prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — På sysselsättningens område försämrasläget kontinueriigt och nuvarande prognoser tyder på att arbetslösheten iindustriländerna kommer att nå en nivä av 35miljoner människor eller av arbetskraften. De senasieprognoserna för den internationella ekonomin som presenterats av , innebär visseriigen attaktiviteten under loppet av 1983 skulle ökasuccessivt, men i en så långsam takt, att tillväxten mellan åren skulle stanna på ca I 1/. Delta är mindre änhälften av den tillväxttakt somskulle krävas för att hindra en fortsaft ökning av.arbetslösheten. Denna prognosbygger huvudsakligen på att den amerikanska ekonomin vänder uppåt under börjanav 1983. Drivkrafterna bakom denna vändning antas vara atl nedgången i delnominella ränteläget och eventuella kvardrö- 1982/83:100 Bilaga 1 27 jande effekter av skattesänkningarna skallstimulera bostadsbyggandet och den privata konsumtionen. I väntas produktionen öka mycketsvagt till följd av fortsatt svag efterfrågan i omvärlden och en näst intill stagnerande inhemskefterfrågan. Det finns dock anledningatt omgärda denna prognos med betydande reservationer. Som tidigare nämnts har under de senasteåren de internationella organisationernas prognoser för den internationella ekonominsystematisktvisat sig vara alltför optimistiska. Tillväxten har blivit avsevärt sämre änförutsett. Anledningarna till detta är flera. En sådan är att man uppenbarUgeninte rätt kunnat bedöma den grad av åtstramning som utmärkt den fördapolitiken. Denna har lett till historiskt sett rekordhöga nominella och realaräntor, med betydande negativa effekter på såväl hushållens efterfrågan som företagensinvesleringsbenägenhet. Men dämtöver harman även missbedömt de s. k. multiplikatoreffek-terna av den finanspolitiskaåtstramningen. Dessa effekter har varit oväntat starka såväl på det nationellaplanet som i synnerhet pä det internationella planet då åtstramningen i etl land via deninternationella handeln snabbt minskat efterfrågan i andra länder i ennedåtgående spiral. Slagnationen iefterfrågan och produktion har skapat en allmän osäkerhet i deninternationella ekonomin. Denna osäkerhet förstärks av de allt starkaretendenserna lill protektionism, när en rad länder sökt värna den egnasysselsättningen genom att införa öppna eller dolda handelshinder. Den låga tillväxten har vidare, som jaginledningsvis påpekat, lett till myckelomfattande finansieUa problem, främst i vissa . Mot bakgmnd av denallmänna osäkerheten, den ökande protektionis-men och inslabiUteten på definansiella marknaderna finns del anledning att se med betydande försiklighelpå nu presenterade prognoser. Betydande risker föreligger för attutvecklingen blir ännu svagare, eftersom kraften i den deflationsprocess som pågår åter engång kan ha underskattats. Några konkreta tecken på återhämtning har ännu inte kunnat skönjas. För den lilla, öppnasvenska ekonomin medför detta allt svårare till-växlhinder. Inför de allt dystrareprognoserna om den internationella ekonomiska utvecklingen synes det intelängre vara rimligt att basera den ekonomiska politiken i påförhoppningen att den internationella konjukluren inom en snar framlid vänderuppåt och ger draghjälp för vårt lands ekonomi på samma kraftfulla sätt som den gjortflera gånger fidigare underefterkrigstiden. Enligt min meningbör vi därför inte räkna med alt världsekonomins utveckling skallkunna lösa vårt lands grundläggande problem. Den ekonomiska politiken måste utformasmed utgångspunkt från att den inlernalionella handelns tillväxt fortsätter att varalåg, konkurrensen hård ochränteläget högt. Jagvill å andra sidan understryka hur viktigt det är att vi inte låter oss 1982/83:100 Bilaga 1 28 förlamas av att den internationella utvecklingen nu tersig sä illavarslande. Nedgångenär inte ödesbestämd och en fortsatt depressiv utveckling är inte oundviklig. Just det faktum att stagnationeni sä hög grad bestämis av denekonomiska politikens utformning - dvs. av den förhärskande monetära åtstramningen - gör att det genom enomläggning av denna politik är möjligt att bryta nedgången. Vi kan konstatera,att insikten om behovet av en dylikkursändring nu tycks sprida sig i allt fler länder. Detta ger hopp om att denhitlillsvarande utvecklingen skall kunna brytas. För att en sådan kursomläggning skall komma till ståndkrävs emellertid samordnade åtgärder av flera länder i syfte att stimulera produktion ochtillväxt.Den ser det som utomordentligt angeläget att arbeta för att ensådan förändring av politiken kommer till stånd. Det blir en viktig uppgift för svensktvidkommande att i de internationella ekonomiska samarbelsorganen verka för en samordnad omläggning av den ekonomiskapolitiken i tillväxtbefrämjande riktning. har en ökad vilja och beredskap för atl förstärkade flnansiella resurserna i världen,i syfte att motverka den ekonomiska nedgången,kunnat förmärkas. Detta kommer bl. a. till uttryck i alt en snar ochbetydande förstärkning av internafionella valutafondens resurser, i och med den nu pågående 8:e kvotöversynen,förefaller sannolik. hör,liksom övriga nordiska länder, till dem som förordat en kraftig ökning av dentotala kvotsumman. Den långsammaåterhämtning av den internationella konjunkturen som är atl vänta under1983 ger en låg världshandelstillväxt. Våra exportvaror kommer därför att möta svagautlandsmarknader. Att i ett sådant läge återtamarknadsandelar som vi förlorat hade varit omöjligtutan den konkurrenskraftsförbällring som devalveringen ger. Men även med draghjälpen från devalveringen är detnaturligtvis svårare att nu ökaexporten än i etl läge där världshandeln visar en god tillväxt. Hur marknadsandelarna kommer att utvecklas beror på hurföretagen förvaltar del utrymme som devalveringen ger fill prissänkningar ochandra åtgärderför alt stärka sin marknadsposition. Del är av vikt att företagen utnyttjar demöjligheter som kostnadsförbältringen ger för att med sin prissättning och genom andra åtgärder påsikt vinna volymer både på export- och pähemmamarknaderna. Jag har förståelse för att företagens prisbeteende mästeanpassas till de marknader där företagen arbetar. Det kan t. ex. på vissa råvammarknader vara omöjligtför de svenska företagen att sätta helt andra priser än konkurrenterna. Hänsyn lill dettahar tagils vid beräkningen av råvaruexporlen : Även när del gäller exporten avbearbetade industrivaror har detta beak- 1982/83:100 Bilaga 1 29 Tabell 5 Olika faktorers påverkan på svensk exportav bearbetade industrivaror 1982-1983 -2,5 Bortfall p. g. a. faktorersom missgynnar svensk export Källa:Ekonomidepartementel, och . Jag räknar därför med att de svenskaexportpriserna kommer att öka långsammare än konkurrenternas, räknat igemensam valuta. Det finns emellertid ocksåandra faktorer som reducerar de möjliga marknadsandelsvinslerna. Vårindustrivamexport har sålunda något större innehåU av investeringsvaror änövriga länders, och en svag investerings-konjunktur i omvärlden missgynnardärför svensk export. Enligt uppfattning gör Sverigeåriigen "stmkturella", trendmässiga marknadsandelsförlusler. I tabell5 visas översiktligt hur dessa olika faktorer beräknas påverka exporten 1982och 1983. Under det sistnämnda året fömtses marknadsandelsvinsler för svenskexport om 41/. TUlsammans med en världshandelsökning om 11/skulle därmedden totala exportökningen 1983, inkl. råvamexporten, komma att uppgå till ca6%. En förstärkning avexporten är bara ena sidan av devalveringen. Nedskrivningen av valulan syftarockså till att återvinna andelar på den svenska hemmamarknaden. Beräkningarvisar atl devalveringen gör den svenska produktionen avsevärtkonkurrenskraftigare även i detta avseende. ökadeimporten vid en BNP-minskning om 0,. 1983 beräknasimporten inte öka alls, trots att bmttonationalprodukten beräknas öka med 1,4%.Importen blir genom devalveringen 2,lägre än vad den annars skulle blivit.Genom kombinationen av exportökning, återhållsam inhemsk efterfrågan samtandelsvinster på importens bekostnad vrids resursanvändningen om till alt ihögre utsträckning tillgodose utländsk efterfrågan. Detta framgår av tabell 6. Tabell 6 Bidrag tillBNP-förändringen 1982-1983 Förändring i procent av BNP föregående år Inhemsk efterfrågan -0,4 -0,8 Utlandet, netto -0,3 2.1 BNP -0,7 1,4 Anm. Avmndade tal. Källa:Ekonomidepartementel, och . Prop.1982/83:100 Bilaga 1 30 Då den omedelbaraeffekten av devalveringen är en höjning av importpriserna leder nedskrivningenav kronan inte till någon omedelbar bytesbalansförbättring. Av tabell 7 framgårdock atl en viss förbättring väntas . Delta beror lill en betydandedel pä alt importen hålls på en låg nivå när både privat konsumtion ochinvesteringar faller. Tabell 7 Handels- och bytesbalans 1981-1983 -11,3 -17,2 -22,5 -27,3 -11,0 -18,8 -14,2 -22,6 -20,5 Export av varor, fob Import av varor, cifHandelsbalans Export av tjänster Import av tjänster TjänstebalansKorrigeringspost Transfereringsbalans I förhållande till bedömningeni krispropositionen redovisas nu en gynnsammare bytesbalans. Härtill finnsflera förklaringar. Dels kan räntekostnaderna för utlandsupplåningen väntasbli något lägre. Dels leder den lägre konsumtions- och investeringsnivån till lägre import. Löner, konsumtion och priser Den privata konsumtionensvarar för ca 2/3 av den totala konsumtionen. En återhållsamhet medkonsumtionsutgifter som skall ha någon verkan måste därför drabba den privatakonsumtionen. En sänkt privat konsumtion kan i huvudsak endaståstadkommas genom att hushållsinkomslerna sjunker reall sett. Ungefär hälftenav hushållens disponibla inkomster efter skatt kommer från löneinkomsterna.Några löneavtal föreligger inte . Därför ges här inga prognoserför löneutvecklingen. Konjunklurinsfitutet redovisar i sina beräkningar i nalionalbudgelentvå alternativ. Det ena innebär en prolongering av löneavtal. "Överhäng" och en viss löneglidning ger dock entimlöneökning på . Löntagarorganisationerna har formulerat krav pålöneökningar om i 1983 ärs lönerörelse utöver de tidigare nämnda 5procenten. har därför även räknat med ett högre alternativsom innebär ca 8 procents timlöneökning. Här har valts att beräkningstekniskt liggamellan dessa båda alternafiv. Kalkylerna motsvarar närmast 7 procentstimlöneökning, vilket innebär en reallönesänkning på 1983. De disponibla inkomsternapåverkas emellertid också av bl. a. hur transfereringarna utvecklas. Även omrealvärdet av vissa beloppsbeslämda transfereringar kommer alt minska något,fortsätter emellertid transféré- Prop.1982/83:100 Bilagal 31 ringarna totalt sett att öka i reala termer1983. Nedgången av de realt disponibla inkomsterna kommer därigenom inte altbli lika stor som reallöneminskningen. Inflationen beräknas uppgå till 11 1/igenomsnitt . Inflationstakten väntas sjunka.under årets lopp.Sammantaget medför denna utveckling alt de realt disponibla inkomsternaberäknas minska med 2 1/. Fallet i realinkomsierna medför med all säkerhetatl även den privata konsumtionen minskar. Konsumlionsnedgängens storiek beroremellertid ocksä på hur hushållen väljer att fördela sina inkomster mellankonsumtion och sparande, d. v. s. på sparkvolens utveckling. Som redovisades iprop. 1982/83:50 finns del visserligen faktorer som talar för en sänktsparkvot, såsom hushållens strävan atl bevara sin konsumtionsstandard även vidfallande realinkomsler. I förhållande fill den bedömning som dä gjordes tycksdet emellertid nu mera troligt att sparkvolen blir oförändrad. Framför allthar hushållens förnyelse av kapitalvaror och bilar varit omfattande under detgångna året, vilket torde innebära atl denna konsumtion faller . Jagutgår därför från alt sparkvolen 1983 ligger kvar pä en oförändrad nivä, ochalt konsumtionen således faller i samma takt som realinkomsierna. Fien privata konsumtionenberäknas minska med 2,1983. Den offentliga konsumtionen beräknas öka i sammatakt som 1982, eller med 1,. För statens del minskar den underliggandekonsumtionen med ungefär I %, och för kommunerna stannar den underliggandekonsumfionsökning-en vid ca 1,. Den faktiska takten i konsumtionsfillväxten,såsom den registreras i försörjningsbalansen i tabell 8, påverkas avöverflyttning av sjukhus från staten till kommunsektorn både 1982 och 1983.Härtill kommer alt arbetsmarknadsläget gjort det nödvändigt för stat ochkommun att vidtaga omfattande arbelsmarknadspolitiska åtgärder, vilket ledertill höjd konsumtion för båda sektorerna. När det gällerinvesteringarna kommer det låga kapacitetsutnyttjandet i näringslivet attmedföra att dess investeringar faller även 1983. Genom devalveringens positivaeffekter beräknas dock nedgången i industrins investeringar begränsas till ;detta är en påtaglig förbättring jämfört med den minskning om som ägt rumunder 1982. De offentligainvesteringarna intog en central plats i regeringens kris-proposition. Därberäknades det offentliga investeringsprogrammet ge upphov lill investeringarpä ca . Därav beräknades 3,54 miljarderkr. falla på 1983. I de planer för investeringsverksamheten som statligamyndigheter och affärsverk saml kommuner lämnat lill statistiska centralbyrånoch har inte investeringsprogrammet beaktats fullt ut. Jagfinner det motiverat att, med Prop.1982/83:100 Bilaga 1 32 -0,1 -2,8 -6,4 -15,9 -5,0 14,5' _T -1 -6,5 -2,4 -1,8 -0,7 Import,varor och tjänster Bostäder Lagerinvestering Privat konsumtion Offentlig konsumtion Inhemsk efterfrågan Export, varor och tjänster Användning 825,6 0,5 1,1 ' Vissa investeringar inomSJ ägde rum först mot planerat 1981. Om de skett somplanerat 1981 ökar statliga investeringar med 7,5%bäde 1982 och 1983. hänsyn tagen till de investeringsanslag somföreligger i budgeten samt det utrymme på kreditmarknaden som kommer attställas till kommunernas förfogande för energiinvesteringar, räkna med en någotstörre investeringsvolym än institutet. Detta medför att de statligainvesteringarna ökar , medan de kommunala investeringarnas volym bliroförändrad 1983. Nedgången i bostadsinvesteringarna halveras. Sammantaget innebär dettaatt bruttoinvesteringarnas minskning begränsas lUl 2,. Den samlade inhemskaefterfrågan i form av konsumtion och investering faller sålunda under 1983.Däremot kommer företagen i mindre utsträckning än under Qoläret atl tillgodosedenna efterfrågan genom att minska sina lager. Detta innebär att företagen imotsvarande mån ökar sin produktion. Som tidigare framhållits kommer dock detavgörande bidraget till produktionen från den ökade exporten och frånandelsvinster på hemmamarknaden. Den totala tillväxten,BNP-ökningen, beräknas bli 1,1983, vUket är en påtaglig förbättring avtillväxten jämfört med . Det är dock något lägre än vad somantogs i krispropositionen. Orsaken är alt det nu finns anledning att räkna meden större minskning av den privata konsumtionen samt av bmtloinvesteringarna. Eftersom förelagen kanhöja sin produktion relativt kraftigt med den personalstyrka de har ,kommer det att dröja innan något påtagligt Prop.1982/83:100 Bilaga 1 33 behov av nyanställningar inträder.Industriproduktionen beräknas öka 1983, vilket innebär att det ärrimligl att räkna med ett ökat arbetskraftsbehov inom industrin tidigast under1984. Sysselsättningen i denoffentliga sektorn beräknas fortsätta öka . Hela ökningen ligger påden kommunala sidan. Sysselsättningen i den privata tjänstesektorn dras nednågot av den svaga inhemska efterfrågan, men stimuleras den av denkonkurrensulsatla sektorns ökade efterfrågan på tjänster. Netto beräknas denprivata tjänstesektorn öka sin sysselsättning med inemot I %. Totalt gerutvecklingen i de olika sektorerna elt oförändrat anlal sysselsatta, vilketinnebär att de senaste årens sysselsältningsminskning skulle kunna bringas attupphöra . Utbudet av arbetskraftpåverkas av dels antalet personer som går in i arbetskraften, dels dengenomsnittliga arbetstiden. Hur dessa båda faktorer utvecklas ärsvårt atl bedöma. Under antagande om oförändrad arbetstid och en ungefär likaslor ökning av antalet personer som söker sig ul på arbetsmarknaden 1983jämfört med , skulle den genomsnittliga arbetslösheten komma att blioförändrad. Under loppet av 1983 bör dock arbetsmarknadsläget kunna förbättras,varför en nedgång av arbetslösheten kan komma all noteras mot slutet av året.Det bör understrykas, atl i denna prognos har någon hänsyn inte tagits lillytterligare arbelsmarknadspolitiska åtgärder utöver dem som regeringen redanplanerat för. Regeringen kommer emellertid att hålla en hög beredskap för allgenom ytterligare arbelsmarknadspolitiska åtgärder motverka ökad arbetslöshet. Sedan mitten av1970-talet har en mycket kraftig försämring av siatens finanser ägt mm. Frånett budgetunderskott om . /76 har underskottetstigit lill . Samma negativa bildframträder om även utvecklingen inom socialförsäkringssektorn inkluderas. Framtill mitten av ökade det samlade sparandel i statsbudgeten och inomsocialförsäkringssektorn. /76 uppvisade dessa sektorer ettöverskott om ca . Därefter har det vänts till ett underskottom . I inle oväsentligutsträckning förklaras de stigande budgetunderskotten av enmindre framgångsrik ekonomisk polifik. En viktig förklaring lUl dennautveckling är sålunda den svaga ekonomiska tUlväxten , som leddefill en mycket långsam tillväxt i de statliga inkomsterna. En annan centralfaktor är att den övervägande delen 3 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 34 av statsutgifterna tillväxer med automatik ochatt inflationen var hög . Vidare bidrog de höga räntorna fillökningen av budgetunderskottet. De förra regeringarnasökte bryta utgtftsautomatiken genom en ensidig ålslramningspolilik. Jag hartidigare utvecklat min syn på denna typ av politik i ettslabiliseringspolitiskt perspektiv. Härtill kommer att den valda uppläggningenav budgetpolitiken stred mot cenirala fördelningspolitiska mål. De tidigare regeringarnasatte upp ett antal mål för budgetpolitiken. Dessa var främst altbudgetunderskottet skulle minska i en viss takt, uttryckt som andel avbruttonationalprodukten, samt alt utgifterna skuUe förändras i en viss bestämdtakt. Det kan konstateras atl dessa mål inte uppfylldes. Som exempel kan nämnasalt man angav som mål att budgetunderskottet meUan budgetåren1980/81 och 1981/82 skulle hållas på en oförändrad nivå i kronor räknat och attdet därefter skulle minska med i genomsnitt minsl en procentenhet mättsom andel av BNP. 1 själva verket steg dock budgetunderskottet från ca 60 tillca . mellan de nämnda budgetåren och underskottels andel av BNPhar stigit från /81 till i nu beräknat utfall förinnevarande budgetår. Regeringen har redan i propositionen om vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. lagt fast vissa allmänna riktlinjer förbudgetpolitiken. Däri anges all med det myckel stora budgetunderskott sombyggts upp blir del nödvändigt alt genomföra en mycket hårdutgiftsprövning. I olika sammanhang har också uttalats att budgetensinkomstsida måste beaktas för att den negativa saidoutvecklingen skall kunnabrytas. Regeringen kommer medandra ord att bedriva en budgetpolitik som innehåller åtgärder i syfte såvälatt dra ned utgifternas ökningstakt som att öka inkomsterna. Därvid bör enligtmin mening särskilt beaktas att den samlade effekten av åtgärderna blirfördelningspolitiskt väl avvägd, dvs. att de grupper i samhäUet som har detbäst ställt drabbas relativt sett hårdast, medan de mest utsatta gmppernaberörs i mer begränsad utsträckning. Med tanke pä statsbudgetens storaunderskoll, och nödvändigheten av att begränsa detta, är del dock ofrånkomligtall alla grupper i samhället kommer att känna av de åtgärder som måstegenomföras. Med den allmänekonomiska och statsfinansiellasituation som vårt land befinner sig i kommer snabba resultat inle att varamöjliga alt uppnå. Arbetet med atl restaurera de svenska statsfinanserna kommersålunda att bli långvarigt och krävande. Om det genomförs metodiskt ochlångsiktigt kommer del dock att vara möjligt att successivt påvisa resullal iform av en statsbudget som är i bättre balans med samhäUsekonomin som helhet. Jaghar fidigare behandlat de krav på budgetpolitiken som en minskning avbytesbalansunderskottel leder lill. Innanjag går in på budgetförslaget /84, vill jag kort 1982/83:100 Bilaga 1 35 redovisa hur jag ser på de beräknade saldona förinnevarande och nästa budgetär. De budgetunderskottsomjag beräknar för budgetåren 1982/83 och 1983/ 84 uppgår till 91,8 miljarderkr. I statsbudgetenberäknades budgetunderskottet till . för innevarande budgetår.Saidoförsämringen om . hänför sig fill en utgiftsökning med 20,4miljarder kr. och en inkomstökning med . Av utgiftsökningensvarar insatser för nödvändiga rekonslmklioner av statliga företag för enbetydande del. Vidare har stora summor fått anvisas för arbetsmarknadspolifiskaåtgärder. Alternativet hade varit en ökning av arbetslösheten och därmed ävenökade statliga kostnader för bl.a. arbetslöshetsförsäkringen. Den tredje storaposten är uppräkningen av statsskuldräntorna, som bl.a. främst beror på högreräntenivå än vad som tidigare beräknades och på ändrade former förstaisupplåningen. Återstående del avutgiftsökningen beror främst på de vallöften som infriats. Dessa åtgärderfinansieras genom skattehöjningar. Sammanfattningsvis förklaras sålundasaidoförsämringen innevarande budgetår i allt väsentligt av utgiftsökningar somhänför sig tUl uppdämda utgtftsbehov och den allmänekonomiska situation somövertagits från den tidigare regeringen. Underskottet för /84 beräknas blinågot mindre än för innevarande budgetär. Betydande belopp har även nästabudgetår avsatts för arbetsmarknadspolitiska insatser. Vidare kommer deindustripoliliska insatserna att belasta även nästa budgetär. a. genom en mycketstram ulgiflsprövning har det emellertid varit möjligt alt behålla budgelsaldolpä i huvudsak oförändrad nivå trots att statsskuldräntorna ökar med 10,9 miljarderkr. Jag ålerkommer senare med en närmare redovisning avinkomsternas och utgifternas utveckling. 4.2 Budgetförslaget för /84:statsbudgeten Innanjag går in på enredovisning av budgetförslaget vill jag kort erinra om de åtgärder somriksdagen fattat beslut om och som har effekter också för budgetåret1983/84. Dessa har syftat till att dels undanröja vissa orättfärdigaförsämringar i våra gmndläggande trygghetsregler, dels alt sfimulera fill enökad ekonomisk tillväxt. har sålundanyligen på förslag av regeringen beslutat om ell investeringsprogram, varstotalkostnader uppgår fill . Vidare har beslutat omytterligare arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt om temporära åtgärder inombostadssektorn i avsikt att öka sysselsättningen och förbättra betingelsernaför bostadsförsörjningen. har vidare påförslag av regeringen upphävt beslutet om införande av karensdagar och andraförsämringar i sjukförsäkringen, un- Prop.1982/83:100 Bilaga 1 36 danröjt försämringen avarbetslöshetsförsäkringen samt upphävt beslutet om försämring av statens bidragtill den kommunala barnomsorgen. Vidare kommer värdesäkringen av pensioner ochandra basbeloppsanknutna förmåner atl återställas fr. o. m. den 1 januari1983. Vidare har ocksä beslutals om en höjning av subventionerna förbaslivsmedel samt om en höjning av de allmänna barnbidragen ochflerbamsfilläggen. Eftersom åtgärder för attstimulera investeringarna och förslag om genomförande av de socialdemokratiskavallöftena presenterades redan för höstriksdagen innehåUer åretsbudgetproposifion relativt få förändringar av mer genomgripande slag.Huvudlinjerna i budgetförslaget kan sammanfallas på följande sätt. Mycketfä nya utgiftsåtaganden föreslås. Sammantaget uppgår de till relativt blygsammabelopp. Istort setl alla verksamhetsområden i budgeten får bidra tiU att hålla igenutgiftsutvecklingen genom en generellt sett stram budgetering av anslagen. Ifråga om statliga investeringar föreslås vissa ökningar. Detta motiveras av altproduktiva statliga investeringar bidrar lill all bygga under näringslivetsexpansion. Investeringspolitiken innebär etl fullföljande av denekonomisk-politiska proposition som lades fram . Vissariktade insatser av betydelse för den industriella expansionen redovisas. a. ökade resurser för forskning och utveckling samt branschåtgärderav offensiv art.