prop · G6032 · 1982-12-31 00:00:00 — 1. en volym av 1 1001 400undervisningstimmar i fråga om huvudsakligen allmänna ämnen och lägst 1400undervisningstimmar i fråga om huvudsakligen yrkesinriktade ämnen, 2. betyg i följande obligatoriskaämnen: Svenska, etapp 2 Engelska,etapp 2 Matematik, etapp 2 Samhällskunskap/arbetslivsorientering, etapp 2, 3. betygi uppräknade karaktärsämnen inom en av följande sektorer: 1982/83:2 42 Ekonomisk sektor Företagsekonomi etapp 2 Företagsekonomi etapp 3-4 Maskinskrivning och kontorskunskapADB vetenskaplig sektor Religionskunskap etapp 2 Tyska/Franska etapp 2 Naturvetenskaplig Matematik etapp 3 sektor Fysik etapp 2-3 Teknisk sektor Teknologi etapp 2 Matematik etapp 3 Fysik etapp 2-3 och eller eller eller Byggteknik Fysikaliskkemi Konstruktion M Eliära yrkesinriktade ämnen yrkesinriktadeämnen motsvarande gymnasieskolans yrkesinriktade linjer och specialkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser i komvux omfattande tillsammans lägst 800undervisningstimmar, 4.betyg i fritt valda ämnen inom ovan angiven volym: Iavgångsbetyget tas in betyg i fritt valda ämnen inom ramen för den totalautbildnings volymen. Dessa kan utgöras av ytterligare karaktärsämnen frånsamma eUer annan sektor, orienteringsämnen, språk, delmomentskurser,modulkurser eUer särskUda yrkesinriktade kurser. I UtbUdningsvolymen räknasockså in ytteriigare etapper av obligatoriska ämnen eller karaktärsämnen. Betygfrån etapp 1 räknas däremot inte in i avgångsbetyget. Avgångsbetyg3 som ger allmän behörighet utfärdas inom komvux när följande vUlkor är uppfyUda. 1. betyg i ämnen som tUlsammansomfattar en utbildningsvolym enligt timplanen för komvux av lägst 1500 ochhögst , 2. betyg i följande obligatoriskaämnen: Svenska, etapp 2-3 Engelska,etapp 2 Matematik, etapp 2 Samhällskunskap/arbetslivsorientering, etapp 2, 3. betygi karaktärsämnen inom en av följande sektorer: Teknisk sektor: bygg, maskin, kemi, el Engelska etapp 3 eller Tyska/Franska etapp 3 eller Historia etapp 2-3 Religionskunskap etapp 2 Socialkunskapetapp 2 Psykologi etapp 2 Tyska/Franska etapp 3 Engelska etapp 3 eller annatspråk Matematik etapp 3-4 Fysik etapp 2-4 Kemi etapp 2-3 Biologietapp 2 Dessutomde för nivå 2 angivna specialämnenaför var och en av I avgångsbetyget tas in betyg i fritt valda ämnen inomramen för den totala utbildningsvolymen. Dessa kan utgöras av ytterligare karaktärsämnenfrån samma eller annan sektor, orienteringsämnen, språk, delmomentskurser,modulkurser eller särskilda yrkesinriktade kurser. I utbildningsvolymen kanockså räknas in betyg från ytterligare etapper av obligatoriska ämnen. totala utbildningsvolymen för avgångsbetyget nivå 3 inräknas utbildning somingår i avgångsbetyget nivå 2. 6.6.4.3Avgångsbetyg motsvarande årskurs 4 av fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan Inomkomvux utfärdas avgångsbetyg motsvarande årskurs 4 av fyraårig teknisk Unje igymnasieskolan, när följande viUkor är uppfyllda: 1. eleven har fått avgångsbetyg 3med betyg i karaktärsämnena inom teknisk sektor, 2. betyg i tekniska specialämneninom en av de angivna specialiseringarna enligt SÖ:s föreskrifter. 1982/83:2 44 7 Grundutbildning för vuxna Gmndutbildningför vuxna (grandvux) skall organisatoriskt anknytas till en särskild skolenhetför vuxenutbildning, eller där sådan saknas, lill en annan skolenhet dit komvuxhar förlagts. Om komvux saknas i kommunen eller om andra särskilda skälföreligger får grandvux organisatoriskt anknytas tiU grandskolan. Grandvux utgören egen skolform med egel regelsystem, som skiljer sig från bestämmelserna om komvux.Grandvux ingår dock som en naturlig del av kommunemas vuxenutbildning. Demål och rikfiinjer som gäller för verksamheten inom komvux gäller i tillämpligadelar också för gmndvux. SÖ utarbetar kommentarmaterial även för gmndvux.Lokala arbetsplaner skall finnas för gmndvux liksom för komvux. Eftersom gmndvuxi väsentliga avseenden skiljer sig från komvux behandlas i detta avsnitt sådanafrågor som är specifika för gmndvux. 7.2Särskilda mål för grundvux Grandvuxhar vissa speciella uppgifter som skiljer gmndvux från annan vuxenutbildning. Gmndvuxuppgifter är följande: Gmndvuxskall medverka tiU alt förverkliga vuxenutbildningens allmänna mål genom atlanordna gmndläggande utbildning på en nivå som högst motsvarar utbildningenligt årskurs 6 i grandskolan. Grandvuxskall ha lill syfte 1. att förmedla kunskaper ochfärdigheter som är oundgängliga för den enskUde i samhället och som kan utgöragrand för yrkesutövning och vidareulbUdning saml 2. alt utveckla de studerandesförmåga att krifiskt undersöka sin egen situation och det omgivande samhälletoch sfimulera dem fill att medverka i samhällets utveckling. Berättigadetill utbildning inom grundvux är alla vuxna som saknar grundläggande kunskaperoch färdigheter i att läsa, skriva eller räkna. Undantagna är dock vissapsykiskt utvecklingsstörda, zigenare i arbetsmarknadsutbildning, flyktingar i arbetsmarknadsstyrelsensflyktingläger och sådana utlänningar som inle är stadigvarande bosatta i riket. 1982/83:2 45 Grandvuxomfattar utbildning på flera nivåer. Av praktiska skäl har en uppdelning gjortspå två nivåer, en grandläggande nivå som närmast kan jämföras med grandskolanslågstadium, och en fortsättningsnivå jämförbar med grandskolans meUanstadium.Hela gmndvux utgör dock en sammanhängande studiegång och bör betraktas som enhelhet. Deltagarna inplaceras på den nivå där de har fömtsättningar att följaundervisningen. Svensktalandevuxna, som är gmndvux-berätfigade, har i allmänhet en minst 6-årig skolgångbakom sig. De saknar sällan helt läs-, skriv- eller räknefärdigheter. Merpartenav de svensktalande behöver därför inte delta i den mest elementära delen av grandvux. Utbildningeninom gmndvux omfaltar undervisning i att tala, läsa, skriva och räkna.Samhällsorienterande och naturorienterande moment ingår också i utbildningen.Inget moment utgör ett separat ämne. AUgrandvux inleds med en inskolningsperiod. Under denna lär delta-gama kännavarandra. En försiktig diagnostisering bör göras av varje deltagares kunskaperoch färdigheter. skall man ta upp en diskussion avmålen för grandvux och börja planera undervisningen med hänsyn till varjedeltagares personliga mål, föratsättningar och behov. Ickesvensktalande deltagare som saknar grandläggande färdigheter i att läsa, skrivaeller räkna på sitt hemspråk skall, om det är möjligt och om deltagaren självönskar det, få den grandläggande läs-, skriv- och räkneun-dervisningen påhemspråket. Gmndläggande läs- och skrivfärdigheter på hemspråket är ofta en fömtsättningför atl deltagaren utan aUlför stora svårigheter skall kunna lära sig läsa ochskriva på svenska. Icke svensktalande deltagare som får den grandläggande läs-och skrivundervisningen på hemspråket behöver ofta få allmänspråkträning på och i svenska. Undervisningen i svenska som främmande språkför icke läs- och skrivkunniga föratsälter en väl genomtänkt gemensam planeringav hemspråksläraren och svenskläraren. De samhälls- och naturorienterande mot menteni undervisningen genomförs i huvudsak på hemspråket. När deltagaren har lärtsig de grandläggande färdigheterna i alt läsa och skriva på sitt hemspråk ochockså skaffat sig en grandläggande funktionell språkkompetens i svenskaspråket, bör läsning och skrivning på svenska komma in aUtmer i undervisningen. Dådeltagare i grandvux inte önskar lära sig läsa och skriva på sitt hemspråkeller då det av andra skäl, t.ex. brist på hemspråkslärare, är Prop.1982/83:2 46 omöjligtatt genomföra detta, skaU allmän grandläggande språkträning i och på svenskaföregå läs- och skrivinlärning på svenska. Flertaletstuderande i grandvux sätter målet högre än den grandläggande nivån.Undervisningen på fortsättningsnivån syftar tUl en färdighetsnivå som ärjämförbar med årskurs 6 i grandskolan. Denna nivå utgör de kunskaper ochfärdigheter, som den enskUde behöver i samhället, och som kan utgöra grand föryrkesutövning och vidareulbUdning. Ickesvensktalande deltagare fortsätter att träna sig i att tala, läsa, skriva ochräkna på svenska. SamhäUs- och naturorienterande momenl skall ingå iundervisningen även på denna nivå och kan användas för alt befästa fårdigheteraai alt läsa och skriva på svenska. Detta utesluter inte att undervisningendelvis sker på hemspråk särskilt i början av fortsättningsnivån, om det ärmöjligt. Svensktalande deltagare kan i regel efter en kort inskolningsperiodbörja sina studier på fortsättningsnivån. De bör särskilt få träna moment därde har stora brister. Samhälls- och naturorienterande moment skaU ingå iundervisningen även för dem. Grandutbildningenbör så tidigt som möjligl byggas ut med yrkes- och arbetslivsförberedandeinslag för att ge deltagama möjlighet att tUlämpa förmågan att tala, läsa,skriva och räkna. Deltagamas arbets- och studieinriktning efter genomgången grandvuxbör prägla undervisningen i grandvux på denna nivå då det gäller innehåll ocharbetsformer. Del innebär alt grandutbUdningen inriktas mot och förbereder fört. ex. förvärvsarbete, studier inom arbetsmarknadsutbUdning, komvux, påfolkhögskola eller i studieförbund. 7.6.1 Enskildundervisning - gruppundervisning Statsbidragför undervisning inom grandvux ulgår per deltagare. Det ger kommunema storfrihet atl organisera undervisningen med hänsyn lill deltagarnas föratsättningaroch behov. För vissa deltagare kan det vara nödvändigt att börja med enskildundervisning. En strävan bör emellertid vara att föra deltagamasamman till grapper för att möjliggöra en social träning. Gmppstorleken skallefterhand öka och bör mot slutet av studiema i gmndvux vara relativt stor, såatt övergången lill annan utbildning underlättas. Pedagogiskaskäl talar för att undervisningen i grandvux bedrivs som deltidsundervisning.För flertalet deltagare är det lämpligt med högst halvtidsstudier tiU en början.Undervisningen kan emellertid ökas när deltagama skaffat sig vissstudievana och gjort sådana framsteg att del 1982/83:2 47 Endast i undantagsfall och när deltagama bedöms ha särskilt goda fömtsättningaratt tiUgodogöra sig undervisningen bör gmndvux redan från början kunna läggasupp som heltidsstudier. Eneffektiv undervisning föratsälter en väl genomtänkt planering. Del faktum att grandvuxinte har kurs- och timplaner för separata ämnen kan betyda attplaneringsarbetet medför vissa svårigheter. Sådana svårigheter far aldrig tassom intäkt för att inte planera studiema i grandvux. Studiema måste vara individueUtplanerade för såväl varje deltagare som varje grapp. Planeringsarbetet skallägnas stor omsorg. Det utgår från dellagarnas mål med studiema, deras behov, fömtsättningaroch intressen. Också grandvux syfte, SÖ:s kommentarmaterial och de lokalaarbetsplanerna skaU beaktas vid planeringen av undervisningen i gmndvux.Möjligheterna att göra studiebesök och att också ha arbets- och yrkesUvsförberedandeinslag skall tiUvaratas och planeras in. Planeringeninnebär att lärare och deltagare tillsammans avgör vad som skall ingå i utbildningenoch hur de skall ägna åt olika moment, i vUken ordning de skaU ta uppolika frågor, med vilka metoder frågoma skall bearbetas och vilka läromedel somskall användas. Planeringen skall fortgå och påverkasdärigenom av bl. a. studieresultat, innehåU i undervisningen och arbetsformer.Vid planeringen bör man också avsätta tid för oföratsedda händelser. Eltvidgat deltagarinflylande är ett medel att nå centrala övergripande mål och enmetod att öka effektiviteten i undervisningen. Genom undervisningen i grandvuxbör deltagama lära sig att planera och la ansvar för sina studier. Vissadeltagare i gmndvux kan knappast förväntas klara detta redan från början avsina studier. Arbetet i grandvux börjar därför med en inskolningsperiod. Deltagamai grandvux bör successivt få vänja sig vid att utföra en del av studiema somhemarbete. Hemarbetet har tUl syfte att befästa kunskaper och färdigheter genomövning av framför allt läs- och skrivförmågan. Hemarbetet bör under studiemasgång få en allt slörre omfattning. Arbetsformernainom gmndvux bör varieras. Både innehållet, arbetsformerna och inlämingen avvissa moment bör så långt som möjligt anpassas till deltagamas individueUa fömtsättningaroch behov. Undervisning i större grapper bör växla med inividuellt arbete,arbete i par eUer i mindre gmpper. Även arbete utanför klassmmmet, såsomstudiebesök och praktiska övningar, bör vara naturliga inslag iundervisningen. 1982/83:2 48 TUlgångenpå läromedel som är anpassade för grandvux är begränsad. Därför bör deläromedel som används kompletteras med autentiskt material och material somutarbetas av lärare och kursdeltagare gemensamt. Efterinskolningsperioden och med jämna mellanrum under studierna bör utvärderingske, innan det fortsatta arbetet detaljplaneras. Deltagare, lärare, skoUedare, syo-funktionäroch kurator bör låta de erfarenheter och synpunkter som kommer fram vidutvärderingen påverka planeringen av det fortsatta arbetet. Utvärderingen skallockså medverka till atl höja motivation och effektivitet i gmndvux ochförhindra frånvaro och studieavbrott. Vidde återkommande utvärderingarna bör man la upp frågor som t. ex.måluppfyllelse, urval av stoff, avvägning mellan olika arbetsformer, läromedel,hemarbete osv. Utvärderingarna bör också kunna ge underlag för en bedömning omdeltagarna uppnått målet för grandvux och har tillräckliga kunskaper ochfärdigheter för att övergå lill annan utbUdning eller tiU yrkesarbete. Vidslutet av utbildningen inom grandvux kan det vara lämpligt att göra en meraövergripande utvärdering som bl.a. kan ge underlag för revidering av de lokala arbetsplanema. Förinformafion och uppsökande verksamhet, studiehandledning, studie- ochyrkesorientering, studiebesök, kurativa insatser, tolkning och stödundervisninginom gmndvux finns en särskild resurs, det s. k. schablontilläggel. Kommunernahar stor frihet alt själva bestämma hur schablontillägget skall användas fördessa ändamål. Utgångspunkten för hur kommunema fördelar resursen till ohka akfivileterskall vara deltagarnas behov. Resursen kan användas både för personellainsatser och för inköp av material för de i förordningen angivna ändamålen.Läromedel fär inte bekostas från schablontiUäggel. SchablontUläggetför komvux får användas även inom grundvux. SchablontUlägget för grandvux fårdäremot endasi användas inom grundvux. 7.10.1Information och uppsökande verksamhet Varjekommun skall informera om gmndvux i kommunen. Målet skall vara att nå alla somkan tänkas behöva gmndvux. Informationen bör vända sig tUl såväl personer somkan behöva gmndvux som myndigheter, organisationer, arbetsgivare m. fl., somkan komma i kontakt med gmndvux-be-rätligade personer. Den skall vara oftaåterkommande och anpassas till olika målgrapper. måsteinformationsmaterial vara tillgängligt på flera språk. Prop.1982/83:2 49 Kommunemasinformationsinsatser om gmndvux skall bedrivas i samverkan med andra utbUdningsanordnare,statliga myndigheter och med arbetsmarknadens parter i syfte att nå dem som behövergrandvux och motivera dem att delta i utbildningen. 7.10.2 Studie-och yrkesorientering, studiebesök Måloch riktlinjer för syo i komvux gäller också i liUämpliga delar för grandvux.Både av vuxenutbildningens allmänna mål och grandvux särskUda mål framgår att grandvuxhar stor betydelse då det gäller att förbereda de studerande för arbetslivet.Eftersom många deltagare i grandvux saknar fotfäste på arbetsmarknaden ellerlöper risk atl förlora det, är det av särskild vikt att de får en väl anpassadstudie- och yrkesorientering. Detär viktigt att studiebesök av olika typ och längd och yrkes- och arbetslivsförberedandemoment planeras in i utbildningen. Dessa inslag medverkar tUl att höjamotivationen hos deltagama och gör det också möjligt för dem att iverklighetstrogna vardagslivssituationer tillämpa förmågan att tala, läsa,skriva och räkna. Inomgmndvux behöver otraditionella studie- och yrkesorienteringsinsatser användas.Ett nära samarbete krävs mellan lärare och syo-funktionär. Mångadeltagare i gmndvux lever under mycket svåra förhållanden, ekonomiskt, socialtoch psykiskt. Livssituationen är inte sällan så otrygg och fylld av problem attstudiema försvåras. Det är därför viktigt att särskilt utbUdad kurativ personalkompletterar de lärarinsatser som är ryggraden i hela verksamheten. 1många situationer, t. ex. vid information om gmndvux och då del gäller undervisningi samhälls- och naturorientering, är användandet av tolk en bra lösning. Det gäUersärskUt i de faU då grandvux måste ske på svenska för icke svensktalandedeltagare. Genom tolken kan den svensktalande läraren få en större förståelseför dellagamas bakgmnd och reaktioner. 4 1982/83. 1982/83:2 50 Sammanställning av remissyttrandena över förslag till kompletteringartill läroplan för komvux Komvux-utredningensförslag tiU kompletteringar tiU läroplan för vuxenutbildning (Lvux82) fiUstyrks i sin helhet av SAF. Även fillstyrker menanger alt utgångspunkten för det fortsatta arbetet måste vara att den nyaläroplanen kan genomföras utan att kommunens kostnader ökar. Kommittén(A 1980:02) för arbetsmarknadsutbildningen och företagsutbildningen (KAFU) harbeslutat att avstå från atl yttra sig över förslagel, medanJämställdhetskommittén begränsar sitt yttrande till alt gälla mål ochriktlinjer för studie- och yrkesorientering (syo). Landstingsförbundetvill invänta komvux-utredningens slutbetänkande för en samlad bedömning av denkommunala och statliga vuxenutbUdningen. Denna måste också ha ett nära sambandmed bedömningen av gymnasieutredningens arbete. UHÅhar överlämnat en promemoria utarbetad inom byrån för central antagning.Eftersom utbildningen skall ligga på samma nivå som gymnasieskolan ochbetygsystemet skall vara delsamma torde det enligl denna promemoria finnasanledning att vänta med en genomgripande omorganisation av komvux till dessbeslut fattats om genomförande av ny organisation av gymnasieskolan. Samtligaövriga remissinslanser är posifiva i stort till komvux-utredningens förslag.SÖ hänvisar till beslutom en särskild läroplan för komvux. Med denutformning läroplanen kommer alt få i konsekvens med riksdagsbeslutet finner SÖdel både följdriktigt och nödvändigt atl de av komvux-utredningen föreslagnakompletteringarna genomförs i sina huvuddrag. SOSVUXär positiv till att också gymnasieskolkursema och den särskilda yrkesinriktadeutbUdningen nu kommer in i läroplanen men tiUägger att formuleringama iförslaget fortfarande ger en aUtför slor koppling till ungdomsutbildningen. Kompletteringartill läroplanens mål och riktlii\jer Komvux-utredningenföreslår tillägg till mål och riktlinjer i Lvux 82 om syo, om gymnasieskolkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser inom komvux samt om grandutbUdning förvuxna (grandvux). De föreslagna tUläggen återges i bilaga 2. 1982/83:2 51 Komvux-utredningenanger att förslaget till mål och riktlinjer för syo överensstämmer med de målför syon i gmndskolan och gymnasieskolan som har faststäUt. Kommitténhar dock anpassat sill förslag lill de annorlunda målgrapper och fömtsättningarsom gäller för komvux. SÖdelar kommitténs syn pä vuxnas syo-behov och uppdelningen på extem och intem syo.Även LO och TCO tUlstyrker kommitténs förslag. Landstingsförbundetanser det positivt att de principer för mål och riktlinjer för syo som gällerför gymnasieskolan också skall gälla för komvux. Studievägledning är en viktigdel i såväl syo-konsulenters som lärares m.fl. arbete. SOSVUX framhåller att nunär arbetsmarknaden blir allt hårdare blir också syon allt viktigare. Den ärockså nödvändig med tanke på att många av de kvinnor som går i komvux intevarit ute på arbetsmarknaden på väldigt . Någraremissinstanser har uttalat sig om finansieringen av syon. EnligtSACOISR:s uppfattning finns det starka skäl all organisera syo för vuxna på eltannat sätt än syo för ungdomar i gmnd- och gymnasieskola. En syo för vuxnariktar sig dels mot allmänheten (extern syo) och dels mot dem som studerar inomkomvux (intern syo). /SR anser att syo-avsnitten i mål och riktlinjer för komvuxbör omarbetas och konkretiseras. Det är svårt för alt inte säga omöjligt altdiskutera syons mål och riktlinjer utan att behandla resursfrågan.SACO/SR delar inte kommitténs förslag att man skall finansiera syo genom omprioriteringinom det s. k. schablonfillägget. Finansieringen bör ske genom etl särskiltstatsbidrag för syo inom komvux. TCOinstämmer med komvux-utredningen atl, om komvux skall nå de målgrapper somverksamheten främst skall vända sig till, släller del stora krav på anpassade syo-insatserför vuxna. TCO anser att extra resurser fill riktad syo för vuxna skall garanterasoch anser det tveksamt alt man genom lokala omprioriteringar inom ramen för schablontilläggelkan klara riktad syo enligt kommitténs intentioner och målen för komvux verksamhel. SOSVUX förmodar alt den extemasyon är den syo som t. ex. vuxenut-bildningsnämndema erbjuder. Den är väldigtviktig och intimt sammankopplad med den uppsökande verksamheten. SOSVUX anser atlden målsättning, eller de krav, som förslaget ställer på den externa syon är riktigmen hoppas att resursema tUl den inte tas från komvux "intema" resurserutan att den betalas med andra medel. Extemsyo tas upp av ytterligare några remissinstanser. EnligtCSN söker sig tiU komvux en tämligen heterogen grapp elever med avseendepå ålder, studieföratsältningar, studiemofivation, sludiebakgmnd etc. Detta stäUerstora och delvis förändrade krav på utbildningsanordnare i allmänhet och på syoi synnerhet. 1982/83:2 52 vuxenstuderandeofta en bristfällig och ensidig information via arbetsförmedling eller syo-funktionärvid en enskild skola. TiUräcklig kunskap om del studiesociala området saknashos många ulbildningsplanerare. CSN anser det därför mycket angeläget att denexterna syon enligt mål och riktUnjer för syo i komvux blir en verklighet. AMSmenar atl vuxna som står inför val av utbildning och yrke eller som står ibegrepp att påbörja en omskolning eller en fortbildning har behov av en bred syobl.a. för att undvika kostsamma felval. Personliga fömtsättningar,arbetsmarknadens utveckling, yrkeslivets förändringar är några av de områdensom måste beaktas och diskuteras. Eftersom det ibland diskuteras altarbetsförmedlingen borde kunna åta sig uppgiften alt ge vuxenstuderande orienteringoch vägledning, framhåller AMS att förmedlingens möjligheter att ge dennaservice är begränsade. Och med den arbetsbelastning i övrigt som förväntasunder kommer dessa möjligheter inte atl öka. AMS pekar pårisken att den viktiga mälgmpp som presumfiva vuxenstuderande utgör blir utanen adekvat syo-service. Kravenpå en extern syo, som skaU ge information och råd om hela vuxenutbildningen,bör enligl /SR ställas högre än vad komvux-utredningen har gjort. I målgmppenför komvux finns och kommer även att finnas korttidsutbildade,resurssvaga och sociaU utsatta personer. Syo för vuxna bör även omfattainsatser av socialt utbildad personal. Skolkuratorerna inom komvux utgör enliglSACO/SR en viktig resurs i detta sammanhang. /SRanser atl del är nödvändigt för vuxna att fä en gmndläggande syo inför sludiemasbörjan för att kunna välja den rätta ulbildningsformen. hararbetsförmedlingens yrkesvägledare spelat stor roll för de vuxenstuderandes valav studieväg. När nu yv-enhelerna vid förmedlingarna organiseras om blir detallt viktigare atl få till stånd en frislående syo-resurs i varje kommun. Endylik central syo-resurs som i sig innefattar kuratorsresurs skulle då kunna geövergripande information och rådgivning om aU vuxenutbildning och om sludiesocialafrågor. Speciellt för de prioriterade gmpperna borde en dylik "Syo-central"vara av största betydelse. En dyUk syo-verksamhet bör både resursmässigt ochorganisatoriskt vara skild från syo i komvux. Ävenden interna syon tas upp i remissyttrandena. SOSVUXanser att komvux har stort behov av inlem syo inte minsl nu när den nyaläroplanen skall genomföras. Syon skulle troligtvis nå sina mäl bättre om man,som kommittén föreslår, integrerar syon med övrig verksamhet. Bra vore ocksåom man gick in i undervisningen inom de olika sektorerna och på så sätt nåddeolika målgrapper med syo inom just deras område.