prop · G60358 · 1982-12-31 00:00:00 — om beskattningen av statsskuldväxlar m. m.; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag om dels beskattningenav statsskuldväxlar och skattkammarväxlar, dels beräkningen avrealisationsvinst vid förlida inlösen av andelar i akliesparfonder, delsförtydligande av bestämmelserna om s. k. räntetillägg vid fastställande avunderlag för tilläggsbelopp i visst fall. I fråga om statsskuldväxlar och skattkammarväxlar föreslåsatl avkastningen - i Hkhet med vad som gäller för s. k. bankcertifikat -alltid skall behandlas som ränta. Beträffande realisationsvinstbeskattningen vid förtidainlösen av andelar i akliesparfonder föreslås särskilda regler om beräkning avanskaffningskostnad, bestämmande av anskaffningstidpunkt och beräkning av avyttrings-pris. Beträffande räntetillägg föreslås elt förtydligande ifråga om tillägg för räntekostnader som hänför sig lill egen bostad påjordbruksfastighet. Bestämmelserna skall tillämpas första gången vid 1984 årstaxering. 1 1982/83. 1982/83:58 2 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att 41 e § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. I fråga omsådan obligation som utgivits av bankaktiebolag, sparbank eller centralkassaför jordbrukskredit och som har en löptid av högst - s. k. bankcertifikat-gäller att skillnaden mellan inköpspris eller därmed jämförligt vederlag vidförvärvet och vad som erhållits vid avyttring eller inlösen av obligationenskall betraktas såsom ränta. Om räntan är att hänföra till förvärvskälla förvilken inkomstberäkningen skall ske enligt bokföringsmässiga grunder, gällermotsvarande grunder även för beräkning av ränta som här avses. I fråga omsådana obligationer som utgivits av bankaktiebolag, sparbank eller centralkassaför jordbrukskredit och som har en löptid av högst - s. k. bankcertifikat-samt ifråga om statsskuldväxlar och skattkammarväxlar gäller att skillnadenmellan inköpspris eller därmed jämförligt vederlag vid förvärvet och vad somerhållits vid avyttring eller inlösen av obligationerna eller växlarna skallbetraktas såsom ränta. Om räntan är att hänföra till förvärvskälla för vilkeninkomstberäkningen skall ske enligt bokföringsmässiga grunder, gällermotsvarande grunder även för beräkning av ränta som avses här. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1979:1057. 1982/83:58 3 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs atl 10 § 6 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § 6 m o m . Skall den skattskyldige 6m o m . ta upp värde av bostadsförmån som ta upp värde avbostadsförmån som ; intäkt av jordbruksfastighet skall vid intäkt av jordbruksfastighet skall vid beräkning av underlag för tilläggsbe- beräkning av underlag för tilläggsbe lopp tillägg göras med ett belopp lopp tillägg göras med ett belopp motsvarande den del av räntekost- motsvarande den del av räntekost naderna på låneskulderna i förvärvs- naderna på låneskulderna i förvärvs källan som belöper på den egna källan som belöper på bostaden, om bostaden. På bostadsbyggnaden och den tillhör honom. På bostadsbygg- därtill hörande tomtmark skall anses nåden och därtill hörande tomtmark belöpa så stor del av dessa ränlekost- skall anses belöpa så slor del av dessa nåder som byggnadens och tomt- räntekostnader som byggnadens och markens taxeringsvärde utgör av tomtmarkens taxeringsvärde utgör värdet av samtiiga tillgångar i för- av värdet av samtliga tillgångar i värvskällan. Vid tillämpning av första stycket skall räntetilläggelminskas med dels underskott som har uppkommit i den ifrågavarandeförvärvskällan, dets den vid taxeringen fastställda inkomsten av kapital, dock högsl30 , till den del denna inkomst inte har avräknats enligt 4 mom. Har den skatlskyldige vid beräkning av inkomst avfastighet eller rörelse yrkat avdrag för kostnader för en i räkenskapernaupptagen bil, båt eller liknande tillgång skall tillägg göras med ett beloppmotsvarande en beräknad ränta på tillgångens värde i den mån denna har använtsför privat bruk. Har den skattskyldige erhållit lån från arbetsgivare elleruppdragsgivare och understiger den faktiskt erlagda räntan på lånet sedvanlig ränlaskall tillägg göras med etl belopp motsvarande skillnaden. Sådant tillägg skallgöras även om lånet har lämnals lill sådan den skattskyldige närstående personsom avses i 35 § la mom. nionde stycket kommunalskattelagen (1928:370). Med lånfrån arbetsgivare eller uppdragsgivare likställs annat lån om det finnsanledning anta att denne har förmedlat lånet. Bestämmelserna i detta stycketillämpas inle i fall som avses i fjärde stycket av nyssnämnda momenl. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senastelydelse 1982:416. 1* 1982/83. 1982/83:58 4 Lag omändring i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§ Vid realisationsvinstberäkning enligt bestämmelserna ipunkt 2 b av anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen (1928:370) i fråga omandel som har innehafts räknat från utgången av det år för vilket sparskattereduktionhar medgivits, får efter den skatlskyldiges val anskaffningskostnaden beräknasantingen till andelens marknadsvärde vid utgången av det femte året eller tillvärdet vid utgången av del år för vilket sparskattereduktion har medgivitsökat med avkastningen under de därpå följande fem åren. I del första falletanses andelen anskaffad vid utgången av del femte året och i det andra falletvid utgången av det år för vilket sparskattereduktion har medgivits. Vid realisationsvinstberäkning i fråga om en andel som harinnehafts mindre än räknat från utgången av det år för vilket sparskattereduktionhar medgivits skaU andelen anses anskaffad sistnämnda år för enkostnad som motsvarar det sammanlagda beloppet av gjordainsättningar på akliesparkonlo. 1 fall som anges i 2 § andra stycket medräknasi anskaffningskostnaden även insättningar på aktiesparkonto som gjorts underåret före det år för vilket sparskattereduktion har medgivils. Bestämmelserna ipunkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen fårinte tillämpas. Vid vinstberäkningen medges avdrag för belopp som fondbolagethar innehållit med stöd av 5 §. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Prop.1982/83:58 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , S. , ,, , B. , , , , R. , Propositionom beskattningen av statsskuldväxlar m. m. Jagskall i det följande ta upp två frågor om beskattningen av vinster ochförluster vid avyttring av vissa värdepapper. Den första gäller beskattningen avstatsskuldväxlar och skattkammarväxlar. Den andra rör beskattningen vid förtidainlösen av andelar i akliesparfonder. Jag kommer också att ta upp en fråga omberäkningen av räntetillägg i vissa fall. 2Beskattningen av värdestegring vid avyttring av statsskuldväxlar och skattkammarväxlar Vinstvid försäljning av värdepapper beskattas i allmänhet som realisationsvinst.Beträffande s. k. bankcertifikat gäller emellertid - främst med hänsyn tillderas korta löptid - att skillnaden mellan inköpspriset och vad man får vidförsäljning eller inlösen betraktas som ränta. Bestämmelserna härom finns i 41 e§ kommunalskattelagen (1928:370), KL. Riksgäldskontoretintroducerade en ny upplåningsform på den svenskakreditmarknaden nämligen statsskuldväxlar. Riksgäldskonloret har hemställt attstatsskuldväxlarna skattemässigt skall behandlas enhgt samma regler som bankcertifikaten.Reglerna bör enligt göras tillämpliga även på skattkammarväxlar.Som grund för sin framställning anför att värdeändringenredan i dag behandlas som ränta i det fall en växel innehas av samma ägareunder hela löptiden. Kursskillnader som uppkommer vid köp och försäljning på andrahandsmarknadenkan emellertid komma atl behandlas enligt realisationsvinstreglerna. Dessa oHkheteri förhållande lill beskattningen av bankcertifikaten leder 1982/83:58 6 enligt riksgäldskonloret lill osäkerhet vid bedömningen av växlarnas avkastning och försvårar jämförelser mellanplaceringsformerna. Framställningen har remissbehandlats och yttranden haravgetts av (), länsstyrelserna i och Malmöhuslän, Post- och , föreningsbankers förbund, . Svenska försäkringsbolags riksförbundsaml . Samtliga remissinstanser tillstyrkerframställningen eller lämnar den ulan erinran. För egen del vill jag börja med att erinra om bakgrundentill lagstiftningen om bankcertifikat som tillkom på förslag av skatteutskottet(SkU 1979/80:10, rskr 61, SFS 1979:1057). Bankcertifikaten har en löptid på högslett år och del betalas inte ut någon periodisk ränta, ulan räntan framkommerantingen genom emission lill underkurs eller betalning i efterhand vid inlösen.Skalteutskoltel uttalade atl det skulle vara olämpligt all behandla vinst vidavyttring av bankcertifikat som relalionsvinst. Ett sådant förfarande skulleenligt utskottet bl. a. medföra att beskattningen av den normala avkastningenpå certifikaten skulle kunna nedbringas med realistionsförlusler. Utskottetuttalade vidare alt certifikaten intog en särställning gentemot övrigaobligationer genom att de vände sig till en speciell kundkrets, lydde på storabelopp och hade kort löptid. Kapitalvinstkommillén (B 1979:05) har i uppdrag att seöver frågan om gränsdragningen mellan inkomst öch kapitalvinst när fråga är omvärdepapper med kort löptid. Enligt min mening bör emellertid den osäkerhetsom kan finnas angående beskattningen av de nu aktuella, av riksgäldskontoretutgivna värdepapperen undanröjas . Statsskuldväxlarna har liksom bankcertifikaten en löptidpå högst . De emitteras till ett diskonterat värde som bestäms av gällandeeffektiva ränta. Kundkretsen är också densamma som för bankcertifikaten ochbestår huvudsakligen av företag, kommuner, landsting, försäkringsbolag ochfonder. Växlarna finns i valörerna 1, 5, 10, 50 och 100 milj. kr. En andrahandsmarknadhar upprättats av bankerna. Handeln där sker till kurser som bestäms avmarknadsräntan. För statsskuldväxlarna gäller således i allt väsentligt sammaförutsättningar som för bankcertifikaten och jag föreslår därför att de skallbeskattas på samma sätt som de . Skattkammarväxlarna vände sig tidigare endast tillbankerna men har sedan fått en större kundkrets. De emilteras hksomstatsskuldväxlarna till ett diskonterat värde. Löptiden är oftast kortare,mellan och . Förutsättningarna för skattkammarväxlarnaskiljer sig från dem som gäller för statsskuldväxlarna i princip endastsåtillvida att behovel av en andrahandsmarknad inte är lika stort. Övervägandeskäl talar emellertid för att man bör behandla dessa värdepapper på samma sättsom statsskuldväxlar och bankcertifikat. Jag föreslår att så sker. Mitt förslag föranleder ändring av 41 e § KL. De nyabestämmelserna bör träda i kraft och lillämpas fr. o. m.1984 års taxering. 1982/83:58 7 3 Reaiisationsvinstberäkning vid förtida inlösen avandelar i akliesparfonder Frågan om beskattningen av sparande i akliesparfonderregleras i huvudsak i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer,SparL. Innan jag går in på vad som gäller i realisationsvinsthänseende vill jagbara i korthet erinra om vad som gäller enligt SparL om sparskattereduktion.Sådan reduktion åtnjuts av belopp som under inkomståret har insatts påaktiesparkonto och som vid årets utgång motsvaras av andelar i en aktiesparfond.Man får reduktion bara under förutsättning att insättningar görs påaktiesparkonto under minst sex av inkomstårets månader. Varje insättning skalluppgå till lägst . Sparskattereduktion får inte beräknaspå högre belopp än . Om man börjar spara så sent under etl år att maninte hinner göra sex månadsinsättningar det året får man skattereduktion försådana sparmedel först påföljande inkomstår (förlängt sparar), och i sådantfall får reduktionen beräknas på ett underlag av högst . Jag villockså nämna att jag i annat sammanhang denna dag föreslår en sänkning avprocenttalet för sparskattereduktion från 30 till 20. Irealisationsvinsthänseende behandlas andelar i akliesparfonder i princip somaktier (1 § lagen (1978:428) om akliesparfonder och 35 § 3 mom. första stycketKL). I vissa hänseenden gäller dock särskilda regler enligt 4 § SparL. Dessainnebär att värdestegringen på en fondandel efterspararet är skattefri om ägaren behåller andelen till femårsperiodens utgång. Iparagrafen stadgas hur anskaffningsvärdet och förvärvstidpunkten då skallbestämmas. SparL reglerar emellertid inle del fallet att inlösen skerföre femårsperiodens utgång. Då gäller i stället vanligarealisationsvinstregler. I enskrivelse lill budgetdepartementel har RSV tagit upp tre frågor angåenderealisationsvinstbeskattningen vid förtida inlösen, nämligen beräkning avanskaffningskostnad, bestämning av anskaffningstidpunkt och beräkning av avyltringspris.Efter remiss har yltranden över skrivelsen kommil in från ,bankinspektionen, länsstyrelserna i samt och län.Svenska bankföreningen. För realisationsvinstberäkningar i allmänhet gäller enligtpunkt 1 av anvisningarna till 36 § KL att avdrag får ske för bl. a. erlagdköpeskilling. I fråga om sådana andelar i en aktiefond som har innehafts i tvåår eller mera anses som avdragsgill anskaffningskostnad enligt punkt 2 b andrastycket av anvisningarna till samma paragraf i regel den genomsnittligaanskaffnings- Prop.1982/83:58 8 kostnadenför samtliga andelar av samma slag. Om den skattskyldige så önskar fårkostnaden enligt tredje stycket samma anvisningspunkt i stället schablonmässigtbestämmas till ett belopp som motsvarar hälften av vad den skattskyldige fårför andelen efter avdrag för kostnaderna för avyttringen. Förandelar i akliesparfonder som inlöses efter femårsperiodens utgång skall somnyss har påpekats värdestegringen vara skattefri. I enlighethärmed föreskrivs i 4 § SparL atl anskaffningskostnaden efter denskattskyldiges val får beräknas antingen till andelens marknadsvärde vidutgången av det femte året eller till värdet vid utgången av det år för vilket sparskattereduktionhar medgivits ökat med avkastningen under de därpå följande fem åren. RSVhar föreslagit att anskaffningskostnaden för andelar i akliesparfonder vidförtida inlösen skall bestämmas till summan av de under spararet insatta beloppenpå aktiesparkontot. Samtligaremissinstanser ansluter sig till RSV:s förslag. Jag föreslår att det genomförs.Givetvis bör även tidigare insättningar beaktas i det fall den skattskyldigehar ett s. k. förlängt sparar. I lagtexten bör även tas in ett uttryckligtförbud mot att tillämpa den i punkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till 36§ KL intagna schablonregeln att anskaffningskostnaden får bestämmas tillhälften av avyttringspriset. Enligtvanliga realisationsvinstregler är anskaffningstidpunkten den faktiskatidpunkten för förvärvet. Andelari akliesparfonder anskaffas genom månatliga insättningar på aktiesparkonto. Föratt sparskattereduktion skall få åtnjutas krävs att den skattskyldige har gjortsådana insättningar under minst sex av inkomstårets månader. När det gäller inlösenefter femårsperiodens utgång gäller enligt 4 § SparL - för det fall denskattskyldige beräknar anskaffningskostnaden till andelens marknadsvärde vidperiodens utgång - att andelen anses anskaffad vid utgången av det femte året.I det fall kostnaden beräknas till värdet vid utgången av det år för vilket sparskatlereduklionenhar medgetls, ökat med avkastningen under de därpå följande fem åren, ansesandelen anskaffad vid utgången av det år för vilket sparskatlereduklionen har medgetls. RSVhar beträffande den nu aktuella situationen, förtida inlösen, föreslagit attanskaffningstidpunkten generellt skall bestämmas till den tidpunkt som liggermitt emellan den första och sista insättning som kvalificerar till sparbevis(spararets mitt). Avremissinstanserna är sparbanksföreningen av samma uppfattning som RSV.Länsstyrelsen i föreslår , för det fall sex insättningardå skett, och för det fall så inte skett. 1982/83:58 9 remissinstanser föredrar av enkelhetsskäl att en endatidpunkt bestäms att gälla generellt. Bankinspektionen och bankföreningenföreslår den 1 juh spararet, och i Göteborgsoch län . tar inte ställning ivalet mellan och utan framhåller alt huvudsaken äratt man får en regel som är enkel att tillämpa. För egendel anser jag att övervägande skäl talar för att man bör fastställa enförvärvstidpunkt att gälla generellt. I överensstämmelse med vad som gäller vidinlösen efter femårsperiodens utgång och mitt förslag beträffande beräkningenav anskaffningskostnaden föreslår jag att denna tidpunkt bestäms till den 31december spararet. 3.4 Avyttringspris m. m. Enligt 5 § SparL skall fondbolaget göra avdrag avinlösenbeloppet om en andel i en aktiesparfond inlöses efterspararet. Jag föreslår i annat sammanhang denna dag en sänkning till medanledning av förslaget om en sänkning av procenttalet för skattereduktionen. Avdragsbeloppet skall inbetalas till statsverket. Det ärmeningen att avdraget skall till det allmänna återföra dels sparskatlereduklionen,dels skattefriheten för den årliga utdelning som reinvesterats i fonden (jfr prop.1977/78:165 s. 39). RSV föreslår att man inte skall få räkna av avdraget fråninlösenpriset när man beräknar realisationsvinsten. Remissutfallet är splittrat. Förslaget tillstyrks avbankinspektionen. delar i princip RSV:s uppfattning, men anseratt den femprocentiga skillnaden mellan skattereduktionen och avdraget bordevara avdragsgill. i anser principiellt att den delav avdraget som belöper på det ursprungliga sparbeloppet ej skall få dras av,men att hänsyn bör kunna tas till den del som belöper på utdelning ochvärdehöjning. i ställer sig tveksam tillförslaget och anför bl. a. att det skulle uppfattas som stötande. Om man villåterföra den erhållna skattereduktionen anser att man i ställetbör reducera anskaffningskostnaden med skattereduktionen. ,sparbanksföreningen och föreningsbankers förbund anser att frågan börutredas vidare. Förbundet anför bl. a. att RSV:s förslag diskrimineraraktiesparkontot i förhållande till lönsparkontot, genom att utdelningen,förutom att den omfattas av det obligatoriska avdraget, även beskattas som reahsationsvinst. Jag anserför min del att det inte är lämpligt att låta en realisationsvinstbeskattningträffa den del av värdestegringen som återförs till staten genom avdraget ifråga, i vart fall inte fullt ut. En sådan ordning skulle nämligen i fråga omkortare innehav än innebära att avdraget och skatten i många fall skulleöverstiga värdestegringen och skattereduktionen. 1982/83:58 10 dige skulle således totalt sett gå med förlust på affärentrots en värdestegring på andelarna och denna förlust skulle dessutom öka juhögre värdestegringen blev. En från materiella synpunkter mer tilltalandelösning skulle vara atl vid vinstberäkningen reducera inlösenbeloppet medavdraget och reducera anskaffningskostnaden med skattereduktionen. Ensådan lösning skulle emellertid enligt min mening komplicera deklarations- och laxeringsförfarandelpå elt inte godtagbart sätt. Jag anser därför att man bör stanna för en lösning sominnebär att man på angivet sätt reducerar inlösenbeloppet men däremot inteanskaffningskostnaden. Delta torde för de flesta skattskyldiga framstå som dennaturliga beräkningsmetoden och därigenom underlättas deklarationsförfarandet.Lösningen ligger också väl i linje med etl uttalande av finansutskottet (FiU1977/78:37 s. 20) i samband med all aktiesparfonderna tillskapades, nämligenatt de problem av ekonomisk an som en realisationsvinstbeskattning kundemedföra torde bli av begränsad betydelse eftersom avdraget givetvis måstebeaktas vid vinstberäkningen. Jag föreslår således alt man vid realisalionsvinstberäkningenfrån inlösen-beloppet skall få avräkna det särskilda avdraget för förtidauttag. Mina förslag angående beskattningen vid förtida uttag frånakliesparfonder bör lagtekniskt regleras i 4 § SparL. De nya bestämmelsernabör träda i kraft och lillämpas första gången vid 1984 årstaxering. 4 Beräkningen av räntetillägg i vissa fall Jag vill i detta sammanhang också ta upp frågan om ettförtydligande av en bestämmelse i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL. Genomskattereformen som beslöts av (prop. 1981/82:197, SkU1981/82:60, rskr 1981/82:391, SFS 1982:416-24) delades bl. a. den statligainkomstskatten i två delar, grundbelopp och tilläggsbelopp. Underlaget för detsenare beräknas med utgångspunkt i den beskattningsbara inkomsten, som ökaseller minskas med vissa poster. a. skall denna inkomst enligt 10 § 3 mom.första stycket 1 SIL ökas med räntetillägg som avses i 10 § 6 mom. I förstastycket av sistnämnda momenl föreskrivs att, om den skatlskyldige skall ta uppvärde av bostadsförmån som intäkt av jordbruksfastighet, så skall räntetillägggöras för den del av räntekostnaderna på låneskulderna i förvärvskällan sombelöper på den egna bostaden. Räntekostnaderna skall proportioneras med hänsyntill den del taxeringsvärdet på bostadsbyggnaden jämte tomt utgör av värdet avsamtliga tillgångar i förvärvskällan. Det har nuvisat sig atl denna regel har kommit att uppfattas så att räntetillägg skallgöras, oavsett om bostaden tillhör den skattskyldige eller ej. Någol sådant harinte varit avsett. Jag föreslår därför att ett förtydligande görs så att detklart framgår alt räntetillägg bara skall göras för bostad som Prop.1982/83:58 II Med att den tillhör den skatlskyldige avses alt den ägseller innehas med sådan rätt som vid beskattningen likställs med äganderätt. Lagförslagenär enligt min mening av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Det är också mycket angeläget att lagstiftningen kan träda i kraftredan den 1 januari 1983. Jag anser därför att lagrådets yttrande inte börinhämtas över förslagen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta inom budgetdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen(1947:576) om statiig inkomstskatt, 3. lag om ändring i lagen(1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Ärendetbör behandlas av under innevarande år. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.