prop · G603103 · 1982-12-31 00:00:00 — En annan finansieringsform är avgiftsuttag i senareanvändningsled av det slag som har tillämpats på oljeområdet, eventuellt medavgifterna slussade via särskilda branschfonder. Även avgiftsuttag iimportledet för t. ex. råvaror bör studeras. Olika finansieringsformer skallanalyseras mot bakgrund av de statsbudgetmässiga, konkurrensmässiga,handelspolitiska och administrativa konsekvenserna. Utredningen bör syfta till att finna former som möjliggören rationell ansvarsfördelning för nödvändig beredskaps- och/ellerfredskrislagring utan att beredskapens effektivitet eftersatts. En utgångspunktskall härvid vara att föreslagna åtgärder ej leder till ökadesamhällsekonomiska kostnader eller medför administrativt svårhanterligalösningar. Utredningen bör därutöver redovisa besparingsmöjligheter som kanuppstå genom en mer rationell lagringsverksamhet. Utredningen bör lägga fram förslag till sådanaförfattningar som kan behövas. För utredningens arbete skall gälla de direktiv somutfärdats till samtliga kommittéer och särskilda utredare angåendefinansieringen av reformer (Dir 1980:20). Utredningsarbetet bör bedrivas i nära samverkan med ÖEFoch övriga berörda myndigheter. Utredningen bör samråda med andra pågåendeutredningar m. m. som är av betydelse i sammanhanget. bör beredas tillfälle att framföra synpunkter. Utredningen bör göra sådana internationella jämförelsersom kan anses motiverade. Utredningen bör lämna förslag senast . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor rörande beredskaps- och fredskrislagring och att beslutaom sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta elfte huvudtitelnskommitléanslag. Regeringens beslut Skr. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans Samordning och uppföljning av arbetet med att genomförastrukturförändringar inom det militära försvarets fredsorganisation m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Chefen förförsvarsdepartementet, statsrådet , anför. Stort samordnings- och uppföljningsbehov har med anledning av prop. 1981/82:102 bil. 2den beslutat (FöU 1981/82:18, rskr 374) om långtgående förändringarunder av försvarets fredsorganisation. Åtgärderna är ett led i detomfattande besparingsprogram som har beslutat för det militäraförsvaret. Förutom de strukturbetingade åtgärderna skall ett omfattanderationaliseringsarbete genomföras. /83-1986/87 skall totalt ca 2 400 milj. kr. De åtgärder inom fredsorganisationen som följer avriksdagens beslut innebär att ett stort antal genomgripande förändringar måsteske på . De kommer att beröra flertalet myndigheter och allanivåer inorii försvarsorganisationen. Ett stort antal fredsförband skall drasin, minskas, omlokaliseras eller organiseras om. och anläggningar skallavvecklas. Nedskärningarna inom arméns och marinens fredsorganisation är koncentreradelill en treårsperiod 1984-87. Nedskärningarna inom flygvapnet skall ske främstunder 1980-talets senare hälft. Ett stort antal försvarsanställda kommer attbehöva omplaceras till nya arbetsgivare inom försvaret eller till civilamyndigheter m.m. Fram /87 skall vidare antalet anställda vid des.k. gemensamma myndigheterna minskas med närmare 1 000. Den nya organisationenav de centrala staberna har trätt i kraft. inledsvidare den omorganisation av den högre regionala ledningsnivån (82) som riksdagenbeslutade om 1980. Härutöver genomförs de indragningar och omlokaliseringar somär föranledda av tidigare riksdagsbeslut. Jag vill vidare erinra om deorganisatoriska konsekvenserna av de sammanslagningar av myndigheter inom sammagarnison som chefen för armén har aktualiserat. Jag kansåledes konstatera att början och mitten av komriier att kännetecknas av genomgripande förändringar på alla nivåer. Alla försvars grenar och myndigheter kommer att beröras i någon utsträckning. Det är tveksamt om någon tidsperiod har innehållit så 253 Skr.1982/83:103 många organisationsförändringar somde kommande åren. Del II de framhävs ytterligare av altförsvarets organisation under de närmaste tio åren skall minska med ca 6 000 anställda. gemensamma myndigheter skall antalet anställda minska med mer än enfemtedel. Vidare måste elt synnerligen ambitiöst rationaliseringsarbete drivaskontinuerligt om 1982 års försvarsbeslut skall kunnaförverkligas. Detta rationaliseringsarbete kommer att beröra samtligamyndigheter i försvarsorganisationen. Den nya befälsordningen skall börjatillämpas 1983. Dessutom skall ca 10 000 fler värnpliktiga inkallas ochutbildas jämfört med överbefälhavarens plan (varav ca 7 000 underprogramplaneperioden /83-1986/87). Erfarenheterna från tidigare fredsorganisatoriskaförändringar visar att det måste finnas en stark ledning om de uppsattabesparingsmålen skall kunna nås. Vidare torde ett stort antal nya eller ickeförutsedda problem dyka upp i samband med genomförandet av de nu beslutadeförändringarna. Mot bakgrund av omfattningen av de förestående förändringarnaoch erfarenheterna av de tidigare, gjorde försvarskommitténs arbetsutskott förfredsorganisationsfrågor (FK 78/FRO) följande uttalande i sin slutrapport (DsFö 1981:13) Utvecklingen av försvarets fredsorganisation : "Utgångspunkten för verksamheten blir riksdagensbeslut . Ett snabbt förverkligande härav förutsätter att särskildaåtgärder vidtas som möjliggör en effektiv styrning och uppföljning avverksamheten mot de uppställda målen. En särskild fredsorganisationsdelegation bör därför bildasinom . Den bör främst svara för samordning av de föreslagnaåtgärderna inom ." Ett uttalande med motsvarande innbörd gjordes i prop.1981/82:102 (bil 2 s. 92) om säkerhets- och försvarspolitiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling varvid jag anförde bl.a. följande: "Utgångspunkten för regeringens och myndigheternasfortsatta åtgärder blir beslut med anledning av vad jag harförordat. Ett förverkligande av besluten förutsätter att särskilda åtgärdervidtas för att effektivt leda och följa upp arbetet. Därför bör enligtutskottet en särskild fredsorganisationsdelegation bildas inomregeringskansliet. Den bör svara för erforderlig samordning inomregeringskansliet. Jag delar utskottets mening att en särskildfredsorganisationsdelegation bör tillsättas inom för attbl.a. följa myndigheternas arbete med organisationsändringarna. Jag avseråterkomma till regeringen angående formerna för en sådan delegation. Jag har i det föregående angett vissa tidpunkter när deförordade organisationsändringarna bör vidtas. Jag vill emellertid inteutesluta att det framgent kan visa sig uppstå praktiska förutsättningar attvidta vissa åtgärder tidigare och därmed påskynda besparingsutfallet. Sådanamöjligheter bör enligt min mening tas till vara. Motsatsen kan givetvis ocksåinträffa, dvs., det kan visa sig nödvändigt att genomföra en åtgärd någotsenare än vad som planeras. De tider som anges för organisationsändringarnabör därför ses som riktvärden. Den delegation som har nämnts bör nogafölja denna fråga. Det ankommer på regeringen atl precisera tidpunkter förorganisa-lionsändringarna." Särskilddelegation för samordningsarbetet Skr. Det återstår enligt min mening åtskilligt planläggnings-och detaljarbete för alt de åtgärder som föreslagits skall kunna genomförasoch de beräknade besparingarna hämtas in. Flera frågor måste övervägasytterligare. Ansvaret för att under regeringen leda genomförandet ligger påöverbefälhavaren. En viss del av arbetet kommer dock att behöva bedrivas inomförsvarsdepartementet. Enligt min mening bör en särskild delegation tillkallasför alt i samordna arbetet samt följa myndigheternasåtgärder med att genomföra de förändringar som har beslutat.Delegationen bör ägna uppmärksamhet ål att tidsplaner för verksamhetenutarbetas och att principfrågor tidigt identifieras och blir behandlade. Vidarebör möjligheterna att nå del uppsatta besparingsmålet ägnas uppmärksamhet.Resultatet av myndigheternas arbete behöver således följas för att vid behovkunna påverka arbetet så alt den inriktning som lagt fast kan fullföljas. Delegationen bör således vara ett organ för att samordnaarbetet i försvarsdepartementet och i övrigt samt följamyndigheternas åtgärder i fråga om de beslutade organisationsförändringarria.Delegationen skall emellertid inte fatta beslut i sakfrågor och således inteöverta myndigheternas eller regeringens skyldighet alt förhandla ellerinformera enligt lagen (1976:500) om medbestämmande i arbetslivet ellermedbestämmandeavtalet för det statliga arbetstagarområdet (MBA-S). Delegationenbör dock självfallet arbeia i nära kontakt med berörda pesonalorganisationer.För detta ändamål bör en särskild samverkansgrupp bildas med representanter frånpersonalorganisationerna för att säkerställa att de frågor som är av betydelseför det fortsatta arbetet blir tillräckligt belysta. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet att tillkalla högst nio ledamöter att ingå i en delegationför samordning inom samt för att följa arbetet med attgenomföra de strukturförändringar inom försvarets fredsorganisation somriksdagen har beslutat om, all utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt delegationen. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna för delegationen skall belasta fjärde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 1982/83:103 Utredning om försvarets gemensammamyndigheter Del n m.m. Beslut vid regeringssammanträde Chefen för försvarsdepartementet,statsrådet , anför. Besparingsarbetel inom försvarels gemensamma myndigheter Krigsförband inom det militära försvaret förs samman idelprogram. Delprogrammen läggs samman till program efter två olika modeller.Den ena modellen ger avvägningsprogram och den andra organisatoriska huvudprogram.Indelningen i organisatoriska huvudprogram återspeglar ansvarsförhållandena iförsvarets fredsorganisation. Det militära försvaret indelas i fred i femorganisatoriska huvudprogram, nämligen Arméförband Huvudprogram 2. Flygvapenförband Huvudprogram 4. Operativ ledning m.m.Huvudprogram 5. Gemensamma myndigheter m.m. omfattar f.n. följande centrala myndigheter: LokaUseringsort(er) , Karistad , , , , , , , , , Linköpingm.fl. , , , , , , , , , StockholmSolna Slockholm , , , ,, , Förutomden personal som finns vid är antalet anställda inomhuvudprogrammet, omräknat till personår, drygt 6800. lämnade överbefälhavaren sin perspeklivplandel 2 (ÖB 80) lill Skr. 1982/83:103 regeringen. I planen beskrevsförsvarsmaktens utveckling i olika avseenden Dir. 1982:57 med utgångspunkt itre ekonomiska nivåer. För var och en av de tre nivåerna (de s.k.handlingsvägarna) föreslogs en långsiktig inriktning av försvaretsfredsorganisation. försvarskommitté lade i betänkandet (Ds Fö1981:1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret fast riktlinjerna för kommitténsbehandling av försvarets fredsorganisation. Härvid anfördes att kommitténsöverväganden rörande de ffedsorganisatoriskä förändringarna borde utgå från attminst de reduceringar som överbefälhavaren föreslog i handlingsväg 2 skullegenomföras. Vad gäller centrala och högre regionala staber och gemensammamyndigheter borde också övervägas ytterligare reduceringar av det slag och denomfattning som överbefälhavaren föreslog i handlingsväg 3. Frågan om dessa ytterligare reduceringar vid de gemensammamyndigheterna övervägdes av kommilténs arbetsutskott förfredsorganisationsfrågor (FK 78/FRO). I sin slutrapport (Ds Fö 1981:13)Utvecklingen av försvarets fredsorganisation anfördearbetsutskottet bl.a. följande: "Ulskotlets uppfattning är dock att en kraftigareminskning av de centrala myndigheterna än till av överbefälhavaren uppställdamål bör kunna ske. Utskottet delar emellertid myndigheternas uppfattning attdet underlag som ett beslut om. fortsatta minskningar nu måste grundas på inteär tillräckligt allsidigt och genomarbetat. Vid bestämmande av myndigheternaspersonalramar måste rimliga garantier finnas att ramarna kan inrymma huvuddelenav den kompetens som krävs för att respektive myndighet skall kunna lösa sinauppgifter. Vid varje myndighet finns en omslagspunkt vad gäller personalstyrkadär ytterligare minskningar inte längre blir lönsamma. Var dessa omslagspunkterligger kan utskottet nu inte uttala sig om. har ett stort antal utredningar resulterati betydande förändringar av flertalet s.k. gemensamma myndigheter.Förändringarna har genomförts av varje enskild myndighet utan att frågor omsambandet mellan myndigheterna, eventuella omflyttningar av uppgifter ellersammanslagning av myndigheter ägnats särskilt intresse. Eftersom varje myndighet har redovisat sina synpunkter varoch en för sig utan samråd sinsemellan har utskottet inte alls fått dessamöjligheter belysta. Beslutsunderlaget är därför ofullständigt inte bara vadgäller varje enskild myndighet utan kanske framför allt därigenom att den totalaöverblicken-saknas. Enligt utskottets mening bör en kommitté tillsättassnarast. Möjligheterna till samordning och/eller sammanslagning av nuvarandemyndigheter bör utredas i syfte att uppnå en högre rationalitet i verksamheten.Även möjligheterna till samordning/sammanslagning med likartad verksamhet utomförsvaret bör därvid övervägas. Utredningen bör drivas så att förslag kanföreligga senast i samband med försvarsbeslut." Slutrapporten överlämnades till 1978 årsförsvarskom mitté för att ligga till grund för kommitténs slutliga ställningstagande till fredsorganisationens utformning och inriktning av det fortsatta besparings arbetet inom försvaret. delade därvid i sitt slutbetänkan de (Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret 1982/87 den uppfattning som arbetsut skottet hade beträffande besparingsåtgärderna iriom huvudprogram 5. Gemensamma myndigheter m.m. 257 17 1982/83. 1982/83:103 Ipropositionen 1981/82:102 (bil. 2) om säkerhets- och försvarspolitiken Del II samt totalförsvarets fortsatta utveckling anslöt sigregeringen till försvar- skommitténs förslag till besparingsåtgärder beträffandehuvudprogrammet 4. Operativ ledning m.m. och huvudprogrammet 5. När det gäller den fortsatta inriktningen av personalminskningaroch besparingar vid de gemensamma myndigheterna anförde jag bl.a. följande ipropositionen: "Flertalet myndigheter inom huvudprogrammet har avstatsmakterna ålagts att minska sin personal. I visst fall är kravet påreduceringar betydande. Jag anser dock atl det är nödvändigt att ytterligareöverväga möjlighelerna alt minska antalet anställda och därmed begränsakostnaderna. Alla möjligheter att åstadkomma besparingar måste tas till vara.Härvid behövs en mer samlad syn på myndigheternas uppgifter m.m. än vad somvarit möjligt att åstadkomma under det besparingsarbete som mest harinriktats på varje myndighet för sig. Det är angeläget att övrigtutredningsarbete som berör de aktuella myndigheternas organisation ochuppgifter samordnas. Jag ansluter mig till kommitténs uppfattning alt man börpröva att minska personalen inom huvudprogram 5. Gemensamma myndigheter m.m. istörre omfattning än vad överbefälhavaren har föreslagit. Möjligheterna attuppnå detta genom en ytterligare samordning rnellan myndigheterna inomhuvudprogram 5 och mellan dessa myndigheter och myndigheter utanför försvaretbör därvid särskilt övervägas. förslag att låta en särskildkommitté se över möjligheterna till en sådan samordning kan enligt min meningvara en lämplig åtgärd. Vid tidigare fredsorganisationsändringar har de förutsattapersonalminskningarna kunnat genomföras genom naturlig avgång och medutnyttjande av en effektiv omplaceringsverksamhet. Enligt min mening börsträvan vara atl även genomföra de nu aktuella organisationsändringarna pädetta sätt. Personalfrågor i samband härmed bör behandlas av försvaretspersonalnämnd och andra berörda instanser. De erfarenheter som har vunnitsgenom tidigare och pågående organisationsändringar bör tas till vara och kanbidra till att underlätta situationen för den personal som kan komma attberöras. Jag vill dessutom erinra om att förhandlingar pågår mellanparterna på arbetsmarknaden om ett nytt trygghetsavtal. Med hänsyn till vad jag har anfört omnödvändigheten av att uppnå de kostnadsminskningar som bl.a. motiverar minaförslag lill ändringar i fredsorganisationen, kan jag inte helt utesluta attpersorial som inte godtar skäliga erbjudanden om annan anställning kan behövasägas upp på grund av arbetsbrist." De personalminskningsmål som regeringen föreslog iavvaktan på resultatet av ytterligare besparingsundersökningar framgår avföljande sammanställning: Skr.1982/83:103 Dir. 1982:57 ' Avser anslaget . (exkl.personal vid förvaltningens forskningsenhet). - Inkl. personal vid förvaltningskontoret vidhuvudavdelningen i . - Avser anslaget F5. Gemensam försvarsforskning(inkl. personal vid fortifikations förvaltningens forskningsenhet). '' Inkl. för värnpliktskontoret för marinen. -''Exkl. , försvarets gymnasieskolaoch försvarets läromedelscentral. har fattat sina beslut angåendeutformningen av försvarets fredsorganisation (FöU 1981/82:18, rskr 374) medanledning av totalförsvarspropositionen (prop. 1981/82:102 bil. När detgäller frågan om personalminskningar och kostnadsreduceringar inomhuvudprogrammet 5. Gemensamma myndigheter m.m. har beslutat ienlighet med regeringens förslag. beslut innebär således att antaletanställda inom de gemensamma myndigheterna skall minska med drygt 1 500 framt.o.m. 1991/92. Vidbehandling av totalförsvarspropositionen uttalade att antaletmilitär- och civilområden liksom andra organisationsfrågor kan tas upp isambarid med fortsatta besparingssträvanden t.ex. inför ett kommandeförsvarsbeslut. Utgångspunkter för ytterligare besparingar Enligt min mening måste försvarets s.k. gemensammamyndigheter under 1980-lalet få verka med de organisatoriska öch personellaförutsättningar som lagts fast. måste dock övervägas fortsattaförändringar för att få en ännu mer kostnadseffektiv organisation. Beslut omsådana ändringar bör kunna ingå försvarsbeslut och förverkligasunder . Jag kankonstalera att det råder samstämmighet rnellan överbefälhavaren ochstatsmakterna om strävandena att söka uppnå långtgående besparingar ochpersonalminskningar vid de gemensamma myndigheterna. Skr.1982/83:103 emellertid att statsmakterna nuinle disponerar ett lillräckligt allsidigt Del II underlag för att kunna föreslåytterligare besparingsåtgärder utöver dem som är beslutade. Ett sådant vidgat beslutsunderlagmåste därför utarbetas. Detta bör enligt min mening ske genom en särskildutredning och utgå från de överväganden och förslag som redovisades i prop. 1981/82:102(bil. 2 sid 77-79)., Jag anser att utgångspunkten således skall vara att påsikt uppnå mer långtgående besparingar bl.a. genom att ytterligare samordnaverksamheten och resurserna mellan försvarets gemensamma myndigheter.Möjligheterna att samla uppgifter av likartad karaktär eller som fordrarlikartad kompetens till en eller ett mindre antal myndigheter än f.n. börsärskilt studeras. Vidare bör utredningen överväga och lämna förslag till sådanverksamhet som i elt mer långsiktigt perspektiv kan bedrivas i andra former meden lägre ambitionsnivå och därmed till lägre kostnader än f.n., eller heltulgå. Frågan om ytterligare delegering av beslutsbefogenheter bör uppmärksammasoch beaktas, i övervägandena om detta kan leda till minskat personalbehov. intar i viss mån ensärställning bland de aktuella myndigheterna bl.a. genom sin karaktär avgemensamt organ för totalförsvaret. Jag har i prop. 1981/82:102 slagit fast attförsvarsforskningen bör ha en i princip likvärdig ställning i förhållande tillde olika totalförsvarsmyndigheterna. Detta hindrar inte att samordning avenskilda delar av verksamheten med andra myndigheter kan prövas. Frågan om antalet militär- och civilområden bör ocksåförberedas jämsides med arbetet ifråga om de gemensamma myndigheterna. Utredningen bör även klarlägga inom vilka områden som enbättre samordning kan nås mellan försvarets gemensärrima myndigheter ochmyndigheter utanför försvarsdepartementets verksamhetsområde. Därvid bör bl.a.övervägas om arbetsuppgifter kan föras över från en sektor till en annan föratt på så sätt möjliggöra personalinskränkningar och andra kostnadsreduceringarinom statsförvaltningen. Personalminskningarna måste vara balanserade i förhållandetill uppgifts-och ambitionsförändringarna så att inte bristandepersonalresurser ersätts med varaktigt engagerade konsulter eller genomliknande åtgärder. Det är angeläget att della förhållande särskiltuppmärksammas under utredningsarbetet. Ett utredningsarbete av det här slaget bör enligt minmening bedrivas parallellt med - och i viss mån med beaktande av - det kommandeperspeklivplanearbetet inom främst försvarsmakten. Utredningen måste ävenskaffa sig en överblick över och god kännedom om de utredningar ochförberedelser som f.n. pågår vid berörda myndigheter med anledning av de nugällande personalminskningsmålen. Det är också enligt min mening nödvändigt attutredningen följer det översynsarbete som bedrivs - eller kommer alt bedrivas -vid myndigheter utanför försvarsdepartementets verksamhetsområde. Jag bedömer att det arbete som måste bedrivas bliromfattande och komplicerat, om de intentioner som uttalats av försvarskommillénoch regeringen skall kunna förverkligas. Arbetet bör därför bedrivas ielappform med en successiv avrapportering, så att regeringen och berördamyndigheter kan följa utredningsarbetets gång. Därigenom skapas möjligheter förregeringen att fortlöpande inrikta utredningen och samordna dess arbete 260 med de riktlinjer som kommer atl ligga lill grund för den övriga Skr. 1982/83:103 försvarsplaneringen. Jag anser att det inledande arbetet av både tids- ochkostnadsskäl bör genomföras av en särskild utredare. Den första etappen somfrämst kommer att beslå av planläggning, underlagsinsamling, idéskapande ochproblemformulering och andra åtgärder av förstudiekaraktär bör avrapporterasunder . Därefter bör utredningens arbetsinriktningkompletteras och preciseras genom tilläggsdirektiv. Jag är inte nu beredd attta ställning till och föreslå i vilken form som det fortsatta utredningsarbetetbör bedrivas. Jag vill inte utesluta att resultatet kan få omfattandepersonal-, regional- och sysselsättningspolitiska konsekvenser. Det kan därförfinnas skäl som talar för att den senare delen av utredningsarbetet bör skeinom ramen för en parlamentariskt sammansatt kommitté, t.ex. den kommitté somskall förbereda försvarsbeslut. Åtskilliga av de berörda myndigheterna har större ellermindre delar av sin verksamhet lokaliserad utanför . Utredarenbör därför i sitt arbete beakta vad vid skilda tillfällen uttalatbeträffande den offentliga sektorns roll i regionalpolitiken. Utredaren bör vid arbetets början och under arbetets gånginformera berörda huvudorganisationer och i förekommande fall annan berördcentral arbetstagarorganisation med vilka staten har eller brukar ha avtal omlöner och andra anställningsvillkor samt bereda dem tillfälle att framförasynpunkter. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag attöverväga möjligheterna dels till strukturförändringar och ytterligarekostnadsreduceringar inom försvarets s.k. gemensamma myndigheter, dels tillökad samordning med övriga statliga myndigheter att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta fjärde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Skr.1982/83:103 Översyn av den statliga lönegarantin vid konkurs Beslut vid regeringssammanträde Chefen förarbetsmarknadsdepartementet, statsrådet , anför.