prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 64%av de slafiiga vägarna belagda med asfalt eller oljegrus. av vägarna är nu upplåtna för 10/16 tonsaxel-/boggietryck och 51,4 tons bruttovikt. Näringslivetstransportkostnader påverkas i hög grad av de belastningsbestämmelser somgäller för vägnätet. Möjligheterna all öka den tillåtna belastningen påIjälade vägbanor för främst skogstransporler utreds f. n. av och skogsindustrin.På 135 mil väg i har under vintern 1981-1982 pä försök fillåtits enförhöjd bruttovikt på upp tUl för transporter av timmer. Förutsättningarna har varit attvägkroppen på de berörda vägarna har erforderligt tjäldjup och atl broarna hartillräcklig bärighet. 1982-1983 utökas försöket till delar av vägnätet i och . Riksdagenbeslutade om ett nytt statsbidragssystem för den kommunala väg- och gatuhållningen.Systemet, som träder i kraft denIjanuari 1984, syftar till att flerkommuner skall bli egna väghållare för tätortsvägar.Med det nya systemet förenklas bidragsreglerna. Möjligheterna att fåstatsbidrag till investeringar ikollektivlrafikanläggningar utökas. Statsbidrag kan lämnas till t.ex.busstrafikleder, bussterminaler, infartsparkeringar för kollektivtrafik ellerspåranläggningar för lokal kollektivtrafik. Ett särskilt bolagför exportverksamhet inom väghällningsomrädet -- harnyligen bildals och fungerar nu som ett dotterförelag under vägverket.Marknadsförutsättningarna för verkets tjänsterhar bedömts vara goda. Export av tjänster från bör därför kunna bli ett värdefullt komplement till utbudet i övrigt från svenska konsult- och tillverkningsförelag. Genombolagsbildningen blir exportverksamhetenklart avgränsad från ordinarie arbetsuppgifter. harvägverket i sysselsättningsfrämjande syfte fält samman lagt drygt 1 100milj. Ett stort antal vägprojekt i hela landet hardärmed kunnat fidigareläggas. har i enlighet med förslag i denekonomisk-politiska propositionen beslutat om ytterligare 268 milj. kr. försärskilda väginvesteringar och 100 milj. kr. för åtgärder mot eftersatt vägunderhåll. Sammanlagt har fått nära en och enhalv miljarder kronorutöver ordinarie väganslag. Driftåtgärderprioriteras i årets budgetförslag. Till drift av statliga, statskommunala ochenskilda vägar anvisas sammanlagt för . Förslagetbetyder att nuvarande vägslandard kanupprätthållas. Till byggande a\' statliga vägar föreslås.900 milj. kr. och lillbyggande av kommunala och enskilda vägar sammanlagt 370 milj. kr. Nya flerärs-och fördelningsplaner för byggande av statliga och statskommunala vägar skallfastställas . Prop.1982/83:100 Bilaga 8 5 En radtrafiksäkerhelsfrämjande åtgärder under senare är har bidragit till altvägtrafikolyckorna blivit färre. dödades 784 personer i vägtrafiken jämförtmed 848 personer etl år tidigare. Antalet skadade personer minskadeockså. Minskningen var 3,jämfört med . Antalet dödade ochskadade har minskat för alla trafikantgrupper utom för motorcyklisterna. Riksdagenfastställde riktlinjer för trafiksäkerhetsarbetet. Trafiken skallgöras säkrare för samtliga trafikantkategorier men framför allt för de oskyddade trafikanterna ochbarnen. Enligt beslut skall elt rädför samordning och planering knytas till trafiksäkerhets verket. Viss del avtrafiksäkerhetsverkets informationsverksamhetskall successivt överföras tillNationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF). Mopeder skall registreras, och en översyn skall göras av gällande tekniska krav påmopeder och mopedmotorer. Vidareinförs ett särskilt körkort för tung laslbU. De nordiskakommunikationsministrarna beslutade om etl nordiskt Irafiksäkerhetsår1983 (NTÅ-83). har ett intensivt förberedelsearbete bedrivits avtrafiksäkerhelsverket, NTF, rikspolisstyrelsenoch etl antal frivilligorganisafioner. Den kommitté med representanter förregering, riksdag, myndigheter, ochorganisationer som leder NTÅ-arbetet i har vänt sig lill landels samtliga kommuner ochskolor, ett hundratal myndigheteroch organisationer samt 500 större företag för att engagera dessa i ett brettupplagt trafiksäkerhetsarbete. För nästa budgetårföreslås en uppräkning av trafiksäkerhetsverkels förvaltningskostnader och av bidragettill NTF med 1,9 milj. kr. lill sammanlagt43,2 milj. kr. T enlighet medriksdagens beslut föreslås att NTF:s informafionsverk-samhet förstärks genomatt 4,0 milj. kr. överförs frän trafiksäkerhelsverket tiUNTF. Under budgetåret1981/82 transporterade SJ omkring gods. Vagnslastgodset uppgicktill 44,5 milj. ton och styckegodset till 0,6 1982/83:100 Bilaga 8 6 På avstånd svarade därmed tågetoch lastbilen för ungefär lika stora andelar av transportarbetet (omkring 26%vardera). MaJni, järn,M), köks: ,-,*'i\-iV'''V''''\-i''%'V'*o**'**'' För all göratransporterna snabbare och punktligare och för att förhindra godsskador har SJsalt in fler direkttåg. Transportköpare som inle har spåranslutning harerbjudits möjligheter till enhetslaster i form av containrar och flak. Ettstort antal terminaler för enhetslaster har kommit till. SJ har slutit avtal med dotterbolaget omalt vissa transporter som tidigare gått pälandsväg skall överföras till järnväg. Genom individuellt utformadeIransportlösningar, s.k. systemtransporter,.för större kunder har SJ kunnaterbjuda en mer kundanpassad kvalitet pä transporterna. För att förbättrasina möjligheter att konkurrera om styckegodset har SJ tillsammans meddotterbolaget utvecklat ett nytt transportsystem. Genom att manutnyttjar bl.a. miniconlainrar undviks lids- och kostnadskrävande omlastningar. Det blir lättare altkombinera järnvägens och lastbilens fördelar. SJ:s persontrafikdrivs dels i egen regi, dels på entreprenad åt länshuvudmännen i någratälorlsregioner. Under /82 svarade enlreprenadlrafikenför av tågresorna och av persontransportarbetet. Bl.a. som ett resultataylågprissatsningen har resandet i SJ:s fjärrtåg ökat kraffigt . Antalet resor har ökat mednärmare . Ävenirafikulbudet har ökat, men i mindre utsträckning. Beläggningsgraden (antaletutnyttjade platser) i tågen har blivit högre. Till följd av"jubileumsbiljelten'" ökade resandet i Qärrtägen underförstå hälften /82. 1982/83:100 Bilaga 8 7 närer som var berättigade liU lågpris ochhösten 1981 resa tur och retur vart som helst i för . Biljetten gälldefisdagar, ochtorsdagar. Totalt såldes 290000 sådana biljetter (580000 resor). sjönk resandet i 2 klass. Utvecklingen var del en följd av SJ:s problem med vinterlrafiken. De särskilda rabattkort för studerande och pensionärer sominfördes från medförde dessutom atl dessa grupper inle restei samma omfattning som tidigare.Under juli-oktober 1982 förlorade SJ av sina fjämågsresenärer jämförtmed . Förstaklassresorna minskade med något . SJ har gjort en analys av marknaden för långvägapersontrafik. Analysen visar på en möjlig liUväxl på per är fram till1990. SJ är inriktat pä att förbättraservicen på tågen och pä stationerna. Servicen till kunderna skall omfattaäven fiden före och efter själva tågresan. Fler och modernare vagnar (sittvagnar, sovvagnar, serveringsvagnar)kommer att anskaffas. Biljettautomaterinstalleras på stationerna. Parkeringsplatserna intill stationerna bUr fler. Efter regeringsbeslut underhösten 1982 slopas del särskildarabattkortet för pensionärer från . Pensionärerna får40% rabatt på normalpriset . SJ har från den 1juli 1982 fått en modernare och mer marknadsinriktad organisation.Huvudkontoret har t. ex. fält en avdelning för godstransporter och en förpersontrafik. Den nya fältorganisationen med älta marknadsregioner skall varafullt genomförd . För budgetåret1981/82 har SJ redovisat ett underskott på 445 milj. kr. Avkastningskravet uppgick till 229 milj.kr. SJ:s senaste prognoser visar på fortsattastora underskott . SJhar i sin anslagsframställning framhäilit att man anser det nödvändigt attkostnadsansvaret för SJ omprövas. Betydelsen av väl fungerande järnvägstransporter harframhållits i flera riksdagsbeslut.I syfte atl förbättra förutsättningarna för SJ att utvecklas sommodernt transportföretag har verket erhålUl kraftigt ökadeanslag för upprustning och modernisering av banor och för anskaff ning av rullande materiel. I budgetpropositionen föreslås att en finansieU rekonstmkfionav SJ genomförs. Statskapitalet skrivs ned med en miljard kronor.Ett liolal banor förs lill det ersättningsberättigade nätet. Genom de föreslagnaåtgärderna får SJ bättre förutsättningar att driva verksamheten pä ett affärsmässigt sätt. Ändrade villkor förregional och lokal persontrafik på järnväg föreslås. Senast skalllänshuvudmännen ha tagit ställning till om den lokala och regionalapersontrafiken pä de trafiksvagaste banorna skall bibehållas på järnväg ellerföras över till landsväg. Regler läggs fast för vilken ersättning länshuvudmännen skallbetala till SJ i de fall man vill att tågtrafikenskall vara kvar..: Investeringarnavid SJ ligger sedan ett par är pä en hög nivå. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 8 investeringstaktäven under nästa budgetår har bedömts vara nödvändig för en positiv trafikutveckling och för ett bättre ekonomiskt resultatvid SJ. I sysselsättningsfrämjaiidesyfte har SJ erhållit sammanlagt 276 milj. kr. Efter förslagi den ekonomisk-politiska proposUionen har SJ erhållitytterligare 177 milj. kr. 142 milj. kr. skall användas förall tidigarelägga beställningar av rullande materiel. Därav avser 25 milj. kr. fortsatt ombyggnad av pendeltågen iStockholmsregionen vilket ökar SJ:s vinlerberedskap. För budgetåret1983/84 föresläs SJ fä investera för . föresläs somersättning för vissa tjänster, bl.a. driftenav det trafiksvaga bannätet, trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, fortsatta rabatter ipersontrafiken. SJ föreslås vidare få långtidshyra mUande materiel för högst 40milj. Förslag lillfortsatt slöd för transporter pä kommer att föreläggasriksdagen i en särskild proposition . Den svenskasjöfartsnäringen har haft betydande svårigheter under en följd av år. Såvälantalet fartyg isom antalet sysselsättningstillfällen har minskat. Den svenskahandelsfiottan bestod av 484 fartyg på sammanlagt 3,5milj. Antalet fartyg har minskat med 31 och densammanlagda bmttodräktigheten med . Utvecklingen är främst en följd av att den internationellaekonomin har karakteriserats av stagnation. utvecklasden sjöbuma världshandeln f.n.ogynnsammare än den ekonomiska tillväxten," främst beroende på attskeppningarna av råolja och mineraloljeprodukter minskar och får ändrad uppläggning.Det allmänna kostnadsläget för den svenskasjöfarten har också påverkat dess konkurrensförmåga. Omsättningen av utrikes gods i de svenska hamnarnauppgick till 82,3 milj. ton, en minskning . Exportensjönk till 33,3 milj. ton och importen minskade till totalt 49,0 milj. kr. Den under flera årsvaga fraktmarknaden har varit påfrestande för de svenska rederiernas ekonomiska slällning.För att motverka en akut kris för den svenska sjöfarten och för alt gemöjligheter lill en långsiktigt posifivutveckling för näringen beslutade om ett tidsbegränsat statligt sjöfartsstöd. Stödet kananvändas både för konsolidering av företag och för nyinvesteringar.Stödet administreras av en särskild nämnd, . Sjöfartskonjunklurenhar sedan riksdagsbeslutet ytteriigare försämrats. För vissa rederierhar situationen blivit så allvarlig atl risken för konkurs är 1982/83:100 Bilaga 8 9 Sjöarbetsmarknadens parter har begärt ytteriigareinsatser för att bemästra situationen fram till den tidpunkt då det statliga stödet enligtriksdagsbeslutet skulle kunna betalas ut, dvs. Parterna har särskilt pekat på svårigheterna för den mindresjöfarten och föreslagit attutbetalningen av det statliga stödet fidigareläggs för dessa. har underhösten 1982 beslutat om en tidigareläggning av konsolideringsstödet förkustsjöfartsfartyg. Det totala rederistödet beräknas under budgetåret1982/83 uppgå till omkring 250 milj. kr. Ett behovsaripassatlotstväng införs från den Ijanuari 1983. Enligl det nya systemetankommer del på att meddela föreskrifter om skyldighet altanlita lots då delta bedöms nödvändigt med hänsyn till farvattnensbeskaffenhet, fartygens utrustning, last och bemanning eller andraomständigheter av betydelse för sjösäkerheten eller miljön. Enligt de regler sjöfartsverketutarbetat kommer i princip total lotsplikt att gälla för gas- ochkemikalietankfartyg. För övriga fartyg kommer lotsplikten beroende pä faried och last alt ligga iintervallet 800-2500 bmttoregislerton. Enviktig del i det nya behovsanpassade systemet blir dispensgivningen, som gmndas pä fariedens standard och på ensäkerhelsprövning frän faU till fall. I enlighet medriksdagens beslut har en särskild enhet för landlransporter avfariigt gods () inrättats. Den nya enheten, som är organisatorisktknuten till , skall handlägga ärenden om landlransporter avfariigt gods och även verka för att säkerhetsföreskrifter för land-, sjö- ochlufttransporter av farligt gods samordnas. Elt arbete med allorganisatoriskt föra samman och harpåbörjats. Målet är att förslag lill gemensam organisafion skall underställas senast våren1984. I förslaget fillbudget för nästa budgetår ges möjligheter att öka utnyttjandetav sina moderna sjömätningsfartyg. föresläs få sammanlagt 605,9milj. till drift- och investeringsverksamhet. Till övriga sjöfartsändamälanvisas totalt 290 milj. kr. Flygtrafiken pä destatliga flygplatserna utvecklades posifivt under /82.Antalet passagerare ökade och antalet landningar . Den utrikeslinjefarten stagnerade, medan den utrikes chartertrafiken ökade under budgetåret. Antalet landningari taxi- och allmänflyg pä de statliga flygplatserna minskade /82. Antalet passagerare i laxiflyg minskade också. Flygfraklen uppgicktill , vUket är en minskning jämfört med föregående budgetår. Den flygbefordrade postenutgjorde ; en minskning . 1982/83:100 Bilaga 8 10 1 000-lal 1981/82 1 000-tal 1981/82 Utrikes linjefart Inrikes linjefart Utrikes chartertrafik Inrikes chartertrafik -1 9 11 Taxi och allmänflyg Totalt beslutade våren1982 om riktlinjer för en ny luftfartspolitik. En samhällsekonomisk syn skallvara vägledande för det fortsatta handlandet på luflfartsomrädet. som flygbolagen skall vara företagsekonomiskt effektiva. Den nya inrikesterminalenpå började byggas . Arbetena bedrivs med sikte på atlterminalen skall kunna tas i bruk . Omfattande markarbeten skallockså göras med tillfartsvägar, tunnlar, försörjningsléder,bilparkeringsplatser, grönytor och planteringar. Linjeflygs utflyttningfrån medför att trafiken på ökar . blir jämsidesmed största flygplats. En plan för hur ellsekundärt flyglinjenäl bör vara utformat håller på att utarbetas avluftfartsverket. Nätet skall vara lönsamt och utformat så att dettillgodoser regionalpolitiska mål. Linjeflygs matarlrafik ,, och Norrköping-Visby-Kalmar kommer attbedrivas övergångsvis i avvaktan på att nya flygplanstyper kan tas i bruk. harefterfrågan på luftfartsverkels tjänster i internationella projekt ökat. Efterriksdagsbeslut har luftfartsverket bildat ett särskiU dotterföretagför tjänsteexport. Bolaget - gör det möjligt för verket att säljasitt kunnande i fräga om planering, drift och utveckling av flygplatser ochflygtrafikledningssystem pä den internationella marknaden. Regeringen har underhösten 1982 uppdragit ät statens förhandlingsnämnd att träffa etlsamarbetsavtal med SAS om civil pilotutbildning. Genom den nya utbildningenförbättras förutsättningarna för kvinnor att utbilda sig till piloter. hartiUsysselsältningsfrämjande åtgärder vid luftfartsverket anvisats 137 milj. kr.Pengarna skall användas för investeringar på Kimna, , ,, och /flygplatser. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 11 I enlighet medförslag i den ekonomisk-politiska propositionen har anvisat 60milj. lill investeringar pä . Bl.a. kommer ett nyttparkeringshus för 33,4 milj. kr. I förslaget tillbudget för /84 upptas 214,1 milj. kr. i beräknadmedelsförbmkning för investeringar vid luftfartsverket. Budgetförslaget innebäratt flygplatsernas standard bibehålls. har sedanmitten av haft en tillfredsställande ekonomisk utveckling.Verksamheten har finansierats med egna intäkter. Servicen har successivt byggts ul. Postvolymen - mättsom försändelseintäkter i fast pris - är ett sammanfattande mått pä omfattningen avpostens distributionsrörelse. Postvolymen minskade med under /82.De viktigaste typerna avförsändelser utvecklades på följande sätt Antaletpostgirokonton ökade under budgetåret tUl 1,1 miljoner konton.Gireringarnas andel av det totala antalet transaktioner ökade till . Efterfrågan påpostkontorens kassatjänster tenderar att avla. , som dominerar bland postkontorens externauppdragsgivare, har under det senasie året mött en hårdnande konkurrens fränandra banker. De statliga betalningarna -pensioner, barnbidrag m. fl. - sätts i allt större utsträckning in direkt päbankkonton. Antalet gireringar i förhällande till antalet utbetalningarvia kassorna ökar. Vidare har bankomalsystemet byggts ut kraftigt, vilket lett lill alt ett ökat antal uttag päPK-bankens lönekonton nu sker via bankautomater. transaktioner 1980/81 Uppdrag åt postgirot 199300 -1,2 U ppdrag åt 52 900 -1,1 Uppdrag åt staten 22000 -7,2 För att på siktkunna bibehålla nuvarande service vid postkontoren och i lantbrevbäringenförsöker postverket finna nya uppdrag som komplement till de traditionella kassatjänsterna. Samarbetet med byggs ul genom alt postkontorenfår ökade Prop.1982/83:100 Bilaga 8 12 möjligheter att ge kvalificerad bankservice ätprivatpersoner. Kommuner och statliga myndigheter erbjuds använda kontorsnätetför olika former av samhällsinformafion. Det tekniska samarbete mellan postenoch sparbankerna somnyligen inletts är ett annat exempel pä nya uppdrag inom postens kontorsrörelse. Genom detta samarbete färytteriigare en tredjedel av landelslönekonlohavare möjUghet att direkt frän sitt lönekonto beordra betalningaröver postgirot. Samfidigt sker fortlöpande rationaliseringar inomkontorsrörelsen. Kassaterminalerna utnyttjas ävenför t.ex. bokningarav olika slags biljetter. Förijeredelser för ett nytt kassaterminalsyslemhar inletts. Utbytet av postställen mot lantbrevbäring fortsätter. färdigställs postterminalen iStockholm/. Terminalen, som kostat sammanlagt 800 milj. kr., ärtekniskt mycket avancerad. a. sker en stor del av de interna transporterna meddatastyrda, obemannade tmckar. En automatisk brevsorteringsmaskin kommeratt tas i bmk. En sådan maskin finns redan i . Maskinerna kodar posten och kan också avläsa koder. Postsorteringen kanhärigenom ske snabbare och billigare. av landets post lämnas in iStockholmsområdet. Med den nya terminalen i Tomtebodsi ökar förutsättningarnaför posten att upprätthålla en god service geni emot företag ochallmänhet. För särskilda investeringar förpostväsendet har i enlighet medförslag i den ekonomisk-poUtiska propositionen anvisat 135 milj. kr. Beloppetavser sista etappen (etapp IV) av ombyggnaden av poslgirohusel och skall användas under enfyraårsperiod. För /84 föresläs att posten fär investeraför 17 milj. kr. i storaposthus (Tomlebodalerminalen). Utvecklingen påteleområdet utmärks av övergången frän elektromeka-nisk lill elektronisk utmstning. Nyatjänster som baseras på elektronik införssuccessivt. Med den elektroniska tekniken kan man lättare överföra inte bara tal utan också data och text eller heladokument. arbetar för atl svenska företag - oavsettläge och storlek -snabbt skall få tillgång lill elektronisk teknik. Genom de s. k.andelsväxlar som tillhandahålls av kan även mindre och medelstora företag använda avancerad teknik, som annarshade varit förbehållen ett begränsat antalstorförelag. På samma sätt kan det nordiska automatiska mobiltelefonsystemet (NMT) utnyttjas av såvälstora som smä företag i hela landet.Systemet togs i kommersiell drift i , och manhar nu mer än 10000 abonnenter. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 13 tillhandahålleräven olika datakomniunikationstjänster. Denna del av verksamheten är f. n. bland de mest expansiva vidteleverket. Flera nya tjänster har nyligenintroducerats. Som exempel kan nämnas Dalavision, som startade i september1982. Tjänsten innebär att information från datorbaseradeinformationscentraler kan göras tillgänglig för abonnenterna med hjälp av enklabildskärmsterminaler av t.ex. TV-lyp,som ansluts till telefonnätet. Även vad gäller textkommunikation -telex, telefax, teletex - expan derarteleverkels marknad kraftigt. Flera studier pekar pä att det traditionellakontorsarbetet kommer att genomgå stora förändringar . Hjälpmedel för textöverföringförväntas spela en viktig roll i della sammanhang. är det telefontätaste landet ivärlden. Det finns nu828 telefonapparater per 1000 invånare. En ny telefontaxabörjar lillämpas frän . Upprepade markeringar införsäven för lokalsamtal. differentieras taxan sä att del blirbilligare alt telefonera , veckoslut och . Med den nya taxan kanen fortsatt regional utjämning av abonnenternas telefonkostnader genomföras. I syfte attförbättra förtitsättningarna för bolag pä utlandsmarknaden beslutaderiksdagen alt medge en höjning av akfiekapitalet i med 149 milj. kr. Som exempel pä nya utlandsprojekt kan nämnas alt dotterbolagSWEDCOM AB tecknat kontrakt på etl kommunikationssystem för den nya flygplatseni , . Installationen kommer att genomföras 1982-1984. Regeringen har ävenföreslagit att från innevarande budgetär skall fämöjlighel att via finansbolaget finansiera konkurrensutsatta produkter, t. ex. telefax-och teletexapparater. Regeringen harnyligen givit i uppdrag att utreda vissa frägor omindustridivisionens () framfid. Bl.a. skall verket klarlägga vilken konkurrenssituation kommer att befinna sig iframöver och vilka satsningar pämarknadsföring och produktutveckling som planeras. Regeringen har därför föreslagit alt i avvaktanpä utredningsresultatet bibehålls som en division vid . Genom sysselsättningsfrämjande åtgärder harinvesteringar för 75 milj. kr. - främst i arbetscentraler och lelehus -lidigarelagts vid . I enlighet med förslag i propositionen omekonomisk-politiska-åtgärder har beslutat om ett särskilt anslag pä220 milj. kr. för investeringar i teleanläggningar. Härigenom kan övergången till elektronisk utrustning skesnabbare än vad som annars varit möjligt. Förnästa budgetår föresläs till investeringar vid 1982/83:100 Bilaga 8 14 En utgångspunkt för bedömningen avmedelsbehovet har varit att en fortsatt snabb utbyggnad av tele- och datanätenär viktig för såväl näringslivets som myndigheternas informationshantering.Budgetförslaget innebär altutbytet av elektromekaniska telefonstafioner kan fortsätta. Drygt 400 milj. kr. investeras under nästabudgetår i elektroniska AXE-sta-lioner.I övrigt byggs tele- och datanäten ut i takt med efterfrågan. Utbyggnaden av del nordiska mobiltelefonsystemetfortsätter. Samordning av arbetet i statliga verkstäder Tolv statliga verkfick regeringens uppdrag atl genomföra de samordningsåtgärdersom främjar ett effektivt utnyttjande av resurserna i de statliga verkstäderna. Verken har underhösten 1982 lämnat en gemensam rapport till regeringen över bedriven verksamhet. I rapporten beskrivsden samordning som har kommil till stånd . Verken har bl. a. kommitöverens om principer för prissättningen vid försäljning av verksladstjäiisler tillutomstående. Principerna kommer att introduceras vid berörda verk. Arbetet fortsättermed undersökningar av hur en samordning av investeringar och köp av tjänsterpraktiskt bör genomföras. Vidare görs försök att inom delskartlägga vilken samordning som kan genomföras, dels utarbeta enplan för det statliga underhållet pä . Avsiklen är att man också skallkomma fram till en metod för hur arbetet med all samordna statliga verks behovav verksladsljänsler bör bedrivaspå lokal nivå. Inom (CEMT) deltar aktivt i arbetetmed internationella transportpolitiska frågor. Ett busstrafikavtal mellan deländer som är medlemmar i gemenskapen (EG) och de CEMT-länder som inte äranslutna till EG har undertecknats. Förberedande arbete inför ell ev. avtal om vissliberalisering av villkoren förkombinerade transporter har bedrivits. Sedvanligaöverläggningar i transportfrågor har ägt rum med företrädare för .