prop · G60327 · 1982-12-31 00:00:00 — om obligatorisktmedlemskap i studerandesammanslutningar; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att alla studerande vid samtliga statliga högskoleenheterskall ha obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutning oavsett vUken utbildningde deltar i. Medlemskapet kan vara fullt eller begränsat.Studerandesammanslutningarna föreslås få rätt att utse studeranderepresentanternai högskoleorganen. Därmed kan elektorsförsamlingarna avskaffas. Detobligatoriska medlemskapet i nationer och fakultetsföreningar föreslås bestå inuvarande omfattning. Prop.1982/83:27 2 Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs att i högskolelagen (1977:218) skallinföras en ny paragraf, 36 a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet förstuderande som går igenom utbUdning inom högskolan alt tillhöra särskilda studerandesammanslutningar. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Härigenom föreskrivs att i lagen (1976: 1046) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde skall införas en ny paragraf, 12 b §, av nedan angivnalydelse, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen får föreskriva att sådana sluderandesammanslutningarsom avses i 36 a § högskolelagen (1977:218) skaU 1. pröva omföreträdare för de studerande skall ingå som ledamöter i organ vidhögskoleenheterna 2. utse ochentlediga företrädare för de studerande i dessa organ. Denna lag träder i kraft . Lagom upphävande av lagen (1977:219) om obligatoriska studerandesammanslutningar Härigenomföreskrivs att lagen (1977:219) om obligatoriska studerandesammanslutningar skaUupphöra att gälla med utgången av . Lagom upphävande av lagen (1977:220) om elektorsförsamling vid högskoleenhet Härigenomföreskrivs att lagen (1977:220) om elektorsförsamling vid högskoleenhet skallupphöra att gälla med utgången av . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, Åsling, Söder, , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, Propositionom obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar Deförsta studerandesammanslutningarna i bildades för sedan.Det har under nära nog lika varit en skyldighet för de studerande viduniversiteten att tillhöra sådana sammanslutningar. Det s.k. kårobligatorietinnebär dels att de studerande är skyldiga atl vara medlemmar istuderandesammanslutningar (studentkårer, nationer och fakultetsföreningar),dels att de är skyldiga att eriägga av sammanslutningarna beslutademedlemsavgifter. Våren1973 tillkallade dåvarande statsrådet med slöd av Kungl. Maj: Isbemyndigande särskilda sakkunniga för alt utreda frågan om obligatorisktmedlemskap i studerandesammanslutningar. Utredningen (U 1973:03) antogbenämningen . Kommittén lade fram siU betänkande(SOU 1976:14) Kårobligatorium?. förslag och desynpunkter som kom fram vid remissbehandlingen av förslaget låg till grund förregeringens förslag i frågan i prop. 1976/77:59. Jag uttalade då att detobligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningar borde avskaffas. Innanett sådant förslag genomfördes måste emellertid konsekvenserna av förslagelanalyseras ytterligare. Den skyldighet att vara medlem i och erlägga avgifttill viss eller vissa studerandesammanslutningar som gäUde den I juli 1977borde därför gäUa även därefter. Någon utvidgning av obligatoriet fick däremotinte förekomma. antog de framlagda förslagen (UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246).För att bereda frägan ytterligare tillkaUades en särskUd utredare(obligatorieberedningen, U 1977: II). Beredningen redovisade imaj 1978 sina överväganden och förslag innefattande tre alternativa modeller förett avskaffande av det obligatoriska medlemskapet i studerandesam- 1982/83:27 5 manslutningar.Obligatorieberedningens förslag låg till grund för överläggningar med Sverigesförenade studentkårer (SFS), 1 prop, 1978/79:100 redovisade jag beredningensförslag och uttalade att inget av alternativen kunde ligga tUl grund för enlösning av obligatoriefrågan. Regeringen föreslog därför att det obligatoriskamedlemskapet i studerandesammanslutningar tills vidare skulle behållas men attnågon utvidgning av obligatoriet till att omfatta samtliga studerande inomhögskolan inte skulle ske. godkände förslagen (UbU 1978/79:25, rskr1978/79:244). Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) fick därefter i uppdrag atl följa tillämpningen avreglerna om vilka kategorier av studerande som borde stå utapför detobligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutning och att lämna förslag tUlsådana ändringar som kunde visa sig lämpliga. UHÄhar redovisat erfarenheter av nuvarande ordning och utarbetat förslag tUlförändringar i gällande bestämmelser. Förslaget har av UHÄ remitterats tiUsamtliga högskoleenheter, de statliga högskoleutbildningarna i ochSkövde, samt SFS. Yttrandena har i stort varitpositiva till förslaget. UHÄ har i skrivelse redovisatdetta. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Utredningenom den framtida hälso- och sjukvården samt motionsidrotten för studerande (studerandehälsovårdsutredningen,U 1980:03) har lagt fram sina förslag i betänkandet (SOU 1982:12)Hälsovård för högskolestuderande om hälsovård och motionsidrotl.Utredningen föreslår bl.a. att hälsovård inkl. motionsidrott skall kommahögskolestuderande på aUa orter till del, vilket inte är fallet förnärvarande. 1 fråga om finansiering av verksamheten ulgår utredningen från altbidrag lämnas dels av staten, dels av de studerande själva. Även omverksamheten kan bedrivas endast med statliga medel, är de studerandes egnabidrag enligl utredningen en förutsättning för att dagens ambitionsnivå skallkunna behållas. Utredningen anser vidare att en fortsatt kollektiv uttaxeringav de studerande är den bästa möjligheten att tillförsäkra verksamheten erforderligamede|. Utredningen anför slutligen att ett genomförande av UHÄ: s förslag omatt alla studerande vid statliga högskoleenheter skall omfattas avobligatoriskt medlemskap i studerandesammanslulning enligl dess mening ökar destuderandes möjligheter att bära sin del av kostnaderna för verksamheten. Fråganom vilka studerande som f. n. omfattas av obligatoriet regleras i lagen(1977:219) om obligatoriska sluderandesammanslutningar och förordningen(1977:401) om obligatoriska sluderandesammanslutningar. Bestämmelserna innebäratt alla studerande vid statliga högskoleenheter är skyldiga att tillhörastuderandesammanslutning med följande undantag: 11 1982/83. 1982/83:27 6 1. sådana studerande som bedriverstudier för vilka det före den , eller ifråga omstuderande vid högskoleenhet som inrättats före detta datum, inlefanns skyldighet att tillhöra studerandesammanslulning vid sådan läroanstalt ilandet som helt eller delvis har gått upp i den högskoleenhet där studiernabedrivs, 2. sådana studerande som bedriver studier som närmastmotsvarar studier för vilka del före den , eller ifrågaom studerande vid högskoleenhet som inrättades före deltadatum, inte fanns skyldighet alt tillhöra studerandesammanslutning vid sådanläroanstalt i landet, som helt eller delvis har gått upp i högskoleenhet, 3. de studerande som deltar i utbildning som anordnasav högskoleenheten på annan ort än högskoleorten. Fråganom kårobligatoriet har samband med studeranderepresentationen ihögskoleorganen. Företrädare för de studerande har lagsladgad rätt att ingå iolika beslutande organ inom högskolan. Företrädarna utses av enelektorsförsamling som skall finnas vid varje högskoleenhet. Även studerandesom inte är skyldiga alt tillhöra någon studerandesammanslutning har rätt attmedverka vid utseendet av elektorer. Bestämmelser om elektorsförsamlingar finnsi lagen (1977:220) om elektorsförsamling vid högskoleenhet samt i förordningen(1977:402) om elektorsförsamling vid högskoleenhet. UHÄrapporterar i skrivelsen alt antalet studerande som inte omfattas avobligatoriet och som heller inte tillhör någon frivillig studerandesammanslulningär förhållandevis litet vid de statliga högskoleenheterna. De flesta studerandeär enligt vad UHÄ har erfarit medlemmar antingen i en obligatorisk studentkår (motsv. )eller i en friviUig sammanslutning som täcker hela högskoleenheten eller vissutbildning. Flera frivilliga sluderandesammanslutningar har anhållit hos UHÄom att få bli obligatoriska. Vadgäller tolkningen av bestämmelserna om obligatoriet råder enligt UHÄ oklarhet.Det finns betydande skillnader i uppfattningen mellan olika högskoleenheter omvilka studerande som skall omfattas av obligatoriet. Detta har bl.a. medförtatt bestämmelserna tillämpas olika för en och samma typ av utbildning vidskilda högskoleenheter. Vidare råder det enligt UHÄ oklarhet och osäkerhet omhur nytillkommande utbildningar vid en högskoleenhet skall hanleras medavseende på obligatoriet. UHÄframhåller vidare att den nuvarande ordningen bl. a. innebär att en och sammautbildning vid olika högskoleenheter antingen kan vara förfaltningsmässigtförenad med obligatoriskt medlemskap eUer sakna bestämmelser i detta avseende.Som exempel nämner UHÄ att sådan förskollä-rarutbildning, som före den 1 juli1977 bedrevs vid lärarhögskola, är förbunden med obligatoriskt medlemskap medansamma utbildning, som före detta datum bedrevs vid förskoleseminarium, ärundantagen från obligatoriet. Skillnadernaoch oklarheterna kan, menar UHÄ, inte försvaras principi- Prop.1982/83:27 7 elltoch leder dessutom lill betydande praktiska problem. UHÄ anser att det äruppenbart att reglerna om obligatoriskt medlemskap måste utformas efter mer enhefiigaprinciper. Starkaönskemål har enligt UHÄ också framförts om att etl system för att utsestuderanderepresentanter skall skapas som inte innefattar elektorsförsamlingen.Bestämmelserna om elektorsförsamling har medfört stora arbetsinsatser ochskapat onödig byråkrati. UHÄ anför att om det skäll vara möjligl att avskaffaelektorsförsamlingen och lägga motsvarande uppgifter på studerandesammanslulningarnasjälva är en utvidgning av obligatoriet till atl omfatta alla studerandenödvändig. Motbakgrund av del nu anförda lägger UHÄ fram ell förslag till en ny ordning sominnebär dels att samtliga studerande vid statliga högskoleenheter skallomfattas av obligatoriskt medlemskap i nägon form, dels all elektorsförsamlingenskall avskaffas. UHÄ:s förslag omfattar, med hänsyn till det utredningsarbetesom pågått i huvudmannaskapsfrågan, inle den del av högskolan som har kommunalthuvudmannaskap. Föregen del får jag anföra följande. Jag har i de frågor jag kommer all behandla samråttmed chefen för , eftersom nuvarande bestämmelser omobligatorium och elektorsförsamlingar gäller också för studerande vidhögskoleutbildningar inom verksamhetsområde. Närjag i prop. 1978/79: 100 föreslog att det obligatoriska medlemskapet skullebehållas var det mol bakgrund av att någon bättre lösning inte stått att finnatrots långvarigt utredningsarbete. Jag anförde då all, om det obligatoriskamedlemskapet skulle ersättas av etl frivilligt, skulle del förutsätta antingenen avsevärt sänkt ambitionsnivå i fråga om både studerande-facklig ochstudiesocial service eller ell behov av betydande statliga bidrag förverksamheten. Förutsättningarna har i dessa avseenden inte förändrats. Jagfinner därför ingen anledning att nu ha en annan uppfattning i frågan om ettobligatoriskt medlemskap än den jag redovisade i nämnda proposition. Denreglering som finns utgår från de förhållanden som rådde förehögskolereformen och har således sin grund i den organisation förutbildningen som fanns då. I den nya högskoleorganisationen har elt bibehållandeav en sädan reglering alltmer kommil atl framstå som ohållbar. Starka önskemålhar framförts både från högskolemyndigheternas och de studerandes sida om enanpassning av reglerna till de förändrade förhållandena. Även jag anser all fräganom en studerande skall ha obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutninginte bör vara beroende av hur motsvarande utbildning anordnats tidigare. Allastuderande inom högskolan bör frän nu nämnda utgångspunkter behandlas lika.Ett obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslulning bör därför enligt minmening avse alla studerande vid statliga högskoleenheter oavsett vilkenutbildning de deltar i. I detta sammanhang vill jag också erinra om studerandehälso- 1982/83:27 8 vårdsutredningensförslag, vars genomförande främjas av atl alla studerande tillhör en studerandesammanslulning. Förden kommunala högskoleutbildningen har någol obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslulninghittills inte aktualiserats. Jag anser därför att nägon förändring för destuderande inom högskoleutbildning inle är påkallad. Jag konstaterarockså alt studerandehälsovårds-utredningen inte föreslår några förändringar vadgäller hälsovården för studerande inom högskoleutbildning. Delstatliga bidrag som utgår lill sammanslutningar av sådana studerande för studerandefackligtarbete förutsälts utgå även i fortsättningen. Elektorsförsamlingenkom till för alt ge alla studerande möjlighet atl ha ett inflytande påstuderanderepresentationen inom den statliga högskolan. Vid elt obligatorisktmedlemskap för alla kan studerandesammanslulningarna i stället åta siguppgiften att utse representanter i berörda organ. Jag anser detta vara en klarfördel inle minst därför alt elektorsförsamlingen upplevts som ett byråkratisktoch tungrott instrumenl för ändamålet. Jagövergår nu till att behandla frågan om hur ett kårobligalorium, enligl vad jagnu förordat, närmare bör utformas. UHÄföreslår atl två typer av obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslulningskall förekomma, nämligen fullt medlemskap och begränsat medlemskap. Eftersomalla studerande har nytta av den studerandefackliga verksamheten skallmedlemskapet alltid omfatta denna del av verksamheten. Enligl UHÄ:s mening böringa undantag medges i detta avseende. Studerande som inte har möjlighet altfullt utnyttja den service som de erbjuds i fråga om studiesocial verksamhet m.m. bör enligt UHÄ kunna få begränsat medlemskap och erlägga en reduceradmedlemsavgift. UHÄ:sförslag innebär alt fullt medlemskap tillkommer dels dem som studerar påallmän, lokal eller individuell utbildningslinje med undantag för studerande idistansundervisning eller i utbildning som är förlagd lill annan ort änhögskoleorten, dets dem som studerar enstaka kurser i slörre omfattning. Ävenför dem som genomgår forskarutbildning bör, enligl UHÄ:s mening, gälla fulltmedlemskap med undanlag för forskarstuderande med låg aktivitetsgrad. Begränsatmedlemskap bör enligl UHÄ kunna gälla för alla andra studerande. UHÄ föreslåratt riktlinjer för medlemskapet skall meddelas centralt och att det börankomma på vederbörande högskolestyrelse atl med hänsyn lill de praktiskaförutsättningarna besluta om den lokala tillämpningen. UHÄ understrykerattnågon fullständig rättvisa aldrig kan nås och att det är angeläget att undvika atlden föreslagna ordningen leder lill tyngande, byråkratiska inslag i högskoleadminislralionen.En viss lokal frihet atl hantera centralt meddelade rambestämmelser är därför enliglUHÄ:s mening nödvändig. Jagdelar UHÄ:s uppfattning all det med hänsyn till studerandegrupper- 1982/83:27 9 nassammansättning är motiverat med två typer av obligatoriskt medlemskap. Deriktlinjer som UHÄ föreslagit anser jag ändamålsenliga. Det bör ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer all utfärda närmareriktlinjer och föreskrifter i detta avseende. Obligatorietgäller f.n. medlemskap i dels student- eller elevkår, dels i förekommande fallnation eller fakultetsförening. UHÄ utgår - mot bakgrund av att det primärasyftet med obligatoriet är att garantera den studerandefackliga ochstudiesociala verksamheten - alt obligatoriet i princip skall avse student-eller elevkår, för vilket UHÄ använder den sammanfattande termen studerandekår.UHÄ anser inte att del finns anledning alt ha några särskilda föreskrifter omfakultetsförening. Vad nationerna beträffar föreslår UHÄ med hänsyn till derasi vart fall i omfattande fastighetsinnehav att det obligatoriskamedlemskapet skall avse även dem. Jagdelar UHÄ:s uppfattning alt obligatoriet för varje studerande i princip böravse medlemskap i en studerandekår. Vid flertalet universitet förekommeremellertid medlemskap inle bara i en sammanslutning sommotsvarar studerandekår utan också i skUda sammanslutningar som nationer ochfakultetsföreningar. Dessa driver en verksamhet som i allmänhet kompletterarden gemensamma sammanslutningens. Nationerna i och intar i dettaavseende en särställning. Det är enligt min mening angeläget att möjlighelernaför de studerande atl bedriva en gemensam studerandefacklig och studiesocial verksamhelinte försämras. Etl avskaffande av det obligatoriska medlemskapet i nationeroch fakultetsföreningar skulle för denna verksamhel kunna innebära avbräck somkan få negativa konsekvenser . universitets studentkårhar framhållit att den på grund av det stora antalet medlemmar har svårt attöverta de uppgifter och de servicefunktioner som fakul-tetsföreningama nu gerde studerande. Jag anser det viktigt alt den verksamhet som nationer ochfakultetsföreningar bedriver kan garanteras även i fortsättningen. Jag förordardärför att det obligatoriska medlemskapet i nationer och fakultetsföreningarbestår. Obligatoriet bör i detta avseende inte utvidgas till att avse andrastuderande än sådana som omfattas av det. Mkt förslag innebär att vissasvårigheter all avgöra vilka studerande som skaU omfattas av obligatoriet idenna del kvarstår. Beslut i sådana frågor bör enligt min mening fattas avhögskolestyrelsen. Det obligatoriska medlemskapet i nationer ochfakultetsföreningar har visst samband med frågor om fullt eller begränsatmedlemskap i studerandesammanslutning. 1 sitt fortsatta uppföljningsarbete börUHÄ därför undersöka möjligheten att knyta samman medlemskapet i nationer ochfakultetsföreningar med frågan om vilka som skaU omfattas av det fullamedlemskapet. UHÄanser att det normala bör vara att varje högskoleenhet har en studerandekår.Det kan emellertid vid universiteten och vid högskoleenheter på"dubbelorter" (typ /) finnas skäl att möjlig- 1982/83:27 10 göraen ordning med flera studerandekårer. Beslut i sådana frågor bör enligt UHÄgrundas på opinionen bland de berörda och på lokala förulsättningar samtfattas av högskolestyrelsen. Denna bör också meddela erforderliga föreskrifterom de studerandes fördelning mellan kårerna och om hur dessa skall samverka vidutseende av studeranderepresentanter i högskoleorganen. UHÄframhåller atl den offentligrätlsliga regleringen av studerandesammanslutningarnabör inskränkas lill ell minimum. Sålunda bör stadga för sammanslutning vadavser dels former för beslul om avgifter och avgiftstyper, dels val avfullmäktigeförsamling godkännas av högskolestyrelse. Vidare bör möjlighetfinnas alt få vissa beslut prövade, om dessa anses strida mot sammanslutningensändamål. Jagansluter mig lill UHÄ: s uppfattning atl en studerandekår vid varje enhet börvara den normala ordningen. Därigenom uppnås enligl min mening de bästaförutsättningarna för att studerandekårerna skall kunna tillvarata samtliga studerandesintressen. Den kårorganisation som finns bygger emellertid på den ordningsom gällde före högskolereformen. Vid några högskoleenheter finns det därförflera självständiga kårer. Det förhållandel alt obligatoriet utvidgas till altavse alla studerande vid högskoleenheterna motiverar enligl min mening inte atlfrågan hur många kårer det skall finnas vid varje enhet regleras förfaltningsmässigt.Organisationen bör bygga på de kårer som finns och det bör ankomma på regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer atl ange dessa. Beslut omsammanslagning av kårer bör kunna fattas av sammanslutningarna själva mensådana beslut bör underställas regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer. Fråganom antalet kårer vid en högskoleenhet har samband med hur studeranderepresentanternai högskoleenhetens organ utses. Även denna ordning underiätlas av alt endast enstuderandekår finns vid varje enhet. Om flera studerandekårer finns, bör dessakunna träffa överenskommelse om hur representanterna skall utses. Om sådan intekan nås, får högskolestyrelsen fatta beslut om hur representanterna skallutses. Studerandesammanslulningsstadga bör fastslå att sådan sammanslutning har tUl uppgift att främjamedlemmarnas studier och vad som har sammanhang med dessa. Stadgarna bör vidareinnehålla beslämmelser som innebär att sammanslutningen har en demokratiskbeslutsordning. Jaganser vidare, i likhet med UHÄ, all det bör finnas möjlighel för medlemmar isammanslutning att få giltigheten av beslul prövat om del uppenbarligen ansesstrida mot sammanslutningens ändamål. Detbör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddelabestämmelser i de avseenden jag nu har berört. Jagvill slutligen ta upp frågan om formerna för regleringen av kårobligatoriet. Enligt2 kap. 2 § regeringsformen (RF) är varje medborgare gentemot det 1982/83:27 11 allmännaskyddad mol tvång atl tillhöra sammanslutning för åskådning (negativföreningsfrihet). Sluderandesammanslutningar utgör emellertid inte sådanaföreningar och omfattas därtor inle av reglerna om den negativaföreningsfriheten. Det är således inte oförenligt med föreskrifterna i RF altålägga de studerande att vara medlemmar i studerandesammanslutningar. Frågauppkommer då om det är eller regeringen som skall besluta omkårobligatoriet. De grundläggandeföreskrifterna om högskolan finns i högskolelagen (1977:218). har såledesgenom lag gett vissa föreskrifter om högskolans utbUdning och organisation.Föreskrifterna om verkställigheten av högskolelagen finns i den av regeringenbeslutade högskoleförordningen (1977:263). Utöver föreskrifter omverkställigheten av högskolelagen innehåller högskoleförordningen sådanaföreskrifter om verksamheten som inte är behandlade i lagen och som regeringenkan besluta om. Föreskrifter om åligganden för enskilda eller föreskrifter somi övrigt avser ingrepp i deras personliga eller ekonomiska förhållanden skallenligt 8 kap. 3 § RF alltid meddelas genom eller med slöd av lag. Kravet på laggäller dock inte när föreskrifterna om åligganden för enskilda ingår som en deli en reglering som till sin typ är gynnande för enskilda. Samhälletställer högskoleutbildning lUl förfogande för dem som vill ha den. Regleringenom högskoleutbildning är därmed till sin karaktär gynnande för enskUda.Kårobligatoriet ingår endasi som elt delmoment i denna gynnande reglering.Detta förhållande får anses medföra all skyldigheten alt vara ansluten till enstuderandesammanslutning - sedd i sitt sammanhang - inte innefattar sådanaåligganden för de studerande eller sådana ingrepp i övrigt i de studerandespersonliga eller ekonomiska förhållanden som avses i 8 kap. 3 § RF. Regeringenbör därför vara behörig att meddela de föreskrifter om obligatoriskastuderandesammanslutningar som kan behövas. Sådana föreskrifter kan emellertidinnebära en inskränkning av den rätt att gå igenom utbildning inom högskolansom har beslutat om genom högskolelagen. Eftersom regeringen inte kanbesluta om föreskrifter som är oförenliga med lagen krävs att denna kompletterasmed en föreskrift att regeringen får meddela bestämmelser om skyldighet för destuderande att tillhöra studerandesammanslutning. Förslag om en sådan ändring ihögskolelagen har upprättals inom och bör fogas lilldetta protokoll. Attutse ledamöter i statliga organ är en form av myndighetsutövning. Studerandekårernaär emellertid att anse som enskilda rättssubjekt. Skall kårerna anförtrosförvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning måste det enligt II kap.6§ tredje stycket RF ske med stöd av lag. Beslämmelser härom bör tas in i lagen(1976:1046) om överiämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Ett förslag lill lag om ändring idenna lag har därför upprättals inom 1982/83:27 12