prop · G60397 · 1982-12-31 00:00:00 — När del gäller ersättning för förlorad arbelsförtjänslföreslår kommittén alt i kommunallagen öppnas möjlighet för fullmäktige attbesluta om sådan. Motiven för reformen är flera. Det går t. ex. inte alt påannat sätt komma till rätta med inkomstklyftor som finns mellan dem som mister arbetsinkomsloch dem som ej drabbas av sådan när de fullgör sitt kommunala uppdrag. Eftersommånga människor arbetar på obekväma eller oregelbundna tider inkräktarkommunala uppdrag på arbetet därför för många oavsett om de kommunalasammanträdena förläggs till dag- eller . Kommitténs undersökningar har visat atl del finns andra förvallningsom- 1982/83:97 49 råden där ersättning för förlorad arbetsförtjänstutbetalas. Vid sammanträden inom bl. a. statliga förvaltningar och intresseorgansiationergesvid sidan av arvoden ersättning för förlorad arbetsförtjänst med styrkt belopp.Ersättningsbeloppet är som regel maximerat och förlusten måste styrkas. I våranordiska grannländer finns ersättningsformen också på det kommunala områdetefter ändringar som genomförts i resp. lands kommunallagar . Kommitténföreslår att ersättning för förlorad arbetsförtjänst bör kunna utgå för allatyper av kommunala uppdrag oavsett om det gäller heltidsuppdrag, dellidsuppdrageller enstaka uppdrag. Den lidför vilken ersätlning för förlorad arbetsförtjänst skall utgå bör kunna mätasenkelt och objektivt. Detta anser kommittén kan ske genom kommunens egna föreskrifter.Ersätiningen för förlorad arbetsförtjänst bör knytas till sammanträdes- och förrältningstidnär det gäller ledamöter och suppleanter och till i förväg beräknat anlaltimmar när det gäller ordförandeskap m. fl. uppdrag som arvoderas med årsarvoden. Närtidigare förslag om atl de förtroendevalda skall kunna ersättas för förloradarbetsförtjänst avvisats har detta motiverats med att det skulle vara förenatmed svårigheter atl beräkna inkomstbortfallet för vissa yrkesgrupper och attlösa administrativa frågor. Kommittén tror sig dock ha funnit en lösning somkan gälla för alla kategorier och ger både rättvisa, enkelhet och skydd för denpersonUga integriteten. Förslaget som kommittén anvisar som en modell förkommunerna, innebär atl ersättning lämnas med belopp som knyter an tillsjukpenningsförsäkringen. Modellen innebär alt aktuell inkomst styrks medförsäkringsbesked. Försäkringskassornas beslut och deras granskning av den förlroendevaldesinkomstförhällanden godtas. Därmed har kraven både på ett enkelt förfarande ochskydd för den personliga integriteten tillgodosetts. Fullrättvisa mellan den förtroendevalde som erhåller oavkortad lön frånarbetsgivaren och den som har fullt löneavdrag ger inle anknytningen tillsjukpenningsystemet. Det beror dels på att sjukpenningen endast utgör avförsäkringsgrundande inkomst, dels på ofullständigheter i sjukpenningsy-stemelsom gör alt en försäkringsgrundad inkomst inte alltid är lika med aktuelldagsförtjänst. Inkomstunder visst belopp, f. n. , ger inte rätt till sjukpenning från denallmänna försäkringen och högsta belopp som försäkringen medger är baserat påen inkomst om 7,5 gånger basbeloppet. Eftersom anknytningen tillsjukpenningsystemet främst är av teknisk art bör dock inget hindra all kommun,som ansluter sig fill kommitténs modell, fastställer andra minimi-resp.maximibelopp, när del gäller de förtroendevaldas ersättning för förloradarbetsförtjänst. Det materiella innehållet bör kunna anpassas efter de behovsom krävs för rekrytering av personer i olika inkomstlägen och vad som resp.kommun och landstingskommun anser vara skälig ersättning. Kommitténs förslag är atl lagsfiftaren varken i lageneller i mofiven fill 4 1982/83. 1 saml Nr 97 1982/83:97 50 denna bör fixera något högsta belopp. En föreskrift omskälighet bör vara tillräckUg för att kommunerna och landstingskommunernasjälva skall sätta det "tak" som dock måste finnas. Kommittén föreslår att kostnaden för ersättning förförlorad arbetsförtjänst ersätts av uppdragsgivarna dvs. kommunerna och landsfingskommunerna. I fråga om ersättning för förlorad arbetsförtjänst har ledmotenGöran avgivit reservafion och sakkunnige särskilt yttrande. Arvode - ersätlning för nedlagt arbete De arvoden som förtroendevalda uppbär enligt KL utgörerkänsla för tid och arbete som de lägger ned på sill uppdrag. Om ersättningför förlorad arbetsförtjänst införs som en ny ersättningsform i KL ändrar deltaej arvodets karaktär. Liksom f. n. skall sådant kunna utgå i förhållande lillden tid och det arbete som den förtroendevalde lägger ned på uppdraget.Likvärdiga uppdrag skall arvoderas med samma belopp utan hänsyn tagen tilluppdragstagarens personliga förhållanden. Däremot kan givetvis frågan omarvodesnivån komma i ett nytt läge om alla ersätts för förlorad arbetsförtjänstoch för kostnader förenade med uppdraget. I den allmänna debatten har det väckt uppmärksamhet att f.d. heltids-engagerad kommunalt och landstingskommunalt förtroendevald kan uppbäras. k. visstidspension jämsides med annan förvärvsinkomst från anställning,uppdrag eller som egen företagare. Kommittén ser hela det kommunala ersättningssystemet som eltled i strävandena att åstadkomma garantier för att förtroendeposter tillsättsefter kommunaldemokratiska värderingar. Kommittén anser att både visstidspensionoch avgångsersättning kan vara smidiga instrument för att ge förtroendevaldsom haft uppdrag under en följd av år antingen erforderligt rådrum för atlåtergå lill förvärvsarbete eller tryggad försörjning fram tills rätt tillålderspension inträder. Den avsaknad av anställningstrygghet som hör till detpolitiska livet måste på olika sätt kompenseras om ersättningssystemet skalluppfylla villkoret atl vara "neutralt" dvs. garantera att denenskilde inte kommer i väsentligt sämre eller bällre ekonomisk ställning än närhan eller hon accepterade heltidsengagemang. Kommittén anser dock att visstidspension enbart skall sessom ett ekonomiskt skydd. Därför bör pensionen samordnas med inkomst iförvärvsarbete eller offentligt uppdrag. Samordningen kan ske anfingen med helabeloppet eller del av detta. De samordningsprinciper som antagits i t.ex. och kommuner där mindre del av Prop.1982/83:97 51 inkomsten - resp. etl basbelopp - undantas från samordnigfinner kommittén vara skäliga. Kommitténanser atl åldersgränsen för visslidspension kan slopas om samordning sker och någolbehov föreligger då inte heller om särskilda regler för avgångsersättning. Det haribland hävdals alt kostnaderna för visstidspension skulle bli höga om en ungförtroendevald som tillerkänts visstidspension på grund av samordningsreglernaskulle avstå från atl återinträda i förvärvslivet. Kommittén anser att en sådanrisk kan finnas endasi i extrema undantagsfall inle minsl mot bakgrund av attpensionerna för unga förtroendevalda blir relativt låga på grund av kortareuppdragstid. Kommitténhar funnit atl pensionsreglerna för de heltidsengagerade också bör kunna gällaför pension lill deltidsengagerade under förutsättning att engagemanget harviss omfattning. En lämplig nedre gräns kan vara engagemang, dvs. sammagräns som f. n. inom förvärvslivet ger räll fill fulla sociala avtalsförmäner. Vid bedömning av den förlroendevaldes totalasysselsättning bör kunna beaktas alla uppdrag som denne haft för kommunen resp.landsfingskommunen. Eventuella uppdrag i kommunalt bolag, sammanslutning därkommunen är medlem etc. bör kunna medräknas när pensionsgrundande uppdragsfidräknas samman. I och medatt flertalet anställda har pensionsförmåner som överstiger ATP riskerarmänga att drabbas av minskning av sin tjänstepension i samband med kommunalauppdrag. KDK anser del orimligt att en förtroendevald skall behöva acceptera ensådan minskning, som dessutom kan få konsekvenser för familjepensionsskyddet tillefterlevande. Alla förtroendevalda, oavsett sysselsättningsgrad, bör kunnagaranteras skydd för urholkning av pensionsrätt som de förvärvat iförvärvsarbete. En fråga, som gäller urholkning av semesterrätt, har KDKfunnit bör lämnas fill semesterkommitté att lösa. Lagom ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunallagen (1977:179) att 2 kap. 24 och 29 §§, 3 kap.16 § och 5 kap. 1 § skall ha nedan angivna lydelse. Ledamot i fullmäktige får lill ordföranden i styrelsen,annan nämnd eller beredning framställa interpellation i ämne som tillhörfullmäktiges handläggning. I får dock interpellation framställasendasi till borgarråd. Fullmäktige beslutar ulan föregående överläggning om interpellationfår framställas. Interpellation skall vara tillgänglig för varje ledamot, innanfullmäktige fattar sådant beslul. Fullmäktige kan föreskriva alt ordföranden i styrelsen fåröverlämna till honom framställd interpellation alt besvaras av annan ledamotav styrelsen som på grund av sitt uppdrag har särskilda förulsättningar attbesvara interpellationen eller av sådan ledamot i styrelse för aktiebolag,ekonomisk förening eller stiftelse som avses i 23 § andra stycket. Om fullmäktige föreskriver det, får ledamot tillordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning framställa fråga i ämnesom tillhör fullmäktiges handläggning. I får dock sådanfråga framställas endast till borgarråd. Ledamot i fullmäkfige får fill ordföranden i styrelsen,annan nämnd eller beredning framställa interpellation i ämne som tillhörfullmäktiges, styrelsens, annan nämnds eller berednings handläggning. får dock interpellation framställas endast till borgarråd. Fullmäktige beslutar utan föregående överläggnig om interpellationfår framställas. Interpellation skall vara tillgänglig för varje ledamot, innanfullmäktige fattar sådant beslul. Fullmäktige kan föreskriva atl ordföranden i styrelsen fåröverlämna lill honom framställd interpellation all besvaras av annan ledamotav styrelsen som på grund av sitt uppdrag har särskilda förutsättningar attbesvara interpellationen eller av sådan ledam.ol i styrelse för aktiebolag,ekonomisk förening eller stiftelse som avses i 23 § andra stycket. Om fullmäktige föreskriver det, får ledamot tillordföranden i styrelsen, annan nämnd eller beredning framställa fråga i ämnesom tillhör fullmäktiges, styrelsens, annan nämnds eller berednings handläggning.I fär dock sädan fräga framställas endast lill borgarråd. 2 kap. 29 § Fullmäktige får besluta att till ledamot och suppleant i fullmäktige eller beredning skall utgå skåUg ersättning för uppdraget. Fullmäktige får besluta alt fill ledamot och suppleant ifullmäktige eller beredning skall ( skälig omfattning utgå ersätlning förresekostnader och andra utgifter som föranledes av uppdraget saml arvode,pension och andra ekonomiska förmåner. 3 kap. 16 § Fullmäktige får besluta atl lill ledamot och suppleant i styrelsen eller annan nämnd skall ittgå skälig ersätlning för uppdraget. Fullmäktigefår besluta att till ledamot och suppleant i styrelsen eller annan nämnd skalli skälig omfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledesav uppdraget saml arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Nyvalda fullmäktige väljer då val i hela riket avfullmäktige har ägt rum tre eller flera revisorer saml minsl lika mångarevisorssuppleanter för granskning av de tre följande årens verksamhel. Fullmäktigefår därvid välja revisorer och suppleanter för granskning av viss eller vissanämnders verksamhet. Antalet revisorer, liksom antalet suppleanter, för varjenämnd eller grupp av nämnder skall dock vara minst tre. Beträffande valbarhet till revisor ellerrevisorssuppleant, verkan av alt valbarheten upphör och rätt till avsägelseskall bestämmelserna i 2 kap. 4 § om ledamot i fullmäktige lillämpas påmotsvarande sätt. Den som har uppnått ålder senast förvalet till revisor eller suppleant är dock valbar. Om revisor som ej har utsetts till proportionellt valavgår får fullmäktige förrätta fyllnadsval föråterstoden av . Nyvalda fullmäktige väljer då val i hela riket avfullmäktige har ägt rum tre eller flera revisorer samt minst lika mångarevisorssuppleanter för granskning av de tre följande årens verksamhet. Fullmäktigefår därvid välja revisorer och suppleanter för granskning av viss eller vissanämnders verksamhel. Antalet revisorer, liksom antalet suppleanter, för varjenämnd eller grupp av nämnder skall dock vara minst tre. Beträffande valbarhet till revisor ellerrevisorssuppleant, verkan av atl valbarheten upphör och rätt till avsägelseskall bestämmelserna i 2 kap. 4 § om ledamot i fullmäktige lillämpas påmotsvarande säll. Den som har uppnått ålder senast förvalet lill revisor eller suppleant är dock valbar. Om revisor som ej har utsetts till proportionellt valavgår får fullmäktige förrätta fyllnadsval föråterstoden av . Revisor och revisorssuppleant har rätt till den ledighetfrån anställning som behövs för uppdraget. Fullmäktige får besluta all till revisor ochrevisorssuppleant skall / skälig omfattning utgå ersätlning för resekostnaderoch andra utgifter som föranledes av uppdraget samt arvode, pension och andraekonomiska förmåner. Revisor och revisorssuppleant har rätt till den ledighetfrån anställning som behövs för uppdraget. Fullmäktige får besluta atl lill revisor ochrevisorssuppleant skall ulgå skälig ersättning för uppdraget 1982/83:97 55 Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1982:5) De förtroendevalda i kommuner ochlandstingskommuner Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls avkammarkollegiet, statskontoret, , ,statens invandrarverk, jämställdhetsombudsmannen, sju länsstyrelser, jämslälldhetskommittén(Ju 1976:08), 58 kommuner, 11 landstingskommuner. , i , CentralorganisationenSACO/SR, , , . , , , . , , totalt 101 instanser. Några länsstyrelser har i sitt remissarbete inhämtatsynpunkter från länels partiorganisationer resp. kommuner. Två kommuneråberopar kommunförbundets yttrande. har överlämnat dei fullmäktige representerade partiernas enskilda yttranden. Femton remissinstanser, varav tretton kommuner, harskriftligen meddelat atl de avslår från att yttra sig. I Remissinstansernas ställningstagande i stort tillbetänkandet Ett tjugotal remissinslanser anför att de instämmer ikommitténs synpunkter och förslag i slort dier i princip. I de allra flestafall är della allmänna omdöme förenat med detaljsynpunkler. I den del av betänkandet som berör de förtroendevaldasarbetssituation m. m. har kommittén inte lämnat några förslag som kräverförfattningsändringar. Kommittén har i stället framfört"synpunkter", som är avsedda all tjäna som vägledning för kommuneroch landstingskommuner. Remissinstansernas inställning till kommilténssynpunkter i denna del är övervägande positiva. Klart positiva är instansernavad gäller bl. a. avvisande av kvotering som ett medel atl motverka skevheter irekryteringen till uppdragen, antalet hel- och deltidsengagerade,barntillsynsfrågan samt de politiska partiernas resurser. Meningarna går mer isär beträffande frågan om ökning av antalet uppdrag/spridning av uppdragen samtbeträffande sammanträdestiderna. Inställningen lill förslaget om en vidgning av inlerpellationsrältenär klart .positiv. Etl femtiotal av de ca 60 remissinstanser som berört förslagelär 1982/83:97 56 positiva, fyra är tveksamma och endast tre motsätter sigförslaget. Ett nittiotal remissinstanser har berört förslagel alt ikommunallagen införa en möjlighel att ge ersättning för förloradarbetsförtjänst. Ca 55 remissinstanser är positiva till principen medan ca 25är negativa. Elt tiotal instanser är tveksamma eller lar inte direkt ställningi principfrågan. Etl trettiotal remissinstanser har behandlat förslagel atlknyta ersätiningen lill sjukpenningförsäkringen. Av dem som berört den tekniskalösningen är etl tiotal positiva medan övriga är negativa eller tveksamma. Ett femtiotal remissinstanser har behandlat frågan ompensioner .och avgångsersättning. Etl stort antal instämmer i kommilténsuppfattning att visslidspension enbart skall ses som etl ekonomiskt skydd ochdärför bör samordnas med inkomst av förvärvsarbete eller offentligt uppdrag.Enligt kommitténs mening bör lagstiftningen inte hindra att visslidspensionockså lillämpas för andra än heltidsengagerade; deltidsengagerade medåtminstone engagemang bör enligl kommillén kunna komma i fråga förvisstidspension. De remissinstanser som tar upp denna fråga instämmer ihuvudsak i förslagel. De remissinstanser som tar upp frågan om urholkning av deförtroendevaldas tjänstepensions- eller semesterförmåner vid utövande avförtroendeuppdragen instämmer i kommitténs bedömning atl dessa förhållanden ärotillfredsställande. II Remissinstansernas ställningstagande i detaljfrågor I, De förtroendevaldas arbetssituation Kommittén har i denna del behandlat följandeproblemområden 1. deförtroendevaldas avspegling av väljarkåren 2. förtroendeuppdragensantal och spridning 3. graden avspecialisering bland de förtroendevalda 4. deförtroendevaldas arbetssituation med avseende på - barntillsyn ianslutning till sammanträdena - utbildningen avde förtroendevalda - servicen åt deförtroendevalda - utnyttjande avalternativa sammanträdesformer 5. de politiska partiernas resurser Kommittén har därvid beskrivit de nuvarande förhållandena,analyserat dessa och dragit vissa slutsatser. Kommitténs synpunkter är avseddaatt tjäna som vägledning ål kommuner och landstingskommuner i deras arbete med atlförslärka den kommunala demokratin och förbättra förhållandena för deförtroendevalda. 1982/83:97 57 /././ Instämmanden i kommiuéns synpunk ler i slorl 22 remissinstanser har anfört att de instämmer ikommitténs synpunkter och förslag i stort. De allra flesta av dessa hardessutom lämnat synpunkter på enskilda detaljer. Följande remissinslanser har gett allmänt positiva omdömenav delta slag: Kammarkollegiet, länsstyrelserna i , och Västmanlandslän; sladssekreieraren och föredragande borgarrådet i ;, , , , , , . Rättviksoch Asele kommuner: , . ochVästerbottens läns landstingskommuner samt . 1.1.2 Den praktiska innebörden av kommitténs synpunkter Flera remissinstanser diskuterar i anslutning till dessaallmänna omdömen hur de synpunkter och förslag, som väsentligen har karaktärenav rekommendationer, skall uppfattas av kommuner och landstingskommuner. anför t. ex. alt de förslagkommittén redovisat i syfte att underlätta för kommuninvånarna att ta på sigförtroendeuppdrag och för att förbättra förutsättningarna för en allsidigrekrytering har huvudsakligen karaktär av rekommendationer. Allmänt sett finnerförbundet att förslagen till åtgärder inom denna ram är väl avvägda. Förbundetvill dock betona att frågan om rekommendationerna bör följas eller ej beror påde lokala förutsättningarna i varje kommun. Det är därför viktigt attkommunerna får klart för sig att rekommendationerna inte är bindande utan attandra lösningar kan diskuteras utifrån kommunens egna förutsättningar. a. i och Kristianstadsoch kommuner samt läns landstingskommun anför liknande synpunkter. 1.1.3 Frågor som direkt eller indirekl berör aktuellaproblemområden En del av remissinstanserna tar upp vissa frågor av allmänkaraklär som direkt eller indirekt berör de problemområden som kommitténaktualiserat. Det gäller t. ex. delegationsinstilutel. "Styrelsen anser att befintliga möjligheter lilldelegation givetvis bör utnyttjas men hävdar dessutom att bestämmelserna omdelegation i 1 kap. 5 § kommunallagen och 3 kap. 12 § kommunallagen inte är tillräckligaför att klara de praktiska problemen. Styrelsen har i skilda sammanhang- senasti samband med yttrande över betänkandet , en partiell översyn av kommunallagen - uttalat sig för en Prop, 1982/83:97 58 översyn av kommunallagens delegationsregler. Styrelsenvidhåller nu sin tidigare redovisade uppfattning i denna fråga. Problemet, medhur de förtroendevalda i elt sådant system skall fä information om de beslul deanställda fattar får därvid ägnas särskild uppmärksamhet." i , ,/SR och anför liknande synpunkter. i län framhåller atl ävenstatliga organ fåll betydligt ökade inslag av förtroendevaldaoch att det därför är angeläget att arbetsvillkoren så långt möjligl blir likai stat som kommun. kommun tar i sitt yttrande upp det minskandeförtroendet för politiker och politiska partier, som kommittén redovisat.Återställandet av förtroendet måste vara den angelägnaste kommunaldemokratiskareformen f. n., även inom rikspolitiken, enligt kommunens mening. demokratisk samling lar bl. a. upp ett förslag sompresenterades i början av 70-talel och som innebär att elt syslem medtilläggsmandat införs i primärkommunerna liksom i landstingen. Kds anser attvalkretsindelningar, som inte sällan kan vara konstlade, motverkar en naturligbreddning av den kommunala demokratin. framhåller vikten av att förtroendemännensintegritet upprätthålls. har en stadig maktförskjutning ägt rumfrån de förtroendevalda lill förvaltningar och personalorganisationer. Det ärdärför viktigt att den företagsdemokratiska utvecklingen sker på etl säll som inlekommer i konflikt med den politiska demokratin. Tendenser i korporaliv riktningmåste med kraft motverkas. Fredrika-Bremer-Förbundei anser att informationen om deförtroendevaldas arbetsvillkor bör utökas kraftigt inte minst tilljournalisthögskolorna och till folkrörelser, varifrån många förtroendevalda ikommuner och landsting rekryteras. kommun framför i sill yttrande att det nu aktuellabelänkandet inle har den idémässiga framförhållning man skulle kunna begära. Jämställdhelskommitlén och anför kritik mot sammansättningen av kommittén vad gäller densvaga representationen för kvinnorna. Jämställdhelskommitlén ser detta som enförklaring till att så få konkreta åtgärder föreslås när det gäller altförbättra de kvinnliga förtroendevaldas villkor. 1.2 De förtroendevaldas avspegling av väljarkåren Enligt kommittén är det frän allmändemokralisk synpunktväsentligt all sammansättningen av de kommunala och landstingskommunala organeninte bara åsiktsmässigt utan även i socialt och ekonomiskt hänseende någorlundamotsvarar befolkningens sammansättning. En allsidig rekrytering till förtro- Prop, 1982/83:97 59 endeuppdragen har ett värde i sig. Enligt kommitténsmening är det dock inte rimligl att kravet på grupprepresentativitet blirliktydigt med krav på millimeterrältvisa. Kommittén avvisar tanken på kvoteringeller dylika åtgärder som elt medel atl påverka förtroendeuppdragens fördelningpå olika grupper. Kommittén anser det möjligt att påverka förutsättningarna fören allsidig rekrytering till förtjoendeuppdragengenom en kombination av åtgärder, som syftar till att underlätta och därmed göradet politiska arbetet mera attraktivt. 1.2.1 Instämmanden i kommilténs allmänna synpunkter , och instämmer ikommitténs allmänna synpunkter på rekryteringen av de förtroendevalda och derasrepresentativitet. 7.2.2 Andra allmänna synpunkter på rekryteringen Utöver dessa har ett tiotal instanser framfört andra,allmänna synpunkter på rekryteringen fill förtroendeuppdragen. Statskontoret anför bl. a. att förslagen till ökaduppmärksamhet ål politikerrollen samt intensifierade insatser för alt ökautbildning och service åt förtroendevalda framstår som särskilt angelägna bl.a. mot bakgrund av kommitténs enkätdala rörande uppdragsattityd hos väljare. All kvinnor och män finns rättvist representerade blandpolitiker och andra beslutsfattare är enhgt jämsiättdheisombudsmannen enförutsättning för en verklig demokrati. En ökad rekrytering av bl. a. kvinnor,ungdomar och småbarnsföräldrar bör därför självklart eftersträvas. Utökaddirektinformation till kommunernas medlemmar, diskussion i viktigare frågorinnan beslut fattas. Hearings och offentliga nämndsammanträden är metoder somkan användas för att vitalisera kommunalpolitiken och göra kommunmedlemmarnamera benägna atl aktivt engagera sig i den. Etl system med "faddrar"för nyvalda politiker skulle troligen leda till att dessa snabbare blevhemmastadda med det politiska arbetet. Med detta skulle troligen följa en ökadbenägenhet att fortsätta detta arbete.