prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Fjärrvärme är liksom elektricitet endistributionsform för energi. På samma säll som el kan produceras på fieraolika sätt kan helvatlnel i fjärrvärmenälen produceras med hjälp av många olikaenergikällor och energiformer. Därigenom ger Ijärrvärme goda möjligheter lillersättning av olja i tätorternas värmeförsörjning. Utbyggnad av fjärrvärme ger ocksämöjligheter till elproduktion i kraftvärmeverk och bidrar därigenom till atlskapa förutsättningar för avvecklingen av kärnkraften. Investeringar i fjärrvärmeproduktion har lillviss del finansierats genom de s. k. fjärrvärmelånen. Prop.1982/83:50 4 kom för all ge kommunerna möjlighet all erhållalångsiktiga lån till utbyggnad av fjärrvärme. Finansieringssystemet har singrund i av lämnade emissionslillslånd för obligationslån avseendeutbyggnad av anläggningar för produktion och distribution av Ijärrvärme.Obligationerna emitteras av kommunlåneinstituten, dvs. Fjärrvärmelånen är i princip specialdestinerade ochpåverkar därigenom inle direkt övrig upplåning. Allmänna pensionsfonden (AP-fonden), försäkringsbolag m.fl.är stora köpare av de obligationer som kommunlåneinsliluien ger ul. Därutöversvarar de för direkt utlåning till Ijärrvärmeutbyggnad. AP-fonden har därvidtillämpat samma villkor som gäller för obligationerna. Storstadskommunerna saknarmöjlighet att få del av kommunläneinstilutens tjärrvärmdån eftersom dessakommuner har möjlighel att erhålla direkta emissionstillstånd från . Som grund för en bedömning av behovet av fjärrvärmelänlåter industridepartementet skicka ul en enkät till kommunerna varje är. Ienkätsvaren skall kommunerna ange det totala behovel av invesleringsmedd, hurstor dd härav som finansieras med egel kapital och andra lån och hur stortbehovet av fjärrvärmelån är. Enkätsvaren sammanställs och tillställs riksbanken.Mot bakgrund av del i sammanställningen redovisade totala behovet avfjärrvärmelän och en kreditpolitisk bedömning fastställer detbelopp som de två ovan nämnda kommunlåneinstituten får disponera förfjärrvärmelån. har beloppet till en del utgjorts avutlandslån. Den andra delen utgörs liksom tidigare av svenska obligationslån.Amorteringstiden är normalt kortare för utlandslånen än för de svenskaobligationslånen. Sedan lånen infördes har lånebehovet ochtilldelningen av fjärrvärmelån varit följande. 1977 250 milj. kr. 160 milj. kr. 1978 385 milj. kr. 250 milj. kr. 1979 435 milj. kr. 300 milj. kr. 1980 615 milj. kr. 1981 1060 milj. kr. 1982 II17 milj. kr. ' Varav 120. 200 resp. 230 milj. kr. Utbyggnaden av fjärrvärme hade entakt av ca I 000 MW . finns emellertid risk för atl utbyggnaden kankomma all stagnera. Skälen härtill är flera. Del höga ränteläget har medförtall långsikliga investeringar uppvisar stora underskoll de första åren.Beslutsprocessen vid utbyggnad av de fastbränsleeldade anläggningar som äraktuella Prop.1982/83:50 5 är vidare betydligt mer komplicerad än vid utbyggnadav otjeeldade anläggningar. Till delta kommer konkurrensen från elvärmen under 1980-lalel. Som jag redan inledningsvis har nämnt är utbyggnaden av Ijärrvärmeav stor betydelse i ansträngningarna att minska oljeanvändningen och förbättramiljön i tätorterna. Del är vidare viktigt all vi under 1980-lalel kraftigtbygger ut fjärrvärmen för alt skapa förulsällningar för all genomföraavvecklingen av kärnkraften. Fjärrvärme grundad på annat än olja är av slorbetydelse då del gäller all minska underskottet i bytesbalansen. Utbyggnadenav fjärrvärme har dessutom positiva effekter för svensk industri och för sysselsättningen. Del är mol denna bakgrund väsenlligl alt utbyggnaden avfjärrvärme ökar. Jag har därför tagit initiativ lill vissa ändringar i reglernaför de s. k. fjärrvärmelånen. Efter överläggningar mellan företrädare förriksbanken och industridepartementet har ställt sig positiv till attfr.o.m. den slopa kravet på utländsk upplåning för en del av Qärrvärmelånen.Härigenom kan annuilelerna minskas vilket reducerar den finansiellabelastningen för kommunerna. Den nya inriktningen innebär därutöver i korthetföljande. Den tidigare nämnda enkäten till kommunerna genomförs som tidigare.Grundat på detta material och andra bedömningar ger de tvä kommunläneinstitutenvissa ramar för upplåning på den svenska marknaden. Del överlåts ålinstituten all närmare utforma villkoren för de långsiktiga lånen tillfjärrvärme. De tre storstadskommunerna liksom inte av syslemel med särskilda fjärrvärmelän. Deras rälllill direkta överläggningar med om finansieringen av bl. a. fjärrvärmeulbyggnadenbehålls oförändrad. Med denna förändring öppnar sig en möjlighel lill ändradfinansiering av fjärrvärmelånen. Därigenom anser jag alt ett första steg mot enökad fjärrvärmeulbyggnad har tagits. Ytterligare åtgärder behöver dock tillfälligtvisvidtas för alt intensifiera fjärrvärmeulbyggnaden i den utsträckning som ärönskvärd i rådande situation. Jag finner mol denna bakgrund all etl tillfälligt statligtslöd lill Qärrvär-meinvesleringar bör införas. Slödel bör därvid inriktas påinvesteringar i fjärrvärmedislribuiion, dvs. fjärrvärmeledningar av olikadimensioner och annan utrustning för distribution av fjärrvärme. Värmeväxlareoch annan utrustning i fastigheterna bör liksom tidigare finansieras genom bostads-lånesyslemetoch energisparlånen. Del totala slödel bör få motsvara högst avinvesteringskostnaden för en distribulionsanläggning som beställs under år1983. Bidraget bör omfatta utbyggnad av fjärrvärmenäl i alla delar av landet.Även längre ledningar för överföring av t.ex. spillvärme från industrier böromfattas av bidragssystemet. Energiförsörjningen i de tre största tätorterna rymmersärskilda svårigheter och möjligheter. Hur värmeförsörjningen utformas i dessaregioner Prop.1982/83:50 6 har slor betydelse för hela landels energisitualion. Jagavser därför atl efter överläggningar med de berörda kommunerna inom kortåterkomma till denna fråga. Beslul om stöd till utbyggnad av distributionsanläggningarför fjärrvärme bör fallas av den delegation för upphandling inom energiområdetsom jag kommer atl förorda i del följande. Kostnaden, som bör bestridas över statsbudgeten, beräknaskomma all uppgå lill ca 300 milj. kr. Bidragen beräknas medföra en väsentligökning av beställningarna av utrustning. Med dessa åtgärder bör utbyggnaden av fjärrvärme ökapåtagligt. Åtgärderna kommer därigenom atl ge elt väsentligt bidrag lillsysselsättningen, både hos de industrier som tillverkar utrustning och i dekommuner där anläggningarna kommer att uppföras. Eldningsanläggningar för fast bränsle i tjärrvärmesyslemfinansieras f. n. genom den öppna kreditmarknaden, via anslutningsavgifter för Ijärrvär-meanslutning.genom de tidigare nämnda fjärrvärmelånen saml genom lån från oljeersällningsfonden.Anslutningsavgifterna får räknas in i underlaget för bostadslån. Lån frånfonden kan uppgå till högst av investeringskostnaden. Om en anläggning ärav prototyp- och demonstrationska-raklär kan oljeersällningsfonden även lämnabidrag med högst av investeringskostnaden. Summan av lån och bidrag får dåuppgå lill högst . Genom beslul (NU 1980/81:60, rskr 1980/81: 381)med anledning av prop. 1980/81: 90 bil. I om riktlinjer för energipolitiken aniogsbl.a. ell program för oljeersätlning. I programmet angavs som målsättning förden framtida lorvanvändningen en årlig energiproduktion av I TWh och6-11 TWh är 1990. Delegationen (I 1979: 01) för solvärme och bränslen somkan ersätta olja. oljeersällningsdelegalionen (OED), har all i samråd medberörda myndigheter svara för bl. a. uppföljning av del av antagna oljeersätlings-programmet.I delrapporten (Dsl 1982:6) Uppföljning av oljeersättnings-programmelpresenterar OED en analys av utvecklingen inom olika delar av oljeersältningsprogrammelsamt överväganden och slutsatser med anledning härav. OED konstaterar därvid bl.a.atl om inle torveldade förbränningsanläggningar byggs i stor omfattning underde närmaste åren kommer de energipoliliska målen vad avser torv inle all kunnauppfyllas. erhöll regeringensuppdrag atl utreda förutsättningarna för att inom de fyra nordligaste länenuppföra minsl två torveldade anläggningar. Resultatet av denna utredning var atlhetvatten-centraler om 20 MW föreslogs för och och kraflvärmeverkom 30 MW el/60 MW värme föreslogs för och . Prop.1982/83:50 7 dessa har projektet i gett resultat iform av en beställning av en helvallencenlral om 20 MW. Ijuli 1981fick vattenfallsverkel i uppdrag all utreda förutsättningarna för torveldadeanläggningar i Syd- och . Utredningen redovisades i september1982. resultat av utredningen är all vattenfallsverkel har erbjudit dekommunala och energiföretagen i , , och Kumlaell samarbete i syfte all la fram delaljun-derlag för beslut om torveldadeanläggningar. För , och Kumla förefaller hetvallencentraler på10 MW vara mest intressanta medan det i kan bli aktuellt med en slörreanläggning. Mol bakgrund av den besvärliga sysselsällningssitualioneni har vattenfallsverkel särskilt undersökt möjlighelerna att isamarbete med kommunerna uppföra små fastbränsleeldade värmeverk. Förutsättningarföreligger enligt verkel för alt uppföra sådana anläggningar i , ,, och kommuner. Pannor med en kapacitet på mellan Ioch 10 MW skulle kunna uppföras och eldas med i första hand torv. Trots de åtgärder som har vidtagits för att ökaanvändningen av torv som bränsle för all ersätta olja har inle användningenökat i den takt som är önskvärd för atl uppnå del mål som har angivits för år1990. Förklaringen härtill kan vara bl.a. atl kommunala energiverk och andrapotentiella köpare av anläggningar är osäkra inför användningen av ny tekniksom ännu är relativt oprövad i vårt land. annat skäl är atl mångaanläggningar i del inledningsskede som vi ännu befinner oss i inte ärföretagsekonomiskt lönsamma. Jag anser därför all de ekonomiska förutsällningarna förall uppföra torveldade förbränningsanläggningar bör förbättras under enövergångslid. Jag föreslår all oljeersällningsfonden tillförs etl engångsbelopppå 200 milj. kr. för stöd till sådana anläggningar. Stödet bör utgå endast tillanläggningar som beställs . Det särskilda stödet bör utformas som etl bidrag på högst25% av investeringskostnaden lill förbränningsanläggningar som byggs för alt eldasmed främst torv. Bidraget bör kunna utgå samlidigt med lån enligt nu gällanderegler. Av min redogörelse framgår all elt betydandeutredningsarbete om lorvanvändning har bedrivits bl.a. inom vattenfallsverkel. Enliglmin mening bör bl. a. de i del föregående redovisade projekten med vattenfallsverkelsom intressent kunna komma i fråga för stöd. Förutsättningarna bör vara godaför all elt flertal anläggningar skall kunna komma till slånd genom all deekonomiska villkoren nu förbättras. Jag ser som en särskild fördel all fleraprojekt kan bli aktuella inom det regionalpolitiska stödområdet. Del är angelägel alt upphandlingen av den utrustning somkommer atl beställas som ett resultat av del nu aktuella stödet sker på elt sainordnal 1982/83:50 8 Oljeersällningsfonden bör därför, innan beslul ominvesteringsbidrag fattas, samråda med den delegation för upphandling inomenergiområdet som jag återkommer till i det följande. Vid bifall till vad jaghar förordat kommer jag all föreslå alt förordningen (1980: 1085) om slödför åtgärder för att ersätta olja, m.m. kompletteras med en föreskrift meddenna innebörd. F.n.finansieras bäde stödet för åtgärder för atl ersätta olja och del statliga energiforskningsprogrammelav en särskild avgift på oljepro dukter. Delsamma gäller det statliga stödettill prospektering efter olja. naturgas och kol. Inkomsterna av avgiftenfonderas hos riksgäldskonloret i tre särskilda fonder, oljeersällningsfonden, energiforskriingsfondenoch oljeprospekteringsfonden. Avgiften ulgår f. n. med tillsammans . perkubikmeter för molorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja (utom för farlygsdrifti utrikes trafik). Inkomsterna av avgiften fördelas på de tre fonderna med 37kr. lill oljeersällningsfonden, . till energiforskningsfonden och 12 kr.till oljeprospekteringsfonden. Enligl min mening bör det nu aktuella slödel finansieraspå samma sätt som del nuvarande stödet från oljeersällningsfonden. Jag beräknarbehovel av en avgiftshöjning till . Avgiftshöjningen börträda i kraft den . I enlighetmed vad jag nu har anfört har inom industridepartementet upprättats förslagtill lag om ändring i lagen (1973: 1316) om särskild avgift för oljeprodukter. Förslagelhar upprättats i samråd med chefen för budgetdepartementel. Med hänsyn lill atlförslagel är okomplicerat från lagleknisk synpunkt är det enligl min mening inlemotiverat all inhämta lagrådels yllrande över lagförslaget. Förslaget bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 6.1. Som jag har anfört bör stora investeringar nugenomföras inom energiområdet. Investeringarna kommer all ha sin tyndpunkt ikommunerna, men även näringslivet berörs. Aktuella investeringar är t.ex.förbränningsanläggningar för fastbränsle, distributionssystem för värme, värmepumparoch annan liknande utrustning. Existerandestödsystem är i betydande omfattning inriktade på all stimulera forskning ochinförande av ny teknik. Till forskning och utveckling lämnas sådant slöd inomramen för energiforskningsprogrammel. Teknik som har passerat forsknings- ochutvecklingsstadiet men som fortfarande år förknippad med tekniska ellerekonomiska risker kan få stöd från oljeersällningsfonden. Tillverkare avenergiutrustning kan emellertid i vissa fall få slöd t.ex. för projekt där enprodukt behöver elt slort anlal användare för all avsedd demonstrationseffektskall kunna uppnås. Endasi i enstaka fall har oljeersällningsfonden lämnal slödlill sådana projekt. 1982/83:50 9 Inom del industripolitiska området finns slöd som kanlämnas även till utveckling av energiteknik. Det gäller bl. a. stöd frånindustrifonden. Delta stöd är emellertid inriktat främst på tillverkare avutrustning som avses säljas på världsmarknaden. Redogörelsen visar att deåtgärder som redan har vidtagits för all stödja investeringar inomenergiområdet främst avser forskning och utveckling eller teknik som inle ärfärdigutvecklad. I nuvarande situation är inle dessa åtgärder tillräckliga. De stora investeringarna som krävs både för atl ökasysselsättningen och för alt genomföra en aktiv energipolitik kommer all ibetydande utsträckning ske genom alt teknik färdig för kommersiellt brukanvänds. Investeringarna kommer atl medföra avsevärda åtaganden, framför alltför kommunerna. De kommer också all innebära en anspänning för tillverkare avutrustning. Det är härvid angeläget all kommunernas investeringsplaner ochmöjligheter alt finansiera dessa planer står i samklang med tillverkarnasmöjligheter alt leverera den utrustning som krävs. För all uppnå en samordning mellan eflertVägan från främstkommuner som avser att genomföra investeringar inom energiområdet och beredskapenhos tillverkare av utrustning krävs ytteriigare statliga åtgärder. Dessaåtgärder bör enligl min mening inriktas på: sammanslällning och analys av investeringsplaneroch kapacitet genomförande avslörre upphandlingar inom energiområdet m. m., medverkan vid förhandlingar iövrigt mellan användare och tillverkare av energiulruslning slöd, iflertalet fall i form av lån, när befintliga stödformer är otillräckliga förde syften som jag har angivit. Åtgärderna inom upphandlingsområdel bör gälla främstenergiförsörjningen i kommunerna. Statliga myndigheters upphandling kommersåledes inle all beröras. Strävan är all genom bl.a. de insatser som jag härhar förordat skall ca 25 koleldade förbränningsanläggningar uppföras och ettmyckel stort anlal slörre värmepumpar installeras i landet. De föreslagnaåtgärderna syftar också till atl säkerställa atl utbyggnaden av koleldadeanläggningar sker på ell planerat sätt sä all såväl energiförsörjningsintres-selsom hänsynen lill miljön tillgodoses. När det gäller miljösapeklerna pä koleldadeförbränningsanläggningar vill jag efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetanföra följande. har i de ärenden omsådana anläggningar som har behandlats ställt långtgående krav påmiljöskyddsåtgärder vid nya anläggningar. har i sitt uttalande (JoU1981/82:35, rskr 1981/82:321) med anledning av prop. 1981/82:151 om åtgärder molförsurningen uttalat atl denna skärpta praxis bör gälla för de anläggningar somnu kan bli aktuella. Det är naturligt att detta uttalande ligger till grund förregeringens agerande i dessa frågor. För atl de nationella överväganden som ligger bakomriksdagens och Prop,1982/83:50 10 regeringens ställningstagande när del gäller atl värna ommiljön inle skall leda till att fjärrvärmeproducenter av ekonomiska skäl avstårfrån alt föra fram lill prövning förslag om sådana koleldadeförbränningsanläggningar som är önskvärda mol bakgrund av del oljeersällningsprogramsom enhälligt har antagit kommer jag all förorda alt regeringenvidtar följande åtgärder. För det första kommer jag alt förorda atl regeringen ibudgetpropositionen föreslår inrättandet av den fond för slöd lill anordningarför all minska svavelutsläppen som har fallat principbeslut om vidsin behandling av den nämnda propositionen om åtgärder mol försurningen. Fördel andra är avsikten all utnyttja skatte- och avgiftspoliliken inomenergiområdet så att bl.a. en övergång från olja till kol stimuleras. Med hjälpav skatte- och avgiftspolitiken kommer också att så långt som möjligteftersträvas fasta prisrelationer mellan kol och olja. Därvid kommer desärskilda kostnaderna för atl vidta åtgärder för att minska påverkan på miljönav koleldade förbränningsanläggningar all beaktas. Med dessaåtgärder bör de hårda miljökraven enligl min mening inle uppfattas som enekonomisk belastning för tjärrvärmeproducenlerna. De bör i stället ses som ettstöd för en industriell utveckling på della område. Redan nu ligger svenskindustri långt framme i fråga om reningsmetoder och moderna förbränningsanläggningar.Genom utvecklingsarbete och de åtgärder för upphandling inom energiområdet somjag nu redovisar kan svensk export på delta område yllerligare stimuleras itakt med atl också andra länder tillämpar hårdare miljökrav. I en senare skede, när erfarenheter har vunnits, nyaforskningsrön har vidgat kunskapsramarna och pågående utredningar har avslutatsoch remissbehandlats, finns del anledning alt återkomma lill kolels miljöaspekter.Vidare är avsiklen alt genom fortsatta insatser på del internationella planet,bilateralt och inom ramen för konventionen om begränsning av långvägagränsöverskridande luftföroreningar, intensifiera arbetet för atl nå en allmänminskning av svavelutsläppen i . Jag utvecklar i del följande närmare vilka uppgifter sombör utföras i fråga om upphandling inom energiområdet och i vilka former dettabör ske. Genom de planer för atl minska oljeanvändningen somkommunerna har utarbetat kan en bedömning göras av investeringsplanerna inomdetta område. material analyseras f. n. inom OED. Kommunernas planer på Ijärrvärmeutbyggnadredovisas i de enkätsvar som kommunerna lämnar i samband med de s.k.fjärrvärmelånen. Även annat material som kan belysa investeringsvolymen finns, t.ex.inom . Med utgångspunkt i befintligt material är det således möjliglalt tämligen väl avgöra vilken efterfrågan på utrustning som kommer atl uppslåoch bedöma när denna utrustning kommer att behövas. Genom tillgång till dennainformation skulle tillverkarna kunna ges goda möjligheter alt avgö- 1982/83:50 11 rahur produktionskapaciteten skall avvägas och inriktas, vilka nyanställningarsom behöver göras etc. Del är härvid väsenlligl att industrin på lämpligl sättgör sina planer kända och redovisar de eventuella svårigheter som kan uppkommaför alt tillgodose denna efterfrågan. Jag anser all denna sammankoppling mellananvändarnas planer för energiinvesteringar och industrins möjlighet allleverera utrustning kräver statliga insatser. Pågrundval av användarnas planer på investeringar och tillverkarnas kapacitet alltillhandahålla utrustning finns goda möjligheter all uppnå ett rationelltupphandlingsförfarande och en god ekonomi genom utnyttjande av långa serier ochslordriflsfördelar. Möjligheter lill visst utvecklingsarbete ochstandardisering av utrusining finns också. Föratt uppnå de nämnda fördelarna behövs enligt min mening elt samordnatupphandlingsförfarande. Därigenom blir del möjligl atl i samverkan medanvändare utarbeta specifikationer för större beställningar och förhandla medtillverkare om möjlighet all utveckla och leverera utrustning. Därutöver börvid sådana beställningar ingå vad som normalt förknippas med upphandling, dvs.all ta in anbud, bedöma dessa och besluta om leverantör. Bearbetning averfarenheter av verksamheten ger vidare underlag för standardisering avutrustning. För mindre upphandlingar kan rådgivning och konsulthjälp riktad molbäde tillverkare och användare vara aktuell. Förhandlingar kan även bliaktuella när t. ex. utformningen av energiförsörjningssyslem för slörreregioner skall fastläggas och under etl skede när leveranser sker mellantillverkare och användare. Jagavser all la upp överläggningar med företrädare för kommunerna och andralänkbara användare av energiteknik för atl närmare diskutera hur etl mersamordnat upphandlingsförfarande kan gå till under iakttagande av den statligaupphandlingsförordningen och våra handelspolitiska ålaganden. Samverkan kommerdärvid atl ske med de åtgärder för en samordnad upphandling som redan harvidtagits av kommuner och landsting. Jag kommer också alt tillsammans medchefen för industridepartementet ta upp överläggningar med de tillverkandeföretagen föran undersöka vilka möjligheter industrin har att svara förproduktion av den utrustning som behövs. Delfår förutsättas alt merparten av de investeringar som behövs inom detta områdekan finansieras genom kredilmarknaden, genom fjärrvärmelånen och i vissa fallmed de stödformer som finns för ny teknik. Som nämnts är emellertid befintligastödinsatser inom energiområdet normalt inle inriktade på tillverkare och kanheller inle avse användning av teknik färdig för kommersiellt bruk. Detär angeläget alt den tillverkande industrin får ökade möjligheter allvidareutveckla teknik inom energiområdet. Vidare är del väsenlligl an bristandekapacitet, omodern utrustning m.m. inle skall behöva hindra tillverkare från atlproducera den utrustning som energiinvesteringarna kräver. 1982/83:50 12 En ny stödform behövs enligt min mening för altkomplettera nuvarande stödformer inom energiområdet och för alt undanröja dehinder som kan finnas hos industrin när det gäller att leverera utrustningavsedd för energiområdet. Slödel bör i fiertalet fall lämnas i form av lån,med eller ulan villkorlig ålerbelalningsskyldighet. Jag bedömer all en engångsanvisningpå 700 milj. kr. behövs för della stöd. Dessa medel bör anvisas under ell nyttreservationsanslag. Del bör ankomma på regeringen att närmare bestämma devillkor som skall gälla för del nya stödet. Avsiktenär all de av mig förordade åtgärderna för alt öka investeringarna inomenergiområdet skall avse . För alt säkerställa atl dessa åtgärder kommerigång tillräckligt snabbt avser jag vid bifall till vad jag har förordat attbegära regeringens bemyndigande att tillkalla en särskild delegation för althandha frågor om upphandling inom energiområdet. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för industridepartementet. Delegationen bör utöver de upphandlingsålgärdersom jag har berört också ha lill uppgift atl dels från sina utgångspunktersamråda med oljeersättningsfonden vid fondens behandling av bl.a. de ärendenom stöd till torveldade anläggningar som jag har behandlat, delsbesluta om stöd till de investeringar i dislribulionsanläggningar för fjärrvärmesom jag har redovisat. Vidare bör en väsentlig uppgift för delegationenvara all överväga och lämna förslag lill i vilka former fortsatta statligainsatser rörande upphandling inom energiområdet bör ske. Delegationen bör ha eltkansli till sin förfogande. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår dets all 1. antaga förslagel till lag om ändring i lagen (1973: 1316)om sär skild avgift för oljeprodukter,