prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Skogs- och jordbrukets forskningsråd har medbibehållande av dess karaklär som seklorsorgan anförtrotts uppgiften attsvara för den mer långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen.Betydande satsningar inom grundläggande forskning är nödvändiga somförutsättning för den kunskapsuppbyggnad som erfordras för all klarläggafundamentala funktioner och oklara sammanhang i de biologiska processerna. Ivårt land kommer kravet pä ökad produktivitet, kostnadssänkningar ochsysselsättningsfrämjande åtgärder alt kvarstå som omfallande balans- ochulvecklingssvärigheter i ekonomin kommer atl finnas kvar inom överskådlig lid.I detta läge synes det särskill angeläget atl salsa pä sådan forskningvars resultat kan förväntas visa vägar lill nödvändiga förbättringar pä olikaområden. Rådets vidgadeansvar för forskning rörande bioteknik, livsmedel, vallenbruk liksomandra prioriterade områden präglar årels anslagsframställning. Rädetvill även i ökad omfattning stödja kompetensuppbyggnaden på angelägnafäll bl. a. genom alt inrätta olika typer av forskartjänster och stipendier. Rådet begär en uppräkning av anslaget lill 53,9 milj. kr. Stöd till kolleklivjordbruksleknisk forskning regleras genom avtal mellan staten ochStiftelsen jordbruksteknisk forskning. Avtalet avser perioden den Ijuli1981-den 30 juni 1984. Staten medverkar i finansieringen av forsknings- ochutvecklingsarbetet pä del jordbrukslekniska området genom atl tillskjuta6,9 milj.kr., varav 2,3 milj.kr. under vart och ett av budgetåren1981/82-1983/84. Stiftelsen åtar sig atl tillskjuta lägstmotsvarande belopp. Ansvaret för programmets genomförande skall liksomhittills åvila . Prop.1982/83:100 Bilagall 81 Staten ochjordbrukels föreningsrörelse har åtagit sig alt anslåmedel för alt en för jordbrukets och trädgårdsnäringens utveckling eller avandra samhälleliga skäl angelägen växlförädlingsverk-samhet skall kunnabedrivas. En särskild växlförädlingsnämnd har inrättats för ändamåletmed uppgift atl stödja forsknings- och utvecklingsarbete på växlförädlingsområdet. Staten ochnäringarna samverkar vid finansieringen av viss, företrädesvis tillämpad,forskning inom jord- och skogsbruket. Delta gäller bl. a. den forskning ochutveckling som bedrivs genom och vidInslilulel för skogsförbältring. Nuvarande avtal avser perioden den 1 juli1982-den 30 juni 1985. Enligl avtalet mellan staten och StiftelsenSkogsförbältring om den fortsalla gemensamma finansieringen av forsknings- och utvecklingsverksamhelrörande skogslrädsförädling ochskogsgödsling ålar sig staten att medverka i finansieringen av forsknings- ochutvecklingsarbetet rörande skogslrädsförädling och skogsgödsling genom alt tillskjuta 15,1 milj.kr., varav 5milj.kr. under vardera budgetåret1982/83 och 1983/84 saml 5,1 milj. kr. under /85. Stiftelsen åtar sig all under avtalsperiodentillskjuta 15,1 milj.kr. Slaten tillskjuterdärutöver 3 milj. kr. som skall användas till bl. a. ökal klonurval och bällre utvärdering avdelta material. Ansvaret för denavtalade verksamhetens bedrivande åvilar . Enligt avtaletmellan staten och Stiftelsen om den fortsalla gemensammafinansieringen av forsknings- och utvecklingsverksamhet pä del skogslekniskaområdet åtar sig staten alt medverka i finansieringen av forsknings- ochutvecklingsarbetet på det skogslekniska området genom atl tillskjuta 28,5milj. kr., varav 8,8 milj. kr. under budgelårel 1982/83, 9,6 milj.kr. /84 och 10,1 milj.kr. under /85. Stiftelsen åtarsig alt tillskjuta 28,5 milj.kr. Härtill kommer en extra satsning fränstatens sida av 3,6 milj. kr. för all därigenommöjliggöra en ökad satsning pä s. k. perspeklivsludier och pä analyser avframtida syslem för skogsvård, avverkning och transport. Ansvaret för denavtalade verksamhetens bedrivande åvilar . Skogs- ochlantbruksakademien är en statsunderstödd stiftelse. stadgar fastställs avregeringen. Frän det statligaanslaget bestrids bl.a. kostnader för ordinarie tjänstemän,bidrag till bibliotek och vissa kostnader för utländskt forskarutbyte. 6 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilagall 82 Läget i den svenskaekonomin kännetecknas av grundläggande strukturella obalanser vilka kanberäknas bestå under läng lid framöver. Också de areella näringarna berörs av dessaproblem. Sysselsättningsfrämjande åtgärder, liksom kostnadssänkningar och ökad produktivitetblir nödvändiga för allkomma tillrätta med problemen. Utbildning ochforskning kan i delta sammanhang ocksä lämna vikliga bidrag. Verksamheten vidSveriges fär mot den bakgrunden anses vara av stor vikl inlebara för berörda näringar ulan ocksä fränallmän synpunkt. Det stalsfinansiellalägel kräver emellerfid återhållsamhet med siatens utgifter. Med hänsyn härtillär det nödvändigt alt tillämpa huvudförslaget även pä . Jaghär dock beaktat behovel av resurser inom vissa forskningsområden och föreslår i del följanderesursförstärkningar inom högt prioriterade områden. Del ekonomiska läget kräver altforskning och utbildning bedrivs på etl effektivt sätt. Härigenom kan verksamheter med högangelägenhetsgrad finansieras genom omprioriteringar inom universilelel. Som betonats i denav antagna forskningspoliliska propositionen (prop.1981/82:106, JoU 1981/82:40, rskr 1981/82:399) är en väl fungerande ochkvalitativt högstående forskarutbildning angelägen för ,särskill med hänsyn till att mänga av de högre tjänsterna vid universilelel gäller ämnesområden som inlefinns företrädda vid andra lärosäteni . Jag kommer därför i del följande all föreslå förstärkningarav forskarutbildningen. En djupare kunskapom de biologiska produktionsprocesserna är nödvändig för en positiv utveckling avsäväl skogsbruk som jordbruk. Nya landvinningar inom bioteknik kan här kommaall bli av slor betydelse. Del är vidare angelägel all forskning och utbildninginriktas mol områden som är av betydelse för vär miljö såsom ökade kunskaper ommarkens långsiktiga produktionsförmåga och en god nalurresurshushållning.Grundläggande kunskaper om markens ekologi är av fundamental betydelse i deltahänseende. Det ar ocksä angeläget atl fullfölja programmet för skogsproduktionsforskning.Animalieproduktionen får vidkännas ansenliga produktionsförluster genomolika djursjukdomar. Forskningen inom detta område bör enligt min meningförslärkas och särskilt inriktas pä möjlighelerna all förebygga hälsoslörningar.Jag kommer i det följande atl föreslå resursförstärkningar för dessa ändamål. Jag förutsättervidare all genom omprioriteringar tillgodoser angelägnaresursbehov inom dessaområden. Av den forskningsrampä 150 milj. kr. som regeringen satsar påförstärkning av forskningenföreslås 13,5 milj. kr. anvisas till forskning och utveckling pä jordbruksdepartementelsverksamhetsområde. Därav har ca 4,5 milj.kr. beräknats för miljöforskning. För atl förslärka kunskapsuppbygg- 1982/83:100 Bilaga 11 83 nåden inom vissa prioriterade forskningsområden vidlantbruksuniversitetet anvisas 2,6 milj. kr. Skogs- och jordbrukelsforskningsråd tillförs ytterligareca 6,5 milj. kr. Svensk trädgårdsnäring är utsatt för en härdimportkonkurrens. För att kunna hävda sig mäste de svenska Irädgärdsföretagenbesitta goda kunskaper om möjlighelerna atl minska sina kostnader och ökaproduktiviteten. Utbildningen av hortonomer och trädgårdslekniker är i detta hänseendeav slor betydelse. Efterfrågan pä sädan personal kan f. n. inle tillgodoses.Jag föreslär därför alt antalet studerande pä hortonomlinjen ökas med 10 lill25 studerandeplalserper är och pä Irädgärdsleknikeriinjen med 6 studerande lill 44 studerande per är. Utredningen om veterinärmedicinsk utbildning (VU 77) hari betänkan-del (Ds Jo 1979:6) Veterinärmedicinsk utbildning lagt fram förslagfill djursjukvårdarutbildning.Förslagel har remissbehandlats. Remissinstanserna har tillstyrkt förslageleller lämnal del utan erinran. Förslaget har behandlats av djurhälsoutredningen ibelänkandet (SOU 1981:57) Djurens hälso- och sjukvård. har godkäntförslag om organisafion och finansiering av djurens hälso- och sjukvård, m. m. (prop.1981/82:122, JoU 1981/82: 31, rskr 1981/82: 261). För egen del finner jagutredningsförslaget lill djursjukvårdarutbildning väl anpassat lill den nyaveterinärorganisa-lionen. Jag förordar därför i enlighet med djurhälsoutredningensförslag att en allmän utbildningslinje i djursjukvård vid Sverigeslantbruksuniversitet inrättas. Utbildningen bör omfatta och avse 20elever ärligen. Den bör föriäggas till djursjukhuset i . Enliglhögskoleförordningen skall utbildningsplan för utbildningslinje vidlantbruksuniversitetet fastslällasav styrelsen för . Mina förslag omanlagningsökningar och en ny utbildningslinje kommer alt förbättramöjligheterna till högskolestudier för de stora ungdomskullar som när åldern för högskoleutbildning.De ökade kostnaderna bör kunna tillgodoses inom ramen för befintliga resurser. Lantbruksuniversitetethar lagt fram förslag till en velerinärulbildning som är anpassad till de av riksdagenbeslutade riktlinjerna för djurens hälso-och sjukvård. Den tidigare beslutade linjedelningen skall därvid slopas. Samtliga studerande skall genomgå sammautbildning. bedömeralt säväl samhällels behov av veterinärer som efterfrågan på denna utbildning ger underlag för alt behällanuvarande 75 plalser . Universitetetanser dock atl fillgången pä kliniskt material f. n. är otillräcklig för en gemensam utbildning av 75 studerande.Kostnaderna per utbildningsplats på veterinärlinjen är ungefär dubbelt sä högasom pä de andra linjerna vid . Enligl min mening finnsdel f. n. inte möjligheter all öka lärarresurserna eller vidta sädanaåtgärder att det kliniska materialet kanöka. Jag föreslär alt antalet studieplatser vid veterinärlinjen minskas med 10 lill 65 plalser per år.Jag förordar vidare att den nuvarande linjedelningen upphör. Vissa extrakostnader uppstår för att Prop.1982/83:100 Bilagall 84 genomföra utbildningen av de studerande som redan harantagits. Jag har beräknat medel för della ändamål som en engångsanvisning. Jag hemställer atl regeringen föreslärriksdagen atl 1. godkänna vad jag harförordat om ökad antagning till hortonomlinjen ochIrädgårdsleknikerlinjen, 2. godkännavad jag har förordat om riktlinjer för velerinärulbildning och om minskadantagning till veterinärlinjen, 3. bemyndigaregeringen all besluta om inrätiande av en allmän utbildningslinje benämnddjursjukvärdarlinjen om högst 40 poäng. 1981/82 Utgift '311133690 1982/83 Anslag '328053000 1983/84 Förslag 350839000 ' Anslagen lantbruksuniversitet:Förvaltningskostnader och lantbruksuniversitet:Djursjukhuset i . Från anslagetbestrids lönekostnader, lokalkostnader m.m. för den centralaförvaltningen, biblioleksorganisalionen och konsulentavdelningen saml för denlanlbruksvelenskapliga, veterinärmedicinska resp. skogsvetenskapliga fakulteten. ,som har etl riksansvar för lilleralurförsörj-ningen inom lantbruksuniversitetelsämnesområden, är uppdelad på elt huvudbiblioteki Ulluna och filialbibliotek i Ainarp, , och . Filialbibliotekel i har slällningsom skogsbibliolek av rikskaraklär. Vidlantbruksuniversitetet finns en konsulentavdelning för forskningsinformation. Vid denlanlbruksvelenskapliga fakulteten bedrivs forskning, försöksverksamhet ochrådgivning på jordbrukets och trädgårdsnäringens områden.Försöksverksamheten omfattar även renskölseln. Den lill fakulteten knuinagrundläggande högskoleutbildningen utgörs av agronom-, hortonom- ochlandskapsarkitektlinjerna. Utbildningen av agronomer, hortonomer ochlandskapsarkitekter är femårig. Varje är antas 175 studerande, varav 130 tillagronomlinjen, 15 lill hortonomlinjen och 30 lill landskapsarkilektlinjen. Vid institutionen förlanlmästar- och Irädgärdslekni-kerulbildningantas ärligen 140 studerande tilllanlmäslariinjen och 38 studerande till Irädgärdsleknikeriinjen. Försöksverksamheten, somföljer ell program som fastställs av styrelse(riksförsöksprogram-met), bedrivsinom institutionernas försöksavdelningar och vid försöksstationer iskilda delar av landet. Vid den veterinärmedicinska fakultetenbedrivs utbildning, forskning ochförsöksverksamhet på det veterinärmedicinska området samt djursjuk- Prop.1982/83:100 Bilaga 11 Utbildningen pä veterinärlinjen är femårig. Varjeär antas 75 studerande. Vid denskogsvelenskapliga fakulteten bedrivs programbunden forskning päskogsbrukets område. Den till fakulteten knuina grundläggandehögskoleutbildningen utgörs av jägmästar-, skogsmästar- resp. skogsteknikerlinjen.Varje är antas 60 studerande fill jägmäslariinjen, 45 lill skogsmäslarlinjen och 90 lillskogsteknikerlinjen. Verksamheten inomlantbruksuniversitetet bedrivs vid 51 institutioner, elva försöksdislrikl, enlill Skara förlagd försöksgärd, fem försöksparker samt ett antal jordbruksegendomar ochfältstationer. Beräknad ändring 1983/84 Handläggande personal Övrig personal Handläggande personal övrig personal Utbildning, forskning och försöksverksamhet Lärare, försöksledande personal m.fl. Handläggande personal Övrig personal Lärare m. fl. + 12 + 4 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Revisionskontor + 4 779000 - 1224000 (+ 3 554000) (- 1873000) + 5 000 - 343 000 Prop.1982/83:100 Bilaga 11 Beräknad ändring 1983/84 Bidragtill Iryckning av doktorsavhandlingar Ersättningtill domänverkets fond för upplåten mark Pedagogisktutvecklingsarbete och internationalisering avutbildning Ersätlningtill ledamöter i fiänsteförslagsnämnder m.m. Därvid har överföring avmedel frän punkten G 2. : Driftkostnadermedräknats samt överföring av medel lill punkten G 2 och engångsanvisning förbudgelårel 1981/82 frånräknats. Huvudförslag (+20684000kr. Styrelsen häriverksamhetsplanen för redovisat hurbesparingskraven skulle kunna tillgodoses. Genom rationaliseringar ochomprioriteringar kan de enligl huvudförslaget erforderliga avanslaget frigöras. Möjlighelerna lill besparingar inom anslagspostenLokalkostnader är smä. Anledningen härtill är alt lillövervägande del har egna lokaler med ringa om ens någon allernativanvändning.En ivåprocenfig besparing kommer därför i stor utsträckning att belastalönedelen i anslagen. Genom de åtgärder styrelsen vidtagit sker en fortlöpanderationalisering av verksamheten. De medel som därvid frigörs utgör tillsammansmed de medel som kan frigöras genom omfördelningar basen för de nya satsningarstyrelsen skulle vilja göra. Dessa satsningar kan endast komma till stånd omuniversitetet undgår huvudförslagets nedskärningar. Forsknings- ochförsöksverksamheten vid kels byggnadsteknik är väl etablerad och bedrivs av forskare med doku menterad vetenskaplig kompetens. Styrelsen föreslår atl institutionens Prop.1982/83:100 Bilagall 87 vetenskapliga ledare får samma ställning somuniversitetets övriga forskningsledande personal. Tjänsten som professor ochföreståndare vid institutionen bör dä ändras lill professor i Lo 24 eller Lo 26i lantbrukels byggnadsteknik. De tre tjänsterna som avdelningsdirektör vidinstitutionen bör omvandlas lill resp. slalsagronom i byggnadsplanering ochbyggnadsmiljö,slalsagronom i jordbrukels byggnadsteknik och byggnadsproduk-lion ochstatshortonom i trädgårdsnäringens byggnads- och reglerteknik med nuvarande Ijänslerhän som förstainnehavare av tjänsterna (-). Enbetydande del av verksamheten vid den Irämykologiska avdelningen är uppbyggd kring och beroende av den kompelens inomden laxonomiska och ekologisk - laxonomiska forskningens område. Institutionen årsåledes för den fortsatta verksamheten inom sitt fastställda forskningsområde beroende avatl den befintliga personliga professuren fär återbesättas med ämnesinnehålletmykologisk laxonomi ochekologi (-). Utbildningskapaciteteninom trädgärdsomrädel är betydligt mindre än som svarar mot etl långsiktigt behov avutbildad arbetskraft. En betydande upprustning av resurserna pä detträdgärdsvetenskapliga området har gjorts under den senasie tioårsperioden.Goda förutsättningar finns därför för en ökad utbildningsinsats pä området. Genomviss omfördelning inom nuvarande resursram kan ytterligare tio studerande antas pä hortonomlinjen (-) och yllerligare sexstuderande pä Irädgårdsleknikerlinjen 1981/82:122om organisation och finansiering av djurens hälso-och sjukvård, m.m. föresläs bl.a. överföring av vissa resurser för långsiktig programbunden forskning frän SVA lillden veterinärmedicinska fakulteten.Överföringen frän SVA lill avser medel motsvarandetvå högre tjänster jämte basresurser. De överförda resurserna skall användas till en tjänst som professori Lo 24 eller Lo 26 i immunologi(-) och en tjänst som professor i Lo 24 eller Lo 26 i kliniskmikrobiologi (. Styrelsenhar under flera är aktivt verkat för en förstärkning av den grundläggandeforskningen och forskarutbildningen. Sedan .riksdagen nu accepterathuvudlinjerna i den forskningspolitiska propositionen har förutsättningar skapats för en bättrefinansiering av de forskarstuderandes studier.Styrelsen begär medel för alt kunna påskynda uppbyggnaden av doktorandtjänsler(. Enserie olika beslul om veterinärlinjens utformning har faltals av . Regeringen har den 30 juni1982 uppdragit ål styrelsen alt utreda ochlägga fram förslag till velerinärulbildning vars innehallar anpassat lill de riktlinjer för djurens hälso- ochsjukvård, som anges i prop. 1981/82:122om organisation och finansiering av djurens hälso- och sjukvård, m. m. 1direktiven fastslås atl den tidigare genomförda linjedelningen slopas.Styrelsen har avbrutit planeringen för en livsmedels/laboratorie- Prop.1982/83:100 Bilagall 88 För att bereda alla studerande som antagits till linjedelade studier möjlighet lill kliniskträning i utbildningen begär styrelsen att få behålla de tidigare tilldeladeresurserna för den s. k. särlösningen åtminstone elt år lill (+263000 kr. Behovelav ökade kunskaper om vedråvaran och dess egenskaper i samband med ökad vidareförädlingenligt den utredning som framlagts av statens industriverk (SIND 1980:10) behandlades i prop. 1981/82: 100 bil. 17.1 SIND-ulredningen understrykssärskill betydelsen av atl vedrävarans egenskaper utnyttjas och anpassas i tillverkningen av förädlade produkter sä atl marknadsfördelar tillskapassäväl på export som pä hemmamarknad. Ett aktuellt forsknings- och undervisningsområde är de samband som råder mellan förbrukarnas krav pä devidareförädlade produkterna och hur dessa påverkar tillverkningen och behandlingen av virkesråvaran. En pro fessur föreslås inrättad med stark förankring och anknytning lill den forsk ning som inom virkesområdel bedrivs vid . Styrelsen avser därför alt inordna professureni med placering i (+196000 kr. Dagensskogslillstånd och miljöbetingade restriktioner för skogsbru ket aktualiserar frägan omlövträdens roll i det svenska skogsbruket. Forskningen rörande lövträdens produktion bör därför samordnas och intensifieras. För all möjliggöra enökad satsning pä forskning rörande lövträdens produktion föreslär styrelsen atl en professur inrättas med placering i (-. Päsenare är har man börjat hysa oro för jordbruks- och skogsmar kens förmåga all på bibehålla sin produktionsförmåga. Denna oro betingas främst av förändradeodlingsformer och ökande svavelned fall. Genom bristande kunskap ommarkens biologi och samspelet mellan markens levande och icke levandebeståndsdelar liksom utbytet med om givningen markekologi - är det f.n. inle möjligl alt på etl tillfredsstäl lande sätt yttra sig om nuvarandebrukningsmetoders effekter eller om luftföroreningarna och deras effekter på markens bördighet. En mycket slor del av den markekologiska forskningenhar ulförts pä kortva riga forskningsanslag. Styrelsen anser det som ytterst angelägel all den markekologiska forskningensuccessivt ges en mer varaktig bas. Styrelsen har redan genom omfördelningar påbörjat denna uppbyggnad /83 och begär för budgetåret1983/84 en ytterligare förstärkning med en forskartjänst (+150000 kr. Styrelsenhar bedömt del vikfigl alt förslärka forskningen rörande organisation ochfunktion hos jord- och skogsbruksanknulen handel och industri, bl.a.i kooperativ form och föreslår att en forskartjänst inom områdetinrättas ( + . Områdenavirkeslära och skogsleknik finns ej företrädda i . Emellertid finns behov av tjänster idessa ämnen för atl medverka i de delar avjägmästarutbildningen som är förlagd lill . Prop.1982/83:100 Bilagall 89 därför medel för etl universitelslektorat iskogsteknologi med undervisningsskyldighel både i skogsleknik och i virkeslära(+165 000 kr.) och en assistentljänstall. universitetsadjunkt (+131 000kr. Styrelsenframhöll i föregående anslagsframställning alt skogspro-duklionsforskningenmäste dels breddas, dels integreras med övriga skogligaprodukfionsinriklade, mera grundläggande ämnesområden. program för dennautveckling av forskningen har även fastlagts av styrelsen i långsiktsplanen.Styrelsen begär tvä försöksledartjänsler som förstärkning lill det fastlagdaskogsforskningsprogrammet (+300000 kr. För nästa är börmedel under förevarande anslag beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jaghar vidare under anslaget räknat medel för verksamheten vid djursjukhuset i medel redovisas för innevarande budgetär under anslaget Sverigeslantbruksuniversitet: Djursjukhuseti . hargodkänt riktlinjer om organisation och finansiering av djurens hälso- ochsjukvård, m.m. (prop. 1981/82:122, JoU 1981/82:31, rskr 1981/82:261).Därvid behandlades även bl. a. frägan om överföring av vissa resurser förlångsiktig programbunden forskning frän SVA lill den veterinärmedicinskafakulteten. Jag har i sammanställningen räknat medel för överföring av entjänst som professor i immunologi i Lo 24 (+196000 kr.) och en tjänstsom professor i klinisk mikrobiologi i Lo 24 (+196000 kr. I min inledandeöversikt har jag framhållit forskarutbildningens och forskarrekryteringensbetydelse. Jag har därför beräknat medel för doktorandtjänsler(+234000 kr.). Jag förutsäller vidare all genomomdisponeringar kan fillgodose angelägna resursbehov för forskarutbildningen. För nästa budgetär bör, somjag nämnt i min inledandeöversikt, resurser tillföras för all tillgodosevissa prioriterade forskningsområden. Vid min beräkning av anslaget har jagräknat medel för en forskartjänstlill förstärkning av den markekologiska forskningen (+150000 kr.). Jag har även påpekat behovet av yllerligare resurser förforskning inom skogsproduktion. Jag har beräknat medel för en forskartjänstinom forskningsprogrammet för skogsproduktion (+150000 kr. Chefen förkommundepartementel har vid sin anmälan lill statsbudgeten för budgelårel1983/84 under avsnittet Gemensamma frägor tagit upp frägan om den statligarevisionsverksamheten i bl.a. vad avser ändrad revisionskontorsorganisation. Som stöd för förslagenligger . Förlantbruksuniversitetets vidkommande innebär förslagel till ändradrevisionskontorsorganisation attuniversitetet inte längre blir värdmyndighet för något revisionskontor. Jag beräknar i enlighet härmed inte nägramedel för denna verksamhel under anslaget. Prop.1982/83:100 Bilagall 90 Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. bemyndigaregeringen atl inrätta tjänster för professor (24) i enlighet med vad jaghar förordat, 2. lill : Förvaltningskostnader för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82 Ulgift '137795523 Reservalion '11563018 1982/83 Anslag 162566000 1983/84 Förslag 164684000 ' Anslagen : Driftkostnaderoch : Lanlbruksdriften. Från anslaget bestridsomkostnader m. m. för utbildning, forskning och programbunden forskning vidinstitutionerna saml lönekostnader för teknisk och administrativ personal vidinstitutionerna. Vidare bestrids från anslaget omkostnader förbiblioteksverksamheten vid . Driftkostnader Engångsanvisning Ersättning till domänverkets fond för upplåten mark - 2079000 + 8171000 + 3 352000 -1400000 Pris- och löneomräkning7063 . Därvid har överföring avmedel från punkten G 1. : Förvaltningskostnadermedräknats och överföring av medel fill punkten G 1 saml engångsanvisning /83 frånräknats. Huvudförslag (+3 707000kr. 1981/82:122 omorganisation och finansiering av djurens hälso-och sjukvård, m. m. föreslås bl.a. överföring av vissa resurser för långsiktig programbunden forskning frånSVA till den veterinärmedicinska fakulteten.