs till landet av annan än den som är registrerad hosriksskatteverket redovisas av . Bensinskatten är 1 krona37 öre per liter bensin, per liter för motoralkohol och per literför gasol (SFS 1982:452). De beräknade ochredovisade inkomsterna pä titelnunder framgår av följande sammanställning (milj. Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 3 290.0 3 400.0 4650.0 5 253.0 6590.0 Redovisat 3222.9 3 569,1 4 774.0 5 286.1 har iskrivelse till RRV anfört följande: Inkomsten av bensinskattunder /82 uppgick till 5 287,9 milj. kr. höjdesbensinskatten med till per liter. Åndringen påverkade inkomstenförsl . Den togs den särskilda beredskapsavgiften påbensin på per liter bort och lades istället på skatten som alltså höjdeslill per liler. Denna höjning påverkar inkomsten först under oktober1982. Från ändras redovisningsperioden från en månad . Samfidigt ändras betalningsfristen och . Detmedför att den genomsnittliga kredittiden minskar och attinkomsten under /83 motsvarar bensinförsäljning . Enligt inhämtade uppgifter om försäljningen under juli-september 1982beräknas 1 800 milj. kr. På grund avdevalveringen antas förbrukningen resten av 1982/83 minska . Med ledningav inkomsten av energiskatt på bensin jan-juli 1982 kan /83 inkomsten beräknas tiU (1461 -I- 1800 -I- 0,98 x 833 x137/34-50 =) 6500 milj. kr. För nästa.budgetår kommer intäkterna åter attmotsvara försäljningen . Vid jämförelse med budgetåret1982/83 görs därför en reducering med 400 milj. kr. söm motsvarar en månadsinkomst. För budgetåren 1983/84 och 1984/85 antas konsumtionen minska med 2%vartdera året. För /84 beräknas inkomsten fill (0,98 (6500-400)=) 5980 milj. kr. 1 riksskatteverketsberäkning har inte inkomsterna /84 korrigerats med hänsyn lill attuppbörden . kr., avser inkomster med enskattesats pä . RRV har därför räknat upp inkomsterna /84 med200 milj. kr. RRV beräknar inkomsternapä titeln bensinskatt lill . för /83 och till . för /84. Särskild varuskatt ulgårpå vissa varor (SFS 1941:251). Skatten är av priset vid försäljning tilldetaljhandeln på kemisk-tekniska preparat som puder, nagellack, parfymer,hårvatten etc. På choklad- och konfeklyrvaror är skatten . Utjämningsskattenupphörde den Ijuli 1981. På starkölutgick utjämningsskatt med per liter. För vissa choklad- ochkonfeklyrvaror, wafers och biscuils, var skatten . Avgift utgår på vissadryckesförpackningar (SFS 1973:37).-Avgiften år för vaije förpackning. De särskildavaruskatterna redovisas huvudsakligen av . Tullverketredovisar skatt på varor som importeras av annan än den som är registrerad hosriksskatteverket som importör. 1982/83:100 80 De beräknade ochredovisade inkomsterna pä titeln framgår avföljande sammanställning (milj. har i skrivelsetill RRV anfört'följande: a) Särskild varuskatt på choklad- och konfeklyrvaror Under /82 inflöt 369,5 milj. kr. jämfört med 383,5 milj. under /81. Under lidenjuli-september 1982 inflöt 77,3 milj. kr. jämfört med 94,2 milj. kr.motsvarande tid 1981. I del senare beloppet ingick ca 17 milj. kr. Denna skatt upphörde fr.o.m. den Ijuli 1981, men fortsatte attinflyta i början av /82. Den särskilda varuskattenpå choklad- och konfeklyrvaror höjdes fr.o.m. från . Fr.o.m. den Ijanuari 1982 ändrades bestämmelserna omberäkningsgrunderna i fråga om beskatlningsvikten pä så säll att emballage inteskall räknas in i vikten. Skatten redovisades /82 för ca 70 milj.kg mol för ca 74,5 milj.kg 1980/81.Minskningen kan till viss del förklaras av den förändrade beräkningsgrunden ifråga om beskattningsvikten. Från branschhåll har inhämtats att man räknar meden fortsältningsvis oförändrad konsumtion. RSV räknar med attkonsumtionen under innevarande budgetår kommer alt uppgå till 70 milj.kg ochatt den kommer att stabiliseras på denna nivå. Skatteintäkten kan därförberäknas till 350 milj. kr. undervart och ett av budgetåren 1982/83 och 1983/84. b) Särskild varuskatt på tekniska preparat Under /82inflöt 193,3 milj. kr. jämfört med 170,3 milj. kr. under /81.Under juli-september 1982 inflöt 43,1 milj. kr. jämfört med 36,9 milj. kr. undermotsvarande tid 1981, innebärande en ökning med . En relativt stor andel avde tekniska preparaten utgörs av importvaror. Eftersom skatten beräknas påvarornas värde leder en höjning av importpriserna till etl högre skatteuttag.RSV räknar med att den värdemässiga konsumtionsökningen innevarande budgetårkommer att uppgå till och de kommande två budgetåren tillcirka 10procent. Inkomsten beräknas lill 222 milj. kr. för /83och till 245 milj. kr. för /84. c) Avgift pådryckesförpackningar Under /82inflöt 57,2 milj. kr. jämfört med 53,9 milj. kr. 1980/81. Under juli-september1982 inflöt 18,7 milj. kr. jämfört med 14,5 milj. kr. under motsvarande tid1981. RSV beräknar inkomstenför innevarande budgetår lill 60 milj. kr. och till samma belopp för dekommande två budgetåren. Enligt ovanstående (a-c) beräknar RSV inkomstenav särskilda varuskatter för /83 lill (350 -\- 222 -h 60 =) 632milj. och för /84 till (350 -I- 245 + 60 =) 655 milj. kr. Generaltullstyrelsenberäknar sin nettouppbörd av särskilda varuskatter lill 45 milj. kr. /83 och lill 45 milj. kr. för /84. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets och generaltullstyrelsens beräkningar. Inkomsterna på titelnsärskilda varuskatter beräknas till . för /83 ochtill . för /84. 1423 Försäljningsskatt på motorfordon Försäljningsskatt påmotorfordon (SFS 1978:69) utgär när skallepliktigl fordon av yrkesmässigtillverkare eller registrerad importör levereras till köpare eller tas ul frånrörelse utan samband med försäljning. För skattepliktigt fordon som förts intill av annan än registrerad importör utgår försäljningsskatt närfordonet förs in i riket. Skattepliktiga fordon är personbilar med entjänslevikt av , bussar med en totalvikl av högst ,lastbilar med skäpkarosseri och med en totalvikt av högst , samlmotorcyklar. För personbilar, bussaroch lastbilar utgår försäljningsskatt med . och per kg tjänslevikt.För varje fullt femtiotal kilogram tjänstevikt över utgår ytterligareskatt med . För motorcyklar utgår skatten med . om tjänstevikteninte överstiger , med . om tjänstevikten är högre men inteöverstiger , med . om ijänsteviklen är högre än men inleöverstiger och i annat fall med . Inkomsterna på titeln redovisas av ochgeneraltullstyrelsen. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titelnunder framgår av följande sammanställning (milj. Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 610,0 640,0 608,0 548,0 .549,5 Redovisat 575.8 599,3 522.2 583,9 6 1982/83. Prop.1982/83:100 82 I skrivelse till RRV den26 har anfört följande: Enligt inhämtadeupplysningar från representanter för bilbranschen räknar man med enförsäljning av cä 205000 skattepliktiga fordon , varav drygt108000 sålts . För de kommande kalenderåren harförsäljningen av samma representanter nu beräknats till 190000 enheter 1983,200000 enheter 1984 och 210000 enheter 1985. Bilförsäljningen som utgörunderlag för skatteberäkningen kan för /83 bedömas uppgå till 177000 enheter och för budgetåret1983/84 fill 210000 enheter. Den genomsnittliga tjänstevikten beräknas till , vilket motsvarar en skatt av . RSV beräknar inkomsten av försäljningsskatt påmotorfordon för /83 till 490 milj. kr. och för budgetåret1983/84 till 580 milj. kr. Generaltullstyrelsenberäknar inkomsterna till 10milj. för vart och ett av budgetåren 1982/83och 1983/84. RRV ansluter sig till ochgeneraltullstyrelsens beräkningar. Inkomsterna på titeln försäljningsskatt påmotorfordon beräknas till . för /83 och till590000000 kr. för /84. Tobaksskatt utgår efter varans vikt (SFS 1961:394). Skatt utgår enligt följande sammanställning. Cigarrer och cigariller grupp 1 grupp 11 grupp IV Cigarretter grupp I grupp II grupp V RöktobakTuggtobak Snus Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 83 För cigarrettpapper ochcigarretthylsor utgår skatten med för vatje påböljad längd av avett blad eller en hylsa för framställning av en cigarrett. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 2 500,2 2500,0 2970,0 3 250,0 2940.0 Redovisat 2 567.6 2 826.0 2999,1 3 090,5 har iskrivelse till RRV den 26 oktober1982 anfört följande: Under tidenjuli-september 1982 fiöt 800,1 milj. kr. in jämfört med 770,2 milj. kr. En jämförelse mellan skatteintäkterna förjanuari-september 1981 och visar på en ökning avintäkterna med cirka 4pro-cent. , somsvarar för av tobaksskallen, räknar med att konsumtionen framdeleskommer atl minska. för cigaretter, röktobak och snus med i . RSV beräknar attkonsumtionen under återstoden av budgetåret blir ungefär densamma sommotsvarande period föregående budgetår, då inkomsten uppgick till 2313 milj.kr. För /83beräknar RSV inkomsten till (800 + 2320 =) 3 120 milj. kr. RSV beräknar attkonsumtionen kommer alt minska vardera av de därpå följandebudgetåren. För /84 beräknas inkomsten lill 3090 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln tobaksskatt beräknas till . för /83 och till . för budgetåret1983/84. 1425 Skatt på spritdrycker För spritdrycker ulgårskatt dels med en grundavgift per liter, dels med en procentavgift (SFS1977:306). Grundavgiften är f. n. och per liter och volymprocentalkohol. Avgiften höjs till . och fr.o.m. den 1 januari 1983.Procentavgiften motsvarar av detaljhandelspriset exkl. mervärdeskatt. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln underde senasie budgetåren framgår av följande sammanslällning (milj. Budgetär 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 3900,0 4 100,0 5000,0 4810,0 4335,0 Redovisat 3965,0 4265,6 4457.2 4633,1 1982/83:100 84 har iskrivelse till RRV den 26 oktober1982 anfört följande: Under /82inflöt skall pä spritdrycker med 4633,1 milj. kr. jämfört med 4 457,2 milj. kr.under /81. En höjning av grundavgiften genomfördes i slutet avaugusti 1980 och . En ytterligare höjning kommer att genomförasIjanuari 1983. Försäljningen avspritdrycker har enligt statistik under första halvåret 1982ökat med 0,. Vin och Sprilcentralen beräknar för sin del att försäljningen avspritdrycker minskar från 52,0 milj. liter 1982 till 49,6 milj. liter 1983-enminskning med . Höjningarna av grundavgiften och devalveringenberäknas öka utminuteringspriset med tillsammans . Den del avdryckesskatten som utgör procentavgift kommer därför alt öka. Med ledning av uppgifter från Vin- &Spritcentralen beräknas 2 387 milj. kr. inflyta under liden juli-december 1982.För återstoden av budgetåret räknar RSV med en ökning av inkomsten med igenomsnitt jämfört med föregående är (2 384 x 1,05)= 2 503 milj. kr. Inkomsten antas öka dels beroende på höjningen avdryckesskatten som får effekt , dels pä grund av höjningen avpriset med anledning av devalveringen. Den höjningen får effekt fr.o.m. januari1983. RSV beräknar attkonsumtionen för /84 minskar jämfört /83 och /85. Medhänsyn till att de inkomsthöjandefaktorerna får effekt under hela /84 jämfört med innevarandebudgetår beräknas inkomsten likväl öka /84. RSV beräknar skatten påspritdrycker under /83 till 4 890 milj. kr. och under budgetåret1983/84 lill 5035 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titelnskatt på spritdrycker beräknas lill . för budgetåret1982/83 och till 5 . för /84. 1426 Skatt på vin För vin utgår skatt delsmed en grundavgift per liter, dels med en procentavgift (SFS 1977:306).Grundavgiften är . per liler för vin med en alkoholhalt överstigande 15volymprocent (slarkvin) och för annat vin (lättvin) . DenIjanuari 1983 höjs grundavgiften för starkvin till . och för lättvintill . Procentavgiften motsvarar av detaljhandelspriset exkl.mervärdeskatt. De beräknade och redovisade inkomsterna på titeln under de senaste budgetåren framgår av följande sammanställning(milj kr). Budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Statsbudget 720,0 870,0 950,0 1 100,0 1 150,0 Redovisat 786.8 872,2 992,1 1147,7 Bilaga 1.2 inkomstberäkning 85 har iskrivelse till RRV anfört följande: Under /82inflöt skatt på vin med 1 114,7 milj. kr. jämfört med 992,1 milj. kr. En höjning av grundavgiften genomfördes i slutet av augusti1980. En ny höjning kommer atl genomföras Ijanuari 1983. Försäljningen av vin harenligt statistik ökat med 5,1 %.Vin och spritcentralen beräknar för sin del att konsumtionen av vin minskarfrån 137,6 milj. liter 1982 lill 133,5 milj. liler 1983-en minskning med 3%.Höjningen av grundavgiften och även devalveringen beräknas ökautminuteringspriset med tillsammans . Den del av dryckesskatten som utgörprocentavgift kommer därför alt öka. Med ledning av uppgifterfrån Vin och spritcentralen beräknas 594 milj. kr. inflyta under tidenjuli-december 1982. För återstoden av budgetåret räknar RSV med en ökning avinkomsten jämfört med (592 x 1,05) = 621 milj.kr. Höjningen av priset för vin med anledning av devalveringen fär effekt påinkomsten fr.o.m. och höjningen av grundavgiften fr.o.m. april1983. RSV beräknar attkonsumtionen för /84 minskar jämfört med /83 och medytterligare under följande budgetår. Med hänsyn till atl de inkomsthöjandefaktorerna får effekt under hela /84 jämfört med innevarandebudgetår beräknas inkomsten likväl öka /84. Skatten på vin beräknasunder /83 uppgå till 1215 milj. kr. och under /84till 1 250 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titelnskatt på vin beräknas lill . för /83 ochlill för /84. 1427 Skatt på malt- och läskedrycker Skatt på malt- och läskedrycker (SFS 1977:306)utgår enligt följande Dryck Skatt per liter De beräknade ochredovisade inkomsterna pä titeln underde senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj.kr. Prop.1982/83:100 - 86 I skrivelse till RRV den26 har anfört följande: Under /82infiöl skalt på malt- och läskedrycker med 999,2 milj.kr. mot 969,7 milj.kr.1980/81. Under /82inflöt skatt på starköl med 470,6 milj. kr. Under tiden juli-september 1982inflöt 152,2 milj. kr. jämfört med 138,9 milj. kr. Konsumtionsökningen har uppgått till . Fr.o.m. den Ijanuari 1983 höjsskatten från . /liter till5 kr. Skallehöjningen påverkar inkomsterna fr.o.m. ochberäknas av RSV minska konsumtionen med . Försäljningen av starköluppgick till 61 milj. liter och under tidenjanuari-april 1982 till 27 milj. liter. För motsvarande perioder 1982 och 1983beräknar RSV att konsumtionen kommer att uppgå till 66 milj. liler resp. 26milj. Inkomsten /83 beräknas därför till (66 x 5,25 = )346 + (26 x 5,80=) 151 eller lill sammanlagt 497 milj. kr. Under /82infiöl skatt pä öl med 294,5 milj. kr. inflöt78,7 milj. kr. jämfört med 84,6 milj. kr. föregående budgetår.Konsumlionsminskningen har underförstå uppgått till ca 2,5%.Fr.o.m den Ijanuari 1983 höjs skatten från . /liter till . 20öre/liter. Skattehöjningen påverkar inkomsterna fr.o.m. . RSV beräknaratt konsumtionen fortsätter att minska med 2,fram lill skaltehöjningen ochdärifrån med . Försäljningen av öl under liden maj-december 1981uppgick till 113 milj. liter och lill . För motsvarande perioder 1982 och 1983 beräknar RSV atl konsumtionenkommer all uppgå lill 110 milj. liler resp. 46 milj. liter. /83 beräknas därför fill (110 X 1,85=) 204-I- (46 X 2,20=) 101 ellersammanlaagt 305 milj. kr. Under /82inflöt skatt på övriga drycker med 234,1 milj. kr. Under tiden juli-september1982 inflöt 48,0 milj. kr. jämfört med 65,9 milj. kr. motsvarande tidföregående budgetår (minskning ). sänktes skattesatsernaför dessa drycker med i vägt medeltal. Den ovan nämnda minskningenav skatteintäkterna från 65,9 milj. kr.