prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Avgifterna tillstaten stiger dels på grund av höjd arvs- och gåvoskatt, dels på grund av attegenavgiften till folkpensioneringeninom statsbudgeten höjs som sjukförsäkringsavgiften inomsocialförsäkringssektorn dras ner. Beträffande avgifterna tillarbetslöshetsförsäkringen väntas en fortsatt kraftig tillväxt. De kommunalaavgifterna väntas 1983 utvecklas i ungefär samma takt som föregående år medminskade investeringsbidrag för vägar samt el, gas och vatten till följd avminskat småhusbyggande och höjda avgifter för barna-, åldrings-ochhandikapp vård. De totalainbetalningarna av skatter, avgifter m.m. skulle därmed stiga mellan 1982 och1983 med drygt 43/4 alternativt , vilket innebär sänkning med 6 3/4 resp. 31/jämfört med ökningstalet 1981-1982. Statistiken över hushållens inkomster från räntor ochutdelningar har revideratsför 1981 med plus 500 milj.kr. avseende obligationer, vilket också påverkar kalkylerna . För detta århar även utgiftsräntorna revideratssedan höstberäkningen; det gäller främst utgifterna för egnahem ochbanklån, som räknats ner. Sammantaget innebär beräkningarna att hushållens negativa netto för räntor ochutdelningar skulle ha förbättrats ca1/. förutses emellertid återigen enförsämring. Deprivata transfereringarna till hushållen, som beräknas ha ökat 15 1/, består dels avpensioner direkt utbetalade av företag, inkl. statliga affärsverk, ochpensioner och andra utbetalningar enligt de avtalsenliga arbetsmarknadsförsäkringarna,dels av skadeförsäkringsutfall ochdels slutligen av transfereringar (gåvor m.m.) från utlandet. Pensioner och kollektiva försäkringsutfall svararför 2/3 av transfereringarna tillhushållen eller ca . 1982, och har ökat relativt kraftigt (1980-1981 och 1981-1982).För 1983 beräknas de totala privatainkomstöverföringarna till hushållen stiga 131/. Transfereringsutgifterna består avskadeförsäkringspremier exkl. kostnad förförsäkringstjänsterna som ingår som utgift i den privata konsumtionen. Vidare ingår transfereringar till utlandet. Dessautgifter beräknas ha ökat relativtsvagt 1981 och 1982. förutses en uppgång till följd av att devalveringen höjer värdet i svenskakronor av inkomstöverföringarna till utlandet. Deprivata transfereringarna till hushållen beräknas 1982 ha överstigit utgifterna med , vilket ärnärmare 11/. mer än överskottet 1981. väntas överskottetöka ytterligare . Ovan redovisade prognoserför utvecklingen resuherar sammantagna i en nominell ökning avhushållens disponibla inkomster med 8,i det lägre alternafivet och 10,idet högre. Den genomsnitfiiga prisstegringen enligt implicitprisindex harskattats till 11,1 resp. 11,. Realinkomsierna skulle således i det lägrealternativet falla och i det högre 1,. Utvecklingen av de olika posterna i den realtdisponibla inkomsten efter det att skatteinbetalningarna dragits från resp.inkomsttyp redovisas i tabell 6:5. Det bör understyrkas att de statistiskabristfälligheterna och de principiella svårigheterna i kalkylerna gör attredovisningen i tabell 6:5 endast ger en grov indikation på den reala utvecklingenför olika inkomsttyper efter skatt och på inkomstposternas relativa betydelseför den totala ökningen av realinkomsten.' Tabell 6:5Realinkomstutveckling efter skatt 1980-Tabell 6:5:1 Enligtnationalräkenskaperna -2,2 -6,2 -4,6 -3,5 -1,3 -3,5 -2,5 -1,9 -3,1 -2,7 -0,5 -0,4 -3,1 -9,0 -7,4 -0,2 -0,7 -0,5 3 Räntor och utdelningar, netto' -4,9 -2,2 -0,9 -0,1 -0,2 5 Beskattade sociala förmåner- -3,6 -0,3 -0,2 6 Övriga inkomstöverföringar. -2,3 -6,4 -5,3 -0,1 -0,3 -0,8 -3,1 -2,2 -1,7 8 Tilläggspost till disponibel -0,4 9 Disponibel inkomst (7-1-8) -0,8 -3,0 -2,1 -1,6 -0,8 -3,0 -2,1 -1,6 ' I Konjunkturläget aprU1981 (Reviderad nationalbudget ) kommenteras beräkningama närmare i enexkurs i kapitel 6, avsnitt 6.3 Tabell 6:5:2 Alternativkalkyl. beräknad enligt konsumentprisindex för egnahem -2,6 -4,0 -3,0 -2,2 -1,6 -6,7 -6,1 -0,9 -0,9 -8,4 -6,8 -0,1 -0,6 -0,5 -10,0 -4,7 -5,4 -0,7 -0,3 -0,4 3 Räntor och utdelningar, netto' -4,4 -2,8 -1,5 -0,1 -0,1 5 Beskattade sociala förmåner- -5,0 -0,8 -0,3 6 Övriga inkomstöverföringar, -3,7 -6,8 -0,2 -0,3 -0,2 -2,2 -1,7 -0,8 -3,0 8 Tilläggspost till disponibel -0,3 -0,1 -0,1 9 Disponibel inkomst (7-1-8) -0,8 -2,1 -1,6 -0,8 -3,0 -2,1 -1,6 ' Räntor och utdelningarhar i tabellen inte korrigerats för den faktiska skattebelastningen. -Sjukpenning och föräldrapenning, utbetalningar frän arbetslöshets- ocharbetsskadeförsäkring och lönegarantifond samt vissa bidrag i samband medarbetsmarknadsutbildning. I beräkningar som heltbygger på nationalräkenskaperna (NR) bör man vid omräkning frän löpande priser till fasta utnyttja den s.k. implicitaprisindexen för privat konsumtion (IPI). I många sammanhang - t.ex. aktuelldebatt om reallöneutvecklingen - används konsumentprisindex (KPI). Direktanvändning av KPI skulle kräva stora ingrepp i NR. En viss omdefiniering ochomräkning av hushållens konsumtion och disponibla inkomster i förhållande tillNR kan dock göras. har utfört en alternativ kalkyl genomatt tillämpa KPI vid beräkning av driftsöverskotten för egnahem. Beräkningarnavisar att skillnaden mellan NR:s IPI och KPI till stor del kan återföras påskilda beräkningsprinciper för egnahemsposten (se tablå I i avsnitt 6.1). Blandövriga anledningar till skillnaden kan nämnas att IPI mäter prisutvecklingen påsvenska hushållens konsumtion inom och utom landet, medan KPI mäterprisutvecklingen på den konsumtion som sker i . Vidare är vägningstalenolika. Den alternativa kalkyleninnebär att egnahemsposten i privat konsumtion (totalkostnad för egnahem =hyresvärdet) skrivits fram med KPI för egna hem i stället för som i NR med KPIför hyreshus. Driftsöverskottet från egnahem i disponibelinkomsten har därefterkalkylerats med utgångspunkt från det omräknade hyresvärdet. Disponibel realinkomstefter skatt har beräknats dels med sedvanligt NR-material, dels med denalternativa Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 125 kalkylen för IPI och driftsöverskott från egnahem. Itabell 6:5 redovisas resultaten från båda beräkningarna. Som framgår avtabell 6:5:1 och 6:5:2 utvecklas totala realinkomsten på samma sätt enligt bäggekalkylerna. Ändringen av IPI motverkas av omräkningen av disponibelinkomsten ilöpande priser avseende driftsöverskottet från egna hem och i någon måntilläggsposten. För övriga inkomster samt för skatter m.m. gäller sammadefinitioner i båda beräkningarna. Förändringen realt sett för dessa inkomstfaktorerbestäms då av vilken deflator som används. Beträff'andeförändring i realinkomsten framgår att för lönesumman är ökningen 1979-1980realt efter skatt 1,enligt NR-kalkylen men endast 0,1 med den KPI-anpassadeberäkningen. Differensen på ca 1 1/registreras också för övrigaposter som inte påverkas av egnahemskalkylen, såsom pensioner och övriga beskattadeförmåner. Motsvarande skillnad är ca 1/1981, ca 11/2 för 1982och ca 1/2 enligt prognosernaför 1983. i KPIutvecklas i relativt jämn takt, medan egnahemsposten visar storasvängningar som följd av diskontoförändringar. Detta återspeglas iutvecklingen av det tillräknade driftsöverskottet från egna hem, dels enligt tabell6:5:1 där hyrorna till stor del styr beräkningen, dels enligt tabell 6:5:2 som bygger på egnahemsindex. Klart framgår avtabell 6:5, trots differenser i serierna, den fortlöpande nedgången ireallönesumman efter skatt för 1981-1983. Sysselsättningsminskningen beräknasha varit 0,2-0,. Reallönesumman sjunker således även bortsett frånsysselsättningsnedgången. Den preliminära statistiken visar på ettovanligt stort skatteuttag i förhållande till lönesumman. Möjligen tyder detta påatt lönesumman är något underskattaddetta år. Beträffande pensionsutbetalningarna registreras en svacka 1982 beroende på övergången fill systemet med indexjusteringen gång . I övrigt har pensionerna i stort sett ökat realt varjeår, främst därför att antaletATP-pensionärer med full pension ökar. Ökningen av övriga inkomstöverföringar 1983 beror på bl.a. höjdabarn-, studie- och bostadsbidrag, men också på att de offentliga ochprivata avgifter som dras av i denna postförutses öka relativt svagt. Den kraftiga nedgången i enskilda företagaresinkomster beror på den förutsatta höjda debiteringen av preliminärB-skatt. Alternativkalkylenleder till att egnahemspostens andel av disponibelinkomsten sjunker något - för här behandlad periodhögst 1-11/- vilketinte har någon märkbar betydelse för storleken av bidragen fill disponibelinkomstutvecklingen. Efter skattsvarade enligt bägge kalkylerna lönesumman för avdisponibelinkomsten 1981, pensioner för 191/och nettot för inkomstöverföringarna för 9 1/. Eftersom lönesummanefter skatt utgör över hälften av disponibelinkomsten har givetvisförändringarna i lönesumman stor betydelse för utvecklingen avtotala realinkomsten. Som framgår av tabellerna drar real- 1982/83:100 126 lönesumman ner inkomstutvecklingen med 1 1/231/vart och ett av . Positiva bidrag erhålles frånpensionsinkomsterna; 1982 var dock bidraget noll eller svagt negafivt. Debeskattade sociala förmånerna, som huvudsakligen är ersättningar förinkomstbortfall, varierar bl.a. med arbetsmarknadsläget. Svängningarna iutvecklingen av driftsöverskottet från egnahem i tabell 6:5:2 är så kraftigaatt de slår igenom även i kalkylen över bidraget till inkomslutvecklingen. Från mitten av december1981 har konsumentprisindex (KPI) stigit med 8,8%.Under motsvarande period 1981 steg konsumentpriserna med 9,. Under de senastetolv månaderna, dvs. 1982 har KPI stigit med8,, vilket innebär en höjning av prisstegringstakten jämfört med föregåendemånad. Prisstegringstakten hade då utan avbrott sjunkit från 13,i augusti1981 till 7,. Avtalsindex utveckling() 19811982 (Utfall t. o. m. november1982) J FMAMJ J AS. 1981 2,3 4,2 4,8 5,6 6,1 6,3 7,0 7,5 8,4 8,8 9,3 8,5 1982 2,6 4,2 4,4 5,1 5,6 5,9 6,4 6,7 7,3' 8,2 9,1' 9,5" Avtalsindex (ATI) anger den prisutveckling somligger till grund för prisutvecklingsgarantin i . ATI angerprisutvecklingen av konsumentprisindex (med långtidsindex december föregåendeår som bas) exkl. varorna eldningsolja, Qärrvärme, bensin och kokgas (dessavaror hade en vikt av i KPI 1981 och i KPI 1982). Omprisutvecklingen enligt ATI 1981 överstigit skulleprisutvecklingsgarantin ha utlösts. 1982 skall ATI överstiga för attprisutvecklingsgarantin ska utlösas. Det bör observeras att avtalsindex inteär något officiellt indextal, utan att detta är tolkningav hur avtalsindex skall beräknas. D = korttidsindexför december ' = 19kr. " = 45kr. ' = 71kr. " = 84kr. i engångsbelopp (prognos) Avtalsindex (ATI) för1982, som visar prisutvecklingen mätt enligt KPI exkl. bränsle, bensin ochkokgas hade stigit med 8,. Garantiregeln i löneavtalenutlöstes när ATI översteg 6,, vilket skedde . Detta innebäratt löntagarna får ett engångsbelopp på . för september och . Devalveringen av densvenska kronan gav ett extratillskott till konsumentprisnivån somskattats till Tillskottet kanhänföras till prisökningar på bensin och eldningsolja; devalveringen hann iövrigt inte få några effekter på KPI . Prisutvecklingen december1981 - för delgrupper i konsumentprisindex redovisas i tabell6:6. Jämfört med , så är det främst priserna på bränsleoch bensin som ökat långsammare - med 15,jämfört med 24,sammatid . Livsmedelspriserna har stigit med 12,fram fill oktober jämförtmed 13,i Qol. Prisökningen på offenfiiga tjänster har under samma periodvarit betydligt lägre, . Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor ' Exkl. kokgas ochelström, vilka ingår i offentliga tjänster. Prisprognosen för oktober- liksom prognoserna grundas på de beräkningar somredovisas i tabell 6:7 och visar olika komponenters bidrag fill KPI-ökningenunder resp. år. I samband med devalveringen beslöt regeringen ätt allmäntprisstopp skall gälla tills vidare fr.o.m. . Som stopprisergäller de priser som fillämpades . Importörer får emellertidöverskrida sina stoppriser med den merkostnad de fått till följd avvalutakursändringar efter . Dessa prishöjningar får tas ut medsamma belopp i efterföljande produktions- eller handelsled. I denna prognos harvi förutsatt att devalveringen drar upp konsumentprisnivän med 4,(inkl.momseffekter) fram till slutet av 1983. beräknas KPI öka med1,på grund av devalveringen medan slår igenom på priserna under 1983.Prisuppgången mellan skulle enligt ' KPl-mätningen föroktober ägde rum , dvs. veckan efter devalveringen. dessa beräkningar bli mätt med korttidsindex för1982. Långtidsindex beräknas emellertid visa lägre ökning.KPI-upp-gången under loppet av 1982 mätt med långtidsindex skulle sålunda bli 9,. Vid beräkningamaför avtalsindex har förutsatts att prisökningen på de energiposter somingår i KPI men ej i avtalsindex i genomsnitt blir . Detta skulle innebära att avtalsindexskulle stiga med 9,. Tabell 6:7 Konsumentprisförändringen 19761983uppdelad på komponenter därav hänförs till: ändring i indirekta skatter -0,8 ändring i diverse taxor trendavvikelse i priserna pä -0,3 -0,1 -0,2 -0,3 Årsgenomsnittet förKPI 1982 beräknas ligga 8,över genomsnittet . Uppgången av det enligtnationalräkenskaperna (NR) beräknade implicitprisindexför privat konsumtion beräknas bli betydligt högre, 10,. Detta beror ihuvudsak på att NR registrerar prisökningar på egnahem annorlunda än KPI. Bedömningen avprisutvecklingen har utgått från tillgängliga prognoser ochantaganden om arbetskraftskostnader, importpriser m.m. och innefattar kalkylerav hur dessa faktorer kan väntas påverka prisutvecklingen. Prognosenförutsätter oförändrat diskonto och att de genomsnittliga växelkurserna förvecka 44 1982 kommer att gälla 1983 (dollarkurs = 7,46 SEK.).Följande ändringar av punktskatter har förutsatts komma : momshöjning med 1,3procentenheter (från 17,7 till 19,),alkoholskattehöjning, tobaksskattehöjning, införande av videoskatt på /apparat, höjning avberedskapsavgiften med /kbm. Totaltkommer dessa punktskatter att dra upp KPI med knappt 1,. Den föreslagna ökningen av livsmedelssubventionernapå 660 milj.kr. kommer att sänkapriserna med drygt 0,. Vidare har antagits att det allmänna prisstoppetkommer att upphävas . Med utgångspunkt från dealternativa lönekalkyler som gjorts har de genomsnittliga kostnadema perarbetstimme antagits öka med 6,7 resp. 9,. Restfaktorn (inkl. diverse taxor)som i beräkningarna representerar lönekostnadernas genomslag inom de förinternationell konkurrens skyddade områdena (exkl. bostäder och jordbmk)beräknas under dessa antaganden påverka KPI med 1,9 resp. . Vid prognosen för deinternationeUt bestämda priserna har förutsatts att importprisema pä råolja ochpetroleumprodukter kommer att öka med under loppet av 1983. Övrigaimportvaror som beräknas påverka konsumentprisema förväntas få en högreprisutveckling - - till stor del beroende på att hela devalveringen1982 inte beräknas slå igenom på importpriserna på dessa varor utandelvis först . Detta skulle innebära ett bidrag från deninternationella prisfaktorn . Dessutom förväntas ett extraKPI-bidrag på på gmnd av att de importprisökningar tillföljd av devalveringen som hann utlösas före utgången av 1982 inte till fulloslog igenom i konsumentprisema . Totalt skulle under dessaförutsättningar den internationella prisfaktorn bidra till en ökning av KPI med3,, varav ca 2,5' procentenheter kan hänföras tilldevalveringen. Tabell 6:8Konsumentprisernas uppgång, årsgenomsnitt 1979-1983 1979- 1980- 1981- 1982-1983 prognos 1980 1981 1982------------------------- Konsumentprisernasuppgäng, totalt 13,7 12,1 8,6 10,3 11,1 livsmedelssubventioner 2,1 2,1 -0,2 1,2 1,2 priser 4,7 3,8 4,3 4,4 4,4 Övriga koslnadsfaktorer 6,9 6,2 4,5 4,7 5,5 Tabellen är härledd urtabell 6:7. Automatiska effekter av indirekta värdeskatter har förts till"Ändring av internationella priser" resp. "Övriga kostnadsfaktorer".Ändrade livsmedelssubventioner har sammanförts med ändrade indirekta skatter. Itabell 6:7 ingår ändrade livsmedelssubventioner i "Ändring av jordbrukspriset". I prognosen överbostadspriserna har förutsatts att kallhyrorna i hyreshus ökar med 9-9,,vilket motsvarar en ökning pä ca /kvm och år. Det skulle innebära enhyreshöjning pä ca /mån. för en normaltrea på 75 kvm.Egnahemskostnaderna väntas öka med 5,5-6,. För KPI skulle detta innebära etttillskott på 1,5 resp. . ' Vid beräkning av totalaeffekten av devalveringen pä KPI under loppet av 1983 tillkommer en automatiskmomseffekt på . Denna post särredovisasi tabell 6:7. Totala devalveringseffekten under loppet av 1983 blir alltså ca 3procentenheter. 9 1982/83. Prop.1982/83:100 130 Prisutvecklingenför de inhemska jordbruksproduktema kommer 1983 till viss del att påverkas avökade statliga subventioner. Totalt kommer subventionerna av baslivsmedel öka med660 milj.kr. , vilketmotsvarar en neddragning av KPI med . Med beaktande av den kostnadsutvecklingjordbmkarna beräknas få har inverkan på KPI av höjdajordbmkspriser beräknats till 0,4 resp. , totalt sett. Totalt skulle konsumentpriserna stiga med 9,i alt. Ioch 10,i alt. II under loppet av 1983. Vid beräkning av årsgenomsnittenhar fömtsätts att drygt hälften av prisökningama kommer att inträffa under förstakvartaletbl.a. beroende på punktskattehöjningama och upphävande av prisstoppet.Årsgenomsnitten för KPI beräknas 1983 ligga 10,3 alternativt 11,över genomsnittetför 1982. Implicitprisindex för den privata konsumtionen beräknasäven 1983 stiga mer än KPI-genomsnitten, 11,1 alternativt 11,. 6.5 Den privata konsumtionen Den privatakonsumtionen föll 0,mellan helåren 1980 och 1981. Då hushållens realadisponibla inkomster föll 0,innebar utvecklingen en viss sänkning avsparkvolen. Denna sjönk således till 4,8%vilket ändock innebar en sparnivå betydligt över genomsnittet för de senastetio åren (se diagram 6:1). Mellan 1980 och1981 minskade hushållens vaminköp med 1,(se tabell 6:9). Nedgången, som drabbadesamtliga vamgrupper utom gmppen delvis varaktiga varor, var särskill markant förlivsmedel. Vad beträffar tjänstekonsumtionen noterades en fortsatt uppgång.Tillväxttakten avtog dock på gmnd av en svagare ökning för gmppen övrigatjänster än de båda närmastföregående åren. Konsumtionsuppgångenfrån slutet av 1981 höll i sig underförstå kvartalet 1982. Även förandra och tredje kvartalet noterades en viss, om än betydligtblygsammare, tillväxt. Totalt sett innebar utvecklingen en konsumtionsökning om0,de tre första kvartalen 1982 jämfört med . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 6:9 Hushållens konsumtionsutveckling Procentuell förändring, 1975 -1,7 -2,9 -1,6 -4,6 -3,8 -11,0 -1,9 -6,7 -1,5 -3,9 1.2 Delvis varaktiga varor -0,2 1.3 Icke varaktiga varor -2,6 -3,7 -3,3 -3,7 -1,5 -3,6 3 Summa inhemsk konsumtion -0,7 4 Turislulgifter, netto -31,3 5 Hushållens totala konsumtion -0,6 -1,1 -0,8 -2,2 Källor: och statistiskacentralbyrån. Den kraftigafördyringen av utlandsturismen till följd av devalveringen i september 1981synes ha medfört en omfördelning av konsumtionen från utlandsturism tillinhemsk vam- och tjänstekonsumtion. Den totala varukonsumtionen steg 1,detre första kvartalen 1982. Mest påtaglig var uppgången för varaktiga och delvisvaraktiga varor, två gmpper med påfallande låga prisökningar. Särskilt starkt harinköpen av nya bilar ökat, en utveckling som delvis torde kunna återföras på detlätta kreditmarknadsläget . Livsmedelskonsumtionen har däremot fortsattatt falla , om än i lägre takt än 1981. För tjänsternas del noterades enfortsatt tillväxt för såväl bostadskonsumtionen som konsumtionen av övrigatjänster. Totalt har den inhemska konsumtionen stigit 1,de första trekvartalen 1982 jämfört med . beräknas den privatakonsumtionen ha ökat 0,. Denna uppgång äranmärkningsvärd då den innebär en sänkning av spår-kvoten till , dvstill en historiskt sett mycket låg nivå. Tablå 4 Inkomster,konsumtion och sparande 19821983 Procentuell förändringfrån föregående period, priser Disponibel inkomst Privat konsumtion därav inhemsk konsumtion Sparkvot' -3,0 0,7 1,4 -2,1 ' -1,7 -1,1 -0,4 -1,6 -1,4 -0,8 -0,2 ' Sparkvolens förändring iprocentenheter. Sparkvolen uppgick till . förutses enfortsatt försämring av hushållens reala disponibelinkomst. Hushållen väntasdock i göriigaste mån försöka bevara sin konsumtionsstandard varför en vissytterligare sänkning av sparkvolen förefaller trolig. I det förstaalternativet, med en disponibelinkomstminskning om , antas konsumtionenfalla 1,vilket innebär en neddragning av sparkvolen till 0,. I det andraalternativet, med en disponibelinkomstminskning om 1,, antaskonsumtionsnedgången komma att stanna vid 1,. Detta innebär en sänkning avsparkvolen fill 0,. I båda alternativen antas en fortsatt minskning avsvenskarnas ullandsturism. fömtses utlänningars turism i Sverigekomma att öka ytterligare. Den inhemska konsumtionen beräknas därför falla 1/2procentenhet mindre än den totala konsumfionen. Diagram 6:2 Hushållensdisponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kr., 1975 årspriser. 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Anm.Säsongrensningen av privat konsumtion har gjorts av pä total privat konsumtion ifasta priser. Den säsongrensade serien skiljer sig frän publicerade serie. Prognosema enligtaltemativ II. 7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingensamt prognos De fastabmttoinvesteringarnas andel av bruttonationalprodukten (investeringskvoten)låg på en stabil nivå på . 1978 sjönkinvesteringskvoten till , en för efterkrigstiden rekord-låg nivå. En vissåterhämtning skedde sedan till 19,1980 genom ökande investeringar inäringslivet och en liten uppgång i de offentliga myndigheternasinvesteringar. Därefter beräknas investeringarna ånyo ha fallit 1981. Totaltberäknas nedgången till 4,och investeringskvoten sänktes därmed till en nybottennivå på något . Byggnadsinvesteringarna minskade 1981procentuellt obetydligt mer än maskininvesteringarna. Frånräknas de starktvarierande investeringarna i handelsflottan förblev dock investeringarna imaskiner oförändrade. Härvid bör observeras att en ny definition avinvesteringarna i handelsflottan nu har införts i det här kapitlet (se not tilltabell 7:1). Uppdelat på de i tabell 7:1 redovisade investeringssektorernaomfattar nedgången samtliga sektorer utom handeln, vars investeringsvolymförblev ungefär oförändrad. Investeringarna harfortsatt att sjunka och anger prognosen ytterligare nedgångi investeringsaktiviteten. Sammanlagt beräknas investeringarna ha fallit meddrygt 1982 och de beräknas falla med 1983.' Då BNP-utvecklingen undersamma period inte förutses bli lika ogynnsam medför kalkylerna nyabottennoteringar för investeringskvoten. Både och för1983 resulterar beräkningarna i en större nedgång pä maskinsidan än påbyggnadssidan. Den ytterligare försämring av byggkonjunkturen som väntas skeremellertid från etl mycket svagt utgångsläge. I konjunkturbarometern frånseptember 1982 uppgav fortfarande så mycket som av företagen inombyggbranschen att efterfrågan var det största hindret för en ökning avproduktionen. Det besvärande läget för byggföretagen kan i stor utsträckningåterföras på utvecklingen av nybyggnadsinvesteringarna i bostäder. Dessaberäknas ha fallit och beräknas fallaytterligare 11 . Genom starkt expanderande ombyggnadsinvesteringar väntasdock minskningen för de totala bostadsinvesteringarna begränsas till mellan 4och 1981-1982 och till 1982-1983. ' Vad gällerinvesteringarnas volymutveckling har någon alternativberäkningicke gjorts. Det lägre lönealtemativet (se kapitel 6) bör pä sikt leda till ökad lönsamhet,ökad produktion och högre investeringar jämfört med det högre lönealtemativet.Sannolikt är års investeringar - i en obestämbar men troligen rätt liten omfattning - beroende av hur utfalletav avtalsrörelsen blir. Diagram 7:1 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på näringsgrenar 1974-1983 Index 1972 = 100. v, exkl bostäder v: Industri \ '"\, \ \ \ \ '"<-/ 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 I I I I I I I 1 I I I Anm. I varje deldiagram ärresp. total inlagd som en streckad kurva. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 7:1 Fastabruttoinvesteringar 19791983 efter kapitaltyp och näringsgren Årlig procentuell förändring. -2,7 -13,3