prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Detskulle föra för långt alt i detta sammanhang ge en uttömmande redovisning avalla de strukturprojekt som pågår eller planeras. Idet följande redovisas ett antal exempel pä mer omfattande projekt som välspeglar dels vilka utgiftsområden som bedömts intressanta, dels vilken typ avregelförändringar som kommer eller kan komma att aktualiseras. Jag har i dessasamrätt med berörda statsråd. Pådet socialpolitiska området har ett arbete inletts för att begränsakostnadsutvecklingen på ett antal områden. Detta gäller såväl det statligastödet till kommuner och landsting som vissa förmåner till enskilda. Utgångspunktenför detta arbete är att de åtgärder som blir nödvändiga att genomföra blirfördelningspolitiskt rättvist utformade. Överenskommelsehar nu träffats som innebär att tidigare indexklausuler inbyggda iöverenskommelser för statsbidrag och ersättningar till hälso- och sjukvärdeninte tillämpas för är 1984. Resultatet av överenskommelserna har nyligenredovisats för i en särskild proposiflon. Arbetet kommer attfortsätta med att se över ersättningarna från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. Vidare skall de närmare förutsättningarna för att föraöver det ekonomiska och organisatoriska ansvaret för sjukresor frånförsäkringskassan till sjukvårdshuvudmännen klarläggas . Enöversyn pågår av statens kostnader för läkarutbildningen. Förslagom nya statsbidragssystem för barnomsorg och social hemhjälp fr. o. m. år 1984kommer att föreläggas efter överläggningar medSvenska kommunförbundet. Syftet med de nya reglerna är att möjliggöra ettbättre utnyttjande av tillgängliga resurser och att begränsa den automatiskaökningen av statsbidragen. Enöversyn av läkemedelskostnaderna pågår. Syftet är att begränsa dessa och uppnåen effektivare användning av läkemedel. Enarbetsgrupp inom har i uppdrag att se över formerna förfinansieringen av företagshälsovården. Vidare bereds förnärvarande ett utredningsförslag om en genomgripande omläggning avefterlevandepensioneringen. Omläggningen innebär att de fortgåendekostnadsökningar som följer med de nuvarande reglerna för änkepension upphöroch på följs av betydande kostnadsminskningar. Prop.1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 66 Den svenska socialpolitiken bygger i allt väsentligt pågenerellt utformade stödåtgärder. finns dock vissainslag av inkomstprövning främst på pensionsområdel. Inom pågåren översyn av regelsystemet inom pensionsområdet i syfte att anpassa vissautgående förmåner flll den behovssituation som föreligger. Det gäller främstförmåner som redan nu är inkomstprövade men där förmånerna utgår även irelativt höga inkomstlägen. Möjligheterna ska prövas att genom skärptainkomstprövningsregler minska statens kostnader för folkpensioneringen redanfr. o. m. . Pä det utbildningspolitiska området förbereds en störreöversyn av studiestödssystemet. Vad gäller studiehjälpen kan konstateras att deselektiva inslagen med årens lopp harföriorat påtagligt i betydelse. Dendominerande delen av de belopp som betalas ut består av de reguljärastudiebidragen, medan de inkomst- och behovsprövade tilläggen har minskatrelativt sett. Studiehjälpen har därmed i praktiken förlorat mycket av sinaeffekter dä det gäller att bidra till en jämnare social rekrytering tillgymnasial utbildning. I nuvarande budgetläge är det inte realistiskt att räknamed att förbättringar skall kunna åstadkommas genom medelstillskott. Därförhar en översyn påbörjats av studiehjälpssystemet i syfte att öka de selektivainslagen på de reguljära studiebidragens bekostnad. I fråga om studiemedlen finns belägg för att de inteär tillräckliga för att medge många studerande en rimlig levnadsstandard. Mångatvingas därför avstå från eller avbryta sina studier, andra tvingas tillförvärvsarbete i en omfattning som påverkar studierna negativt. Dessasvårigheter gäller i första hand studerande som inte kan påräkna ekonomisktstöd från föräldrar eller andra anhöriga och studerande som inte har möjlighetatt bo i föräldrahemmet. finns det studerande sommed hjälp av studiemedlen kan hålla en ganska hög levnadsstandard. Det finnsdärför anledning att också beträffande studiemedlen pröva möjligheterna omfördelning av de totala studiemedlen till förmån för dem som bäst behöverstöd. En förstudie i dessa frågor kommer att påbötjas inom . En samlad översyn skall göras av styrsystemen för skolan.Det bör omfatta både statsbidragssystemen och skolförfattningarna och syftatill att ompröva stmkturen med sikte pä förenklingar och, bl. a. som följdhärav, utgiftsbegränsningar. Statskontoret har getts i uppdrag att dels kartläggaförutsättningarna för ett schablonsystem för statsbidrag till gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen, dels inkomma med förslag till alternaflvamodeller för utveckling av ett nytt statsbidragssystem. Uppdraget kommer attredovisas . Därefter kommer frågan om elt nytt och förenklatstatsbidragssystem för de nämnda skolformerna att beredas med förtur inomregeringskansliet. Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 67 Ocksåsystemet för statsbidrag till bör nu ses över. Från olika håll harframförts synpunkter pä och önskemål om en ytterligare förenkling ochschablonisering av statsbidragssystemet för . haranmält att ett visst förberedande arbete har påbörjats när det gäller attundersöka förutsättningarna för ett system för statsbidrag till kommunernaenligt vilket bidragen i sin helhet utgår per elev i resp. kommun. Detär nödvändigt att också i ett sådant schabloniserat system ge möjlighet att tahänsyn till de skillnader i skolstruktur som finns mellan olika kommuner.Initiativ kommer att tas till att undersöka förutsättningarna för förändringari statsbidragssystemet för efter dessa riktlinjer. Skolförfattningarnaöverses av särskild utredare. Utredaren skall göra en språklig ochteknisk översyn samt undersöka om olika bestämmelser och regelsystem kanförenklas. Mot bakgrund av kraven på rationaliseringar och minskaddetaljreglering av kommunernas verksamhet kommer utredningen i sitt fortsattaarbete att ägna stor uppmärksamhet ät förenklingsaspekterna. Vadsom nu har redovisats bör sammantaget kunna leda till inte bara förenklingarutan även utgiftsbegränsningar. Inomrättsväsendet ökas nu ansträngningarna för att förenkla de olika regelsystemeni syfte att åstadkomma en smidigare hantering och därmed minskade utgifter förverksamheten. Arbetet kommer att inriktas på att rationalisera verksamheten, främstför att möta den ökande arbetsbelastning som brottsligheten beräknas medföra.Rena utgiftsminskningar bör också kunna göras. Ettomfattande arbete med denna inriktning pågår f. n. Sålunda kommerpolisberedningen med ett förslag till den omorganisation avpolisväsendet som beslutade . Också för åklagarväsendets delplaneras en omorganisation av verksamheten på alla nivåer. Vad gäller deallmänna domstolarna har rättegångsutredningen uppdrag som syftar till att göraprocessen inom domstolarna enklare och smidigare. En sådan förändring bör påsikt kunna leda till icke obetydliga utgiftsminskningar för de allmännadomstolarna. frigör vidare vissa resurser inomtingsrättsorganisationen. Den pågående översynen av rättshjälpssystemetberäknas leda till ökad effektivitet och minskade kostnader. En genomgäng görsvidare av kriminalvården med sikte på att åstadkomma förenklingar iadministrationen, främst genom en ändrad beslutsstruktur. Totalförsvaretsutveckling styrs av det fattade försvarsbeslutet med den inriktning sommeddelats budgetproposition. Som en följd av detta anpassas f.n.utbildningsorganisationen inotn försvarsmakten till värnpliktsutbildningensvolym . Efter hand minskar denna volym. Detflnns därför anledning att kontinuer- 1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 68 ligt pröva förutsättningarna för fortsattastrukturförändringar av utbildningsorganisationen. Inomförsvarssektorn pågår f. n. även annan verksamhet som pä sikt kan leda tillytteriigare besparingar. a. inom pågår ett arbete för attfä fram beslutsunderlag inför nästa försvarsbeslut är 1987. Resultatet av dettakommer att ge underlag för beslut om ytteriigare besparingar inom det militäraförsvaret. 1982 årsförsvarsbeslut innebar en ökad satsning på totalförsvarets civila delar. Dennainriktning bör ligga fast. Det är dock nödvändigt att pröva utgifternasutvecklingstakt med hänsyn till förändrade ekonomiska förutsättningar. Sålundaär det f. n. möjligt att reducera kostnaderna för oljelagring. På motsvarandesätt bör utgifterna prövas i kommande budgetarbete inom andra program. a.kan en ökad samordning mellan civilförsvaret och samhället i övrigt ge sädanamöjligheter. På detjordbrukspolitiska området har regeringen tillsatt en särskildlivsmedelspolitisk utredning med uppgift att bl. a. undersöka förutsättningarnaför att dämpa prisutvecklingen på jordbruksprodukter och se överformerna för det nuvarande prisregleringssystemet. I det sammanhanget kommerockså överproduktionen av vissa jordbruksprodukter att analyseras och åtgärdertill förändringar att framläggas. Den automatiska kostnadskompensation som i dagutgår till jordbrukarna i form av automatiskt verkande index skall ocksågranskas. Kommittén skall undersöka förutsättningarna för att finna andraformer för priskompensation än de gällande. Kommittén skall ocksåframlägga förslag till sådana förändringar av prisregleringssystemet atljordbruket garanteras visst pris endast för den kvantitet livsmedel som behövsför konsumtion inom landet och för att uppfylla de olika åtaganden vi somnation gjort i det internationella samarbetet. Kommitténs arbete beräknas varaavslutat . Frågan om produktionsöverskotten liksom frågorav grundläggande betydelse för de överläggningar om priserna päjordbmksprodukter för tiden efter som skall äga rum våren 1984skall behandlas med förtur. I särskildordning kommer frågan om omfattningen och finansieringen avrådgivningsverksamheten på jordbrukets område att utredas. Detta gäller ocksåformerna för finansieringen av det nuvarande skördeskadeskyddet. Också i övrigtfinns anledning att se över finansieringen av den service pä skilda områden somstaten lämnar inom jordbrukssektorn och skogssektorn. Avsikten är att dettaarbete ska bedrivas på sådant sätt att det kan beaktas i budgetarbetet införkommande budgetär. Ensärskild verksamhet bedrivs inom i syfte att påverkautgiftsutvecklingen inom invandrarpolitiken. En utgångspunkt i detta sammanhangår att ytterligare minska väntetiderna i utlänningsärenden, vilka medförbetydande kostnader för staten bl. a. i form av ersättning Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 69 föruppehälle för de sökande. Förslag om ändringar i vårt system för regleringen avinvandringen till kommer alt presenteras avinvandrarpolitiska kommittén. Beredningen av dessa förslag sker medde tidigare aviserade överläggningarna med i frågan omändringar i det nuvarande systemet för statlig ersättning till kommunerna förbistånd till flyktingar m. fl. och om en kommunalise-ring avflyktingomhändertagandet. Det nya systemet för regleringen av invandringen ochför åtgärder för flyktingar m.fl. kan beräknas träda i kraft under budgetåret1984/85. Sammanhängande med det nu nämnda arbetet är den beredning av frågan omsvenskundervisning för vuxna invandrare som f. n. äger rum inomregeringskansliet. I beredningsarbetet är en av utgångspunkterna att åstadkommaen bättre hushållning med statens resurser för denna verksamhet. Inombostadsområdet ökar de totala subventionerna via bostads- ochräntebidragssystemen och skattebortfallet för småhusägare snabbt. De uppgick år1981 till ca . ökadesålunda subventionerna med . 1 reala termer innebär det en ökning med ca70%. Enfortsatt real ökning av subvenflonerna är varken samhällsekonomiskt godtagbareller bostadspolitiskt önskvärd. a. av dessa skäl har tillkallats enkommitté för att göra en allmän översyn av bostadspolitiken. Kommittén skallarbeta snabbt och redovisa huvuddelen av sina överväganden senast . Jaghar tidigare berört frågan om behovet att minska de stattiga subventionernatill näringslivet. Som jag tidigare berörde bör den statliga konkurslönegarantinses över i begränsande syfte. Särskilt när ett konkursbo, i borgenärernasintresse, fortsätter rörelsen med sikte pä rekonstruktion eller försäljning bördet kunna krävas att borgenärerna tar ett ökat ansvar förde anställdas löner.Den möjlighet att överutnyttja konkurslönegarantin som det nuvarande systemetmedger bör också tas bort, exempelvis genom att begränsa garantin flll meranormala lönefordringar. Även på det rent administrativa planet bör vissabesparingar kunna göras. En effektivare administraflon bör också kunna leda effektivare bevakning av statens rätt till återkrav av utbetaldagarantimedel. Utredningsarbete pågår f. n. på detta område med inriktning motatt underlag för beslut skall kunna föreligga . Vidareplaneras ett projekt som innebär en allmän översyn av den statligastödgivningen till krisföretag. Översynen har till syfte att identifle-rasådana stödinsatser som i realiteten innebär att statliga medel används för atlfördröja sädana företagsnedläggningar som är ett led i en strukturell anpassningtill förändrade marknads- eller konkurrensförhållanden i industrin. Översynenkommer att i första hand riktas mot det s. k. icke permanenta stödet, som utgörden helt dominerande delen av de statsutgifter som totalt Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 70 sett faller inom industri- och regionalpolitikens område.För de tre senaste budgetåren har sålunda av nettokostnaderna förindustri- och regionalpolitiskt stöd utgjorts av sådant icke permanent stöd. Ytterligare ett antal statliga projekt på skilda områdenkan nämnas som syftar till att begränsa utgifternas ökningstakt. En arbetsgrupp inom ser över hanteringenav de statliga betalningarna och den statliga uppbörden i postgirosystemet.Arbetet syftar till att minska kostnaderna för de statliga betalningarna ochsamtidigt skapa bättre ekonomiska förutsättningar för att även pä sikt kunnaupprätthålla en rikstäckande postservice och betalningsförmedling. En väsentligförutsättning för detta är att staten utnyttjar sitt egetbetalnings-förmedlande institut. Avsikten är att konkreta förslag om möjligtskall tas upp i nästa års budgetproposition. Vidare har påbörjats en översyn av den statliga regionalaorganisationen. Den statliga länsförvaltningen kännetecknas avorganisatorisk splittring, där stark sektorisering försvårar ett naturligtsamband mellan planering och verkställighet. Risker uppstår att man i ettregionalt organ väljer lösningar utan tillräcklig hänsyn till effekterna påsamhällsorganisationen som helhet. De mänga delreformerna när det gäller denstatliga länsförvaltningens uppbyggnad har tillsammans medfört attlänsförvaltningen uppvisar ett komplext mönster, där gränserna mellan olikamyndigheters ansvar i vissa fall är oklara och leder till dubbelarbete. Den organisatoriska splittringen har lett till att detsannolikt råder en obalans i dimensioneringen av förvaltningsresurserna. Ävenpå det administrativa området finns problem som följer av den organisatoriskasplittringen. uppgift att samordna statens intressen ochinsatser pä regional nivå blir med dessa utgångspunkter viktig. Det finns enbetydande vitalitet, stora kunskaper och resurser i den regionala statligaförvaltningen. En organisatorisk utveckling bör inriktas på att bättre ta varapå dessa tillgångar. Ändringar i fyra avseenden bör därvid övervägas:organisatoriska förändringar, överföring av arbets- och ansvarsuppgifter,förbättrad samverkan och ombalansering av ekonomiska och personella resurser. Ett konsekvent genomfört organisationsarbete när detgäller den regionala statliga organisationen kan sannolikt ge utrymme förbetydande ut-giflsneddragningar. En översyn har inletts beträffande det statligapensionsavtalet. a. skall nu gällande bestämmelser om pension ses över.Därvid skall eftersträvas ett nytt och väsenfligt förenklat pensionssystem. Enutgångspunkt för översynsarbetet är att det nya systemet bör ge utrymme för enflexibel pensionsålder. Systemet bör på väsentliga punkter fä ökad samstämmighetmellan tjänstepensionssystemen framför allt på den offentliga 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 71 sektorn samt att försöka närma tjänstepensionssystementill grundprinciperna för ATP-systemet. Det skall också skapa förutsättningarför en förenklad personaladministration och därmed följande kostnadsbesparingar. Härutöver vill jag också särskilt omnämna ettöversynsprojekt som spänner över ett stort område. Det gäller översynen avstatlig normgivning. Statens normgivning kan delas upp efter mottagare. Deviktigaste samhällssektorerna för sådan normgivning är kommunsektorn, byggsektornoch näringslivet. Olika åtgärder har vidtagits för att åstadkomma resultat ifrågan om de normer som riktas mot kommunerna. Arbetet med här aktuella frågorkommer att intensifieras genom den tillsatta stat-kommunberedningensförsorg. Inom byggsektorn förekommer en omfattande normgivning fränstatliga myndigheters sida. De olika normsystem som ansluter till dessa lagarkommer att ses över inom ramen för bl.a. den pågående översynen av plan- ochbygglagstiftningen och den planerade översynen av civilförsvarslagstiftningeni syfte att begränsa kostnaderna. För att samlat kunna se över den statliga normgivningen ärdet viktigt att vid sidan av det arbete som bedrivs vad gäller normgivningen påkommunsektorn och bebyggelseområdet också initiativ tas på näringslivsområdet.Tillsammans med näringslivets organisationer och de fackliga organisationernakommer regeringen att kartlägga i vilken utsträckning olika typer av normer kananses vara kostnadsdrivande. På ett antal områden pågår överväganden att föra utstatlig långivning från statsbudgeten till kreditmarknaden. Ett exempel härpå är möjligheten att till kreditmarknadenföra vissa delar av det svenska biståndet till . Den pågåendeutredningen av u-landskrediterna väntas anvisa möjligheter därtill.Kreditbeloppen skall kunna ingå i biståndsramen. Vidare ser en arbetsgrupp inom övervissa frågor som rör finansieringen av investeringar och formernaför statsmakternas styrning av . Avsikten är att undersökaförutsättningarna för att skapa finansieringsmöjligheter för somgaranterar att utbyggnaden av telenätet kan ske på ett optimalt sätt utan attbelasta statsbudgeten eller leda till höjda teletaxor. Vissa förstärkningar avstatsbudgeten bör också kunna uppnäs i detta sammanhang. är detangeläget att åstadkomma bättre möjligheter än f. n. för statsmakterna attfortlöpande påverka televerksamhetens utveckling. Utöver ansträngningarna att motverka statsutgifternastillväxt är det viktigt att åtgärder vidtas som ökar statens inkomster genomatt effektivisera skatteadministrationen och de skatteadministrativa reglerna.Den alltmer utbredda skatteflykten och den kvaliflcerade ekonomiskabrottsligheten har medfört att det blivit allt angelägnare alt föra överresurser till Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan - 72 svårkontrollerade och komplicerade deklarationer. Den underåret tillsatta skatteförenklingskommittén har bl. a. i uppgift att föreslå enförenkling av taxeringsförfarandet. En första huvuduppgift för kommittén är attförsöka finna elt förenklat syslem för lönlagarbeskattningen. Elt sådantförslag skall lämnas års utgång. Det är mycket angeläget att arbetetmed att föra över tyngdpunkten till kvalificerade och svårkontrollerade deklarationerdrivs vidare. I avvaktan på förslag av skatteförenklingskommittén måste de beflntliga rutinerna för förenklad granskning tillämpas i ökadutsträckning. Ävenuppbördsförfarandet har reformerats . Nya regler och rutiner förskatteuppbörden började tillämpas . Detnuvarande debiterings- och uppbördssystemet för socialavgifter ses över avsocialavgiftsutredningen. Utredningen har i uppdrag att undersöka möjligheternaatt knyta an uppbörden av arbetsgivarens preliminära socialavgifter till delönesummor som redovisas i samband med källskatteredo-visningen eller på annatsätt till de löpande löneutbetalningarna. Genom en anknytning tillkällskatteredovisningen erhålls en snabbare inbetalning av rätt avgiftsbelopp. Utredningenkommer att presentera ett betänkande med förslag hur dennasamordning kan göras. 1 samband med detta kommer utredningen alt överväga enövergång till månaflig uppbörd av socialavgifter. Härutöverkan nämnas att generaltullstyrelsen tidigare föreslagit att en sanktionsavgiftskall kunna tas ut i administrativ ordning vid t. ex. överträdelser avimportregleringar, vissa påtagliga fall av ekonomiskt undanhållande, o.d. Ettsådant förslag bör kunna föreläggas . Den storamängden översyner av organisation, regelverk, finansieringssystem ochtransfereringssystem skall främst uppfylla kravet att minska belastningen päden statliga flnansieringen. Härtill kommer att översynerna allmänt sett börkunna leda till en effektivare och mer serviceinrik-tad statlig förvaltning. En tredje central punkt i budgetpolitiken gäller frågan omutrymme för särskilt angelägna reformer. Med samhällsutvecklingen förändrasmänniskors behov och önskemål. Verksamheter som var centrala förvälfärden blir successivt mindre betydelsefulla. ökar behoven påandra områden. För att på bästa sätt utnyttja de knappa resurser som står tillbuds är det därför särskilt angeläget att omprioriteringar frän mindreväsentliga till mer angelägna områden sker. Utrymmet för de reformer som bedömsvara särskilt angelägna måste med andra ord skapas genom omprioriteringar iform av neddragning av annan verksamhet. 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 73 Budgetpolitiskariktlinjer för /85 Jaghar i det föregående redogjort för de delvis omfattande och genomgripandeåtgärder som bör ligga till grund för budgetpolitiken fr.o.m. budgetåret1984/85. Mänga av de åtgärder jag beskrivit har en genomförandeperiod somsträcker sig ett antal budgetår framöver. Dämtöver vill jag redovisa desärskilda budgetpolitiska riktlinjer i övrigt som bör gälla för budgetåret1984/85. En allmän utgångspunktäven för /85 blir att några medel för nya tjänster ej kanpåräknas. Behovet av personalförstärkningar liksom andra former avresursförstärkningar får flllgodoses genom omprioriteringar. Endast iundantagsfall torde ökade insatser bli aktuella. Detta kommer också tilluttryck i de ärliga anvisningar till myndigheterna som regeringen beslutat om.I dessa förutsätts myndigheterna fortlöpande göra sådana rationaliseringar ochomprioriteringar att verksamheten under ett budgetår kan bedrivas med ihuvudsak oförändrad ambitionsnivå, men lägre reala resurser än undernärmast föregående budgetår. Som huvudförslag i anslagsframställningarna skalldärför myndigheterna redovisa verksamheten vid en anslagsnivå, som utgör pris-och löneomräknat anslag (eller omslutning) för /84 minskat medminst . Försök att skapa bra planeringsförutsättningar för myndigheternaföljs upp i anvisningarna genom att möjligheterna att fördela produktivitetsökningarnaöver kvarstår och byggs ut. För att ytterligare underiättamyndigheternas omställningsarbete införs sålunda en möjlighet att i vissa fallmedge en tillfällig real ökning av vissa utgifter /85. Det kanexempelvis gälla konsult- och datainsatser eller särskilda utredningsinsatserav engångskaraktär för att få en acceptabel produktivitetsutveckling. Ävensmärre utmstningsanskaffningar m.m. kan vara av denna karaktär. Behovet att severksamheten i ett långsikflgt perspektiv har särskilt lyfts fram i denreviderade budgethandbok som fr.o.m. den gäller som anvisningför bl. a. utformningen av myndigheternas anslagsframställningar. Av dessaanvisningar framgår att myndigheternas anslagskrav för ett visst budgetårskall bygga på en långtidsbedömning som behandlar resursanspråk, resursutrymmeoch åtgärdsförslag . Med detta synsätt utgör långtidsbedömningenbasen för budgetförslaget. Ettviktigt inslag i arbetet med att rationalisera och effekflvisera den statligaförvaltningen är att öka flexibiliteten för hur myndigheterna kan använda sinatilldelade resurser. Ett område som myndigheterna haft liten möjlighetatt påverka är lokalkostnaderna.