prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Det gäller tjänstemän som förestår förvaltningar, som är underställdakyrkorådet. I fråga omvalbarhet till ledamot och suppleant i kommunstyrelsen, verkan av attvalbarheten upphör och rätt till avsägelse gäller enligt 3 kap. 3 § KLbestämmelserna om fullmäktige som huvudregel. Som ett undantag föreskrivs attden som senast den dag när valet förrättas har uppnått är valbar.Den som är när styrelsen utses är alltså valbar, även om han fyllt 18 årförst efter valet till fullmäktige. Utöver de personer som inte är valbara tillfullmäktige är chefer för verk som hör till styrelsens förvaltningsområdeundantagna från valbarhet. 1 enlighet med utredningens förslag har paragrafenutformats efter förebild av 3 kap. 3 § KL. 7 § ledamöter och suppleanter i kyrkorådet har rätttill den ledighet från anställning som behövs för uppdraget. Paragrafen saknar motsvarighet i LFS. Enligt 3 kap. 4 § KL har ledamot och suppleant ikommunstyrelsen rätt till den ledighet från anställning som behövs föruppdraget. Utredningenanser att en bestämmelse motsvarande 3 kap. 4 § KL bör finnas också på detkyrkokommunala området. Utredningen hänvisar i fråga om motiveringen tillförslaget till 2 kap. 5 §. Utredningen framhåller att kyrkoherden är ledamot ikyrkorådet på grund av sitt ämbete och inte på grund av förtroendemannaskap.Sysslorna i kyrkorådet ingår i hans eller hennes normala arbetsuppgifter.Rätten till ledighet bör enligt utredningen därför inte omfatta honom ellerhenne. 1 likhet med utredningen anser jag att en bestämmelse omrätt till den ledighet från anställning som behövs för uppdraget bör införas.Motiveringen är densamma som när det gäller ledamöter och suppleanter ikyrkofullmäktige. Bestämmelsen har utformats i enUghet med utredningensförslag. 8 § Sådana ledamöter och suppleanter i kyrkorådet somavses i 4 § väljs , räknat fr. o. m. året då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. Om val till kyrkofullmäkfige har upphävts och omval harägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning ochmandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen förde valda ledamöterna och suppleanterna i kyrkorådet efter det attomvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyadesammanräkningen har avslutats, skall kyrkofullmäktige förrätta nytt val avledamöter och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden. 1982/83:19 157 Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgårunder tjänstgöringstiden, inträder en suppleant, enligt den ordning mellansuppleanterna som har bestämts vid valet, i ledamotens ställe för återstodenav tjänstgöringstiden. Om en annan vald ledamot avgår, förrättas fyllnadsvalför återstoden av tjänstgöringstiden. I denna paragraf finns bestämmelser om kyrkorådetsmandatperiod, om efterträdare till ledamot som har avgått och om omval avkyrkoråd. Paragrafen motsvarar delvis 46 § LFS. Mandattiden för de valda ledamöterna och suppleanterna ikyrkorådet är enligt 46 § LFS , räknat fr. o. m. året efterdet då allmänna kyrkofullmäktigval har ägt rum. Om en ledamot, som har utsettsvid proportionellt val, avgår inkallas den suppleantsom bör inträda enligt den för suppleanterna bestämda ordningen. Den som harkallats in skall tjänstgöra som återstod för den som har avgått.Om en annan ledamot avgår, skall fyllnadsval förrättas för återstoden av tiden. Enligt 3 kap. 5 § KL väljs ledamöter och suppleanter ikommunstyrelsen , räknat fr. o. m. året dåval i hela riket av fullmäktige har ägt rum. 1 tredje stycket nämnda paragraf finns en ny bestämmelsesom innebär att, om val fill fullmäktige har upphävts och omval har ägt rumeller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning ochmandatfördelningen mellan partierna har ändrats till följd av detta, uppdragenför ledamöterria och suppleanterna i styrelsen upphör efter det attomvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller den förnyadesammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val avledamöter och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden. Denna regel infördesi KL (prop. 1981/82:4, KU 1981/82:12, rskr 1981/82:16, SFS 1981:1105).Vidare finns i 3 kap. 5 § KL bestämmelser om vad som händer när ledamot somutsetts vid proportionellt val resp. majoritetsbeslut avgår. Utredningen anser att bestämmelserna om kyrkorådetsmandatperiod och om efterträdare till ledamot som har avgått bör flyttas övertill den nya lagen på samma sätt som skedde med motsvarande regler i 1953 årskommunallag vid kommunallagsreformen. Prop.1982/83:19 158 Utredningen tar också upp frågan om omval av kyrkoråd. Pågrund av bestämmelserna i 52 § lagen om kyrkofullmäktigval gäller beslutvarigenom någon har utsetts till kyrkofullmäktig eller till suppleant utanhinder av att besvär har anförts över beslutet. Detta innebär framhållerutredningen att beslut som har fattats av kyrkofullmäktige, t. ex. om att utseledamöter i kyrkorådet och andra nämnder gäller även om valet avkyrkofullmäktige upphävs. Det rent partipolitiska inslaget är i allmänhet inteså markerat i den kyrkokommunala verksamheten som i den borgerliga. Självfalletkan emellertid gruppskiljande åsiktsriktningar av annan karaktär förekomma inomkyrkokommunerna. Att en ändring i majoritetsförhållandena i den beslutandeförsamlingen f. n. inte kan få genomslag i kyrkorådet eller andra nämnder ärdärför enligt utredningen inte tillfredsställande. Utredningen anser på grundhärav att omval av de kyrkokommunala nämnderna bör kunna äga rum efter det attett kyrkofullmäktigval har gjorts om. i anför att nytt val avledamöter öch suppleanter i kyrkoråd m. fl. bör ske inte bara om val tillkyrkofullmäktige upphävts och omval har ägt rum utan även när rättelse harvidtagits genom förnyad sammanräkning som lett till ändring avmandatfördelningen mellan partierna. Bestämmelserna om kyrkorådets mandatperiod och omefterträdare till ledamot som har avgått bör, som utredningen föreslagit,flyttas över till den nya lagen. I likhet med utredningen anser jag att omval av dekyrkokommunala nämnderna bör kunna äga rum efter det att kyrkofullmäktigval hargjorts om. Den närmare utformningen av bestämmelsen bör. som iJönköpings län påpekat, anknyta till motsvarande bestämmelser i 3 kap. 5 § KL.Uppdragen för ledamöter och suppleanter i kyrkorådet upphör följaktligen ocksånär rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningendärvid har ändrats. 9 § Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman väljer för den tidsom fullmäktige eller stämman bestämmer bland kyrkorådets ledamöter enordförande och en eller två vice ordförande. Gemensamt kyrkoråd skall docksjälv välja ordförande och en eller två vice ordförande bland sina ledamöter. Om varken ordförande eller vice ordförande kan närvara vidsammanträde med kyrkorådet, utser rådet en annan ledamot att för tillfälletföra ordet. Om ordföranden på grund av sjukdom eller annars för längretid är förhindrad att fullgöra sitt uppdrag, får kyrkorådet utse en annanledamot att som ersättare för ordföranden fullgöra dennes uppgifter. Prop.1982/83:19 159 Paragrafen handlar om ordförande och vice ordförande ikyrkorådet och om ersättare för ordföranden. Den motsvarar 47 § LFS. Kyrkofullmäktige eller kyrkostämman utser enligt 47 § LFSen ordförande och en vice ordförande bland kyrkorådets ledamöter. Mandattidenär densamma som förde valda ledamöterna i rådet, dvs. Ordförande ochvice ordförande i ett gemensamt kyrkoråd utses av det gemensamma kyrkorådetsledamöter. Underrättelse om de namn och adress skall lämnas tilllänsstyrelsen och . Om både ordförande och vice ordförande ärförhindrade att inställa sig vid kyrkorådssammanträde, får rådet utse någonannan ledamot att föra ordet vid det tillfället. Genom KL (3 kap. 6 §) infördes möjligheten att utse enandre vice ordförande i alla nämnder. Skyldigheten att underrätta länsstyrelsenom val av ordförande togs bort. Kommunerna fick frihet att själva bestämmamandattiden för presidieposterna. En ersättare för ordföranden i styrelsen kanutses, om ordföranden på grund av sjukdom eller annars ärförhindrad att fullgöra sitt uppdrag. Utredningens förslag har utformats efter förebild i 3 kap.6 § KL. Det innebär således bl. a. att underrättelseskyldigheten i fråga omordförandevalen avskaffas. i anser att skyldigheten att underrättadomkapitlet om val av ordförande och vice ordförande i kyrkoråd bör vara kvar,eftersom dessa uppgifter är till stor nytta också för stiftsnämndens arbete.Stiftsnämnden framhåller att, om skyldigheten att underrätta omutgången av dessa val slopas, stiftsnämnden blir tvingad att på annat sättskaffa fram uppgifterna. Även i anser attunderrättelseskyldigheten bör vara kvar. Paragrafen har i enlighet med utredningens förslagutformats på samma sätt som motsvarande bestämmelser i . 1982/83:19 160 tige eller kyrkostämman ges möjlighet att utse två viceordförande och att bestämma mandattiden för presidieposterna samt attkyrkorådet kan utse ersättare för ordföranden vid sjukdom eller längre förfall. Jag delar utredningens uppfattning att skyldigheten attunderrätta om utgången av val till ordförande och vice ordförande ikyrkorådet bör tas bort. Bestämmelser om sådana underrättelser skall enligt 2kap. 30 § tas in i fullmäktiges arbetsordning. Bestämmelsen i första stycket om ordförandeval igemensamma kyrkoråd har förts över från LFS. Någon särskild bestämmelse omunderrättelse om ordförandevalen i dessa fall behövs inte. 10 § bestämmer tid och plats för sinasammanträden. Sammanträde skall även hållas, när minst en tredjedel av rådetsledamöter eller ledamot som avses i 3 § begär det eller ordföranden anser attdet behövs. får kalla en ledamot eller en suppleant ikyrkofullmäktige, ordföranden eller en vice ordförande i kyrkostämman, enledamot eller en suppleant i annan nämnd eller beredning, en tjänsteman hosförsamlingen eller en särskild sakkunnig att närvara vid sammanträde med rådet.Den som har kallats till sammanträde får, om rådet beslutar det, delta iöverläggningarna men inte i besluten. 1 denna paragraf finns bestämmelser om tid och plats förkyrkorådets sammanträden och om närvarorätt för utomstående. Paragrafenmotsvarar delvis 48 § LFS. Enligt 48 § LFS sammanträder kyrkorådet på tid och platssom rådet själv bestämmer. Rätt att få till stånd sammanträde har också rådetsordförande. Vidare kan kyrkoherden eller hans ställföreträdare eller minsthälften av rådets övriga ledamöter fä till stånd sammanträde med kyrkorådet. Isådana fall krävs en särskild framställning om sammanträde och att ändamåletför det uppges. Enligt 3 kap. 7 § KL bestämmer kommunstyrelsen tid ochplats för sina sammanträden. Dessutom kan en tredjedel av ledamöterna få tillstånd sammanträde med styrelsen. Sammanträde skall också hållas när ordförandenanser att det behövs. Genom kommunallagsreformen infördes en rätt för styrelsenatt medge närvaro- och yttranderätt för förtroendevalda vid sammanträde medstyrelsen, även om den förtroendevalde inte är ledamot eller suppleant där.Närvarorätten kan begränsas till visst eller vissa ärenden. Styrelsen har ävenrätt att tillkalla tjänstemän och särskilda sakkunniga. Beslut om att tillkallaen förtroendevald, tjänsteman eller särskild sakkunnig fattas av styrelsen medenkel majoritet. Paragrafen har i enlighet med utredningens förslag ihuvudsak utformats med 3 kap. 7 § KL som förebild. Församlingar därbeslutanderätten utövas på kyrkostämma saknar i stor utsträckningförtroendevalda. De förtroendevalda som finns i det beslutande organet utgörsav ordförande och vice ordförande i kyrkostämman. rätt att kallaförtroendevald från 1982/83:19 161 det beslutande organet till sammanträde med rådet avser idessa fall de nu nämnda personerna, dvs. ordförande och vice ordförande ikyrkostämman. 11 § I fråga om suppleanternas tjänstgöring ikyrkorådet gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 2 kap. 11 § om suppleanternas tjänstgöring i kyrkofullmäktige. Detta gäller även när en ledamot, som inte har utsetts vid proportionellt val, har avgått och fyllnadsval ännu inte har ägt rum. Suppleanternafår närvara vid rådets sammanträden och skall underrättas om tid och plats försammanträde. Paragrafen innehåller bestämmelser om suppleantstjänstgöring i kyrkorådet. Den motsvarar 49 § LFS. Enligt 49§ LFS bör suppleanterna i kyrkorådet inkallas till tjänstgöring i den ordningsom har bestämts vid valet, om det fordras på grund av att ledamot ärförhindrad. Suppleant skall även inkallas när det har uppstått vakans efterledamot som inte har utsetts vid proporfionellt val och fyllnadsval ännu intehar skett. Suppleanterna har även annars rätt att närvara vid rådetssammanträden och skall allfid underrättas om tiden för sammanträdena. I 3 kap. 8§ KL hänvisas i fråga om suppleanternas tjänstgöring i kommunstyrelsen tillbestämmelserna i 2 kap. 11 § KL om suppleanter i fullmäktige. Det innebär attsuppleant skall kallas in när ordinarie ledamot är förhindrad att inställa sigtill sammanträde eller att vidare delta i sammanträde. Enligt en särskildföreskrift i 3 kap. 8 § skall samma regler tillämpas när vakans inte har hunnitfyllas efter ledamot som har utsetts vid majoritetsval. När en ledamot som harutsetts vid proportionellt val avgår, träder enligt 3 kap. 5 § KL en suppleantomedelbart in som ledamot. Vid sammanträde skall suppleanterna träda in i denordning som har bestämts vid valet, dvs. den ordning som har bestämts enligt 8§ lagen om proporfionellt valsätt eller som kommunfullmäkfige har bestämtenligt 3 kap. 2 § KL. I likhetmed utredningen anser jag att principerna i KL om suppleanternas tjänstgöring ikommunstyrelsen bör tillämpas på motsvarande sätt beträffande suppleantstjänstgöring i kyrkorådet. Paragrafen har utformats med 3 kap. 8 § KL somförebild. Den innehåller en hänvisning som innebär att bestämmelserna ominkallande av suppleanter och deras tjänstgöririgsrätt i kyrkofullmäktige skallgälla i tillämpliga delar beträffande suppleanterna i kyrkorådet. Enligtandra stycket har suppleanterna rätt att närvara vid kyrkorådets sammanträden.Församlingarna får själva avgöra om suppleanterna skall ha yttranderätt ochrätt att få särskild mening antecknad i protokoUet även när de inte tjänstgör ien ledamots ställe. 12 § får handlägga ärenden endast om merän hälften av ledamöterna är närvarande. Ledamot i kyrkorådet och annan som har att handläggaärenden hos rådet 11 1982/83. 1982/83:19 162 får inte delta i eller närvara vid handläggningen av ettärende som personligen rör honom eller henne själv eller hans eller hennesmake, föräldrar, barn eller syskon eller annan honom eller henne närstående. Paragrafen behandlar beslutförhet och jäv i kyrkorådet.Den motsvarar 50 § LFS. får enligt 50 § LFS inte handlägga ärenden ominte fier än hälften av ledamöterna är närvarande. Beträffande jäv för ledamoti kyrkorådet och annan som handlägger ärenden hos rådet skall bestämmelsernaom jäv för kyrkofullmäkfig i 19 § första stycket LFS tillämpas. Den som ärjävig i ett ärende får inte närvara när ärendet behandlas. 13 kap. 9 § KL föreskrivs att styrelsen får handläggaärende bara om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. Jävig är den sompersonligen berörs av ett ärende. Jäv föreligger också när make, föräldrar,barn eller syskon eller annan närstående berörs av ärendet. Paragrafen har i enlighet med utredningens förslagutformats så att den stämmer överens med 3 kap. 9 § KL. 13 § När kyrkorådet väljer en sådan avdelning som avses i16 § eller ett organ bestående av ledamöter eller suppleanter i rådet förberedning av ärenden som rådet skall handlägga, tillämpas bestämmelserna i 2kap. 23 § om proportionellt val. I fråga om förfarandet vid fattande av beslut, förande avprotokoll, protokollets innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande omjustering och reservation tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 22, 25 och 26 §§ omkyrkofullmäktige. Protokollet får dock justeras på det sätt som kyrkorådetbestämmer av ordföranden och minst en ytterligare ledamot. Denna paragraf, som motsvarar 51 och 52 §§ LFS, behandlarval av utskott och beredningar, förfarandet vid fattande av beslut, protokolloch reservation i kyrkorådet. Enligt 51 § LFS skall förfarandet när kyrkofullmäktigefattar beslut tillämpas på motsvarande sätt i kyrkorådet. I 52 § LFS föreskrivsatt bestämmelserna om kyrkofullmäktiges protokoll, protokollets innehåll och omreservation mot kyrkofullmäktiges beslut skall tillämpas i kyrkorådet.Kyrkorådets protokoll skall justeras senast efter sammanträdet avordföranden och minst ytterligare en ledamot. Rådet får också justeraprotokollet genast eller vid nästa sammanträde. Justeringen av kyrkorådsprotokolletskall fillkännages på samma sätt som justeringen av ett protokoll frånkyrkofullmäktigsammanträde. Den som har tagit avskrift av kyrkorådsprotokollhar rätt att få avskriften bestyrkt utan kostnad. 1982/83:19 163 I 3 kap. 10 § KL föreskrivs att bestämmelserna i 2 kap. 23§ KL om proportionellt val blir tillämpliga vid kommunstyrelsens val avavdelning som avses i 3 kap. 12 § KL och av organ för beredning av ärende inomstyrelsen. , på vars initiativ bestämmelsen tillkom,framhöll att det är väsentligt från demokratisk synpunkt att möjlighet öppnasför en minoritet att få till stånd proportionellt val även till dessa organ (KU1976/77:25 s. 22). 1paragrafen anges vidare beträffande beslutsförfarandet, protokollföring,protokollets innehåU, protokollsjustering, tillkännagivande om justering ochreservation att bestämmelserna om fullmäktige skall ha motsvarande tillämpning.Utöver ordföranden behövs dock bara en justeringsman. Enligt uttryckligföreskrift behöver tillkännagivande om justering inte införas i tidning. Protokollet skall justeras dagar eftersammanträdesdagen. Dessutom finns en särskild bestämmelse om arkivvård.Paragrafen innehåller inte någon motsvarighet till de tidigare bestämmelsernaom att protokollsutdrag skall bestyrkas avgiftsfritt. Utredningen har utformat sitt förslag till bestämmelser omproportionellt val m. m. i kyrkorådet med förebild av 3 kap. 10 § KL, medundantag av bestämmelserna om arkivvård. Beträffande dessa bestämmelserhänvisar utredningen till 5 kap. 20 §. Kammarrätten i , församlings- ochpastoratsförbund och kyrkokamerala förening anser att föreskriften omtillkännagivande av justering är överflödig. anför att det i den praktiska tillämpningen är helt klart attbestämmelsen om protokollsjustering, som innebär att ett särskiltjusteringssammanträde måste hållas, inte efterlevs.- 1 många kommuner skickarman protokollen per post eller på annat sätt till ordföranden och den utseddejusteringsmannen. För att justera ett nämndprotokoll behövs enligt förbundetsmening inte ett särskilt justeringssammanträde. Justeringen kan fylla sinfunktion också om den fillgår på andra sätt. Mot bakgrunden av de erfarenhetersom vunnits anser förbundet att tiden är mogen för att ändrabestämmelsen i KL om justeringen av nämndprotokoll på sådant sätt attjusteringssammanträde är nödvändigt. Liknande synpunkter anförs avSveriges kyrkokamerala förening. Prop.1982/83:19 164 I likhet med utredningen anser jag att bestämmelserna omförfarandet vid fattande av beslut bör anpassas till motsvarande bestämmelser i3 kap. 10 § KL. Frågan om ändring av bestämmelserna i 3 kap. 10 § andrastycket KL så att fidpunklen för justeringen av kommunala nämnders protokollinte behöver tillkännages vid sammanträdena har tidigare behandlats avkonstitutionsutskottet. Utskottet avstyrkte en motion med detta innehåll. Utskottetansåg att det inte fanns tillräckligt underlag för att då göra detaljändringari KL (KU 1978/79:5). Det har emellertid visat sig att bestämmelsen medförpraktiska problem vid tillämpningen. Jag föreslår därför att justering avkyrkorådets protokoll skall kunna ske utan särskilt justeringssammanträde.Bestämmelsen har utformats så att kyrkorådet bestämmer i vilken ordningprotokollet skall justeras. Protokollet skall liksom justeras avordföranden och minst en ytterligare ledamot. I enlighet med utredningens förslag innehåller paragrafeningen motsvarighet till den nuvarande bestämmelsen om att protokollsutdragskall bestyrkas avgiftsfritt. Bestämmelsen i utredningens förslag om atttillkännagivande om justering inte behöver införas i tidning är överflödig. 14 § skall kungöra på lämpligt sätt varframställningar till rådet tas emot. Bestämmelserna i 7 § förvaltningslagen (1971:290) om närhandling anses har kommit in till myndighet tillämpas i ärenden hos kyrkorådet. Delgivning med kyrkorådet sker med ordföranden eller densom enligt reglemente, instruktion eller särskilt beslut är behörig att ta emotdelgivning. Paragrafen, som motsvarar 53 § LFS, innehållerbestämmelser om var framställningar till kyrkorådet tas emot, om tidpunkten nären handling skall anses ha kommit in till kyrkorådet och om delgivning medrådet. skall enligt 53 § LFS kungöra varframställningar till rådet tas emot. Vidare skall bestämmelserna i 7 §förvaltningslagen om tidpunkten när en handling anses ha kommit in tillmyndighet tillämpas hos kyrkorådet. Slutligen föreskrivs att kyrkorådetsskriftväxling ombesörjs av ordföranden eller under hans ledning. I 3 kap. 11 § KL anges att bestämmelserna i 7 §förvaltningslagen om när handling anses ha kommit in till myndighet tillämpaspå motsvarande sätt i ärende hos styrelsen. Vidare föreskrivs att delgivningmed styrelsen skall ske Prop.1982/83:19 165 med ordföranden eller den som enligt reglemente,instruktion eller särskilt beslut är behörig att ta emot delgivning. Utredningen anför att man för de borgerliga kommunerna kanräkna med att kommunmedlemmarna med lätthet får information om styrelsensadress. Detta torde även gälla i fråga om de flesta kyrkliga kommunerna.Emellertid har dessa oftast inte särskilda kanslihus eller kanslilokaler.Verksamhetens lokalisering kan även av andra orsaker var mindre känd. Det ärdärför enligt utredningen befogat att behålla regeln om att kyrkorådets adressskall kungöras. Detta gäller särskilt som mottagandet kan tänkas ske på annatställe än t. ex. pastorsexpeditionen. I likhet med utredningen anser jag att det finns skäl attbehålla regeln att kyrkorådets adress skall kungöras. 1 övrigt harbestämmelserna i paragrafen anpassats till 3 kap. 11 § KL. 15 § väljer kyrkvärdar bland ledamöterna ochsuppleanterna i rådet. Kyrkvärdarna utses för den tid de är valda tillledamöter eller suppleanter. utser för varje kalenderår en kassaförvaltare,om rådets medelsförvaltning inte har ordnats på annat sätt. Det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rumskall det nyvalda kyrkorådet före december månads utgång utse befattningshavaresom avses i första och andra styckena. Denna paragraf innehåller bestämmelser om kyrkvärdar ochkassaförvaltare. Den motsvarar 54 § LFS. Första ochandra styckena har utan ändringar i sak förts över från LFS. I fråga omvalbarhet till kyrkvärd hänvisar jag till vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.5). Bestämmelsen om kassaförvaltare har inte någonmotsvarighet i KL. De borgerliga kommunerna är så stora att en regel omkassaförvaltare inte längre behövs. För de kyrkliga kommunerna är förhållandenaannorlunda. Antalet små kyrkliga kommuner är stort och verksamheten oftast avrelativt begränsad omfattning. På grund härav föreslår utredningen attkyrkokommunerna skall ha kvar rätten att utse kassaförvaltare. Jag delarutredningens uppfattning på denna punkt. Enligtgällande rätt kan kyrkvärdar och kassaförvaltare inte utses förrän det nyvaldakyrkorådet sammanträder, dvs. i praktiken när en del av mandatperioden harförflutit. För att undvika detta bör det åligga det nyvalda kyrkorådet attunder år då val i hela riket av kyrkofullmäktige haägt rum sammanträda före decembermånads utgång för att utse kyrkvärdar och Prop.1982/83:19 166 kassaförvaltare.En bestämmelse härom har i enlighet med utredningens förslag tagits in i trejdestycket. 16§ Kyrkofullmäkfige eller kyrkostämman får anta reglemente med närmare bestämmelserom kyrkorådets verksamhet.