prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Denprivata --tionen tycks ha ökat som framgår av kapitel 6. Man kunde ha väntalsig aft det kraftigt nedpressade vinstläget skulle ha lett tillsnabbare krav på återställande än som skedde. Beteendet tycks ha varit annoriunda 1982. Men det finnsockså andra faktorer som påverkar prissältningsbeteendet och vinstkraven 1982och 1983. En sådan är att detbåde nominellt och realt högre ränteläget drivit upp avkastningskraven.En annan är, som tidigare nämnts, att den svaga väridshandeln kan kräva en viss försiktigheti prissättningen för att inte framkalla motreaktionerfrån vikliga konkurrenter. Dettakan också uttryckas så alt för att i nuvarande läge nå en given sänkning avrelativpriserna krävs en slörre relativ kostnadssänkning än vad som varit fallet förhållanden. I likhet med vadsom var fallet i konjunkturinstitutes höstrapport och propositionen1982/83:50 har här räknats med alt priselasliciteten vid relativaexporlprisförändringar är 1,4, dvs. att en relativprissänkning på I % ledertill en exportvolymökning på 1,. Som tidigare nämnts har också antagitsatl den svaga internationella investeringsaktiviteten missgynnar svensk export. Överhuvudlagetär det troligen svårare, att vinna andelar ien svag eller stagnerande marknad jämfört med i en expanderande. Vidarekan del tänkas att det kvalitetsmässiga förspräng som 1982/83:100 10 svenska industriprodukter haft i åtskilliga fallreducerats eller försvunnit . Det kan göra det svårare attåtervinna andelar som förlorats. utfallsberäkningar tyderpå en strukturell andelsförlusl som kan ha sådana orsaker. De hinder som finns för ett snabbt utnyttjandeav devalveringen utgör ett slags avdragsposter ifrån de andelsvinster som 1981och devalveringar annars skulle ha kunnat ge och 1983.Tabell 1:2 visar den ungefärliga storleken av dessa faktorers inverkan påexporten av bearbetade varor. Tabell 1:2 Olika faktorersinverkan på exporten av bearbetade industrivaror 1982 och 1983 Alt. I Alt. A Marknadstillväxt 0,8 iV, iV, relativpriser 3,6 7,3 7,1 missgynnar svensk export -1,5 -2,5 -2,5 Marknadsandelsvinst 2,1 4,8 4,6 Exportökning 2,9 6,3 6,1 De redovisadeberäkningarna avser i första hand exporten tUl dit av densvenska industrivaruexporten går. För OPEC-länderna har en kraftig sänkning avmarknadstillväxten antagils, från 1981 tiU4% 1982 och 1983. För deicke-oljeproducerande synes fortsatta krympningar av derasimportkapacitet troliga. För statshandelsländerna slutligen, dvs. främstÖsteuropa och , torde deras import ligga på samma nivå som 1982. Det förefaller rimligt aft räkna med att vi iviss utsträckning bör vinna marknadsandelar på samtliga dessa områden motbakgrund av den kraftiga konkurrenskraflsförbättring som devalveringen ger. Åandra sidan är den samlade marknadsutvecklingen i dessa områden så svag att dengenomsnittliga tillväxten för exporten av bearbetade varor kommer atl ligganära de tal som redovisas i tabell 1:2. Råvaruexporlen ökade med ca 4,1982. Del varen slörre tillväxt än för bearbetade varor. Till stor del berodde den relativtsnabba tillväxten på att trävarorna kunde vinna marknadsandelar på denvästeuropeiska marknaden. Åven 1983 kommer rävaruexporten atl ökaförhållandevis kraftigt. Trävarorna anses kunna fortsätta att vinna andelar.Åven för massan torde den svenska exporten komma att öka mer än förkonkurrenterna. Detta beror i första hand på alt en viss uppgång i Förentastaterna leder lUl atl de Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 11 nordamerikanska massaproducenterna inte i sammautsträckning som väntas exportera marginalkvanliteter tillVästeuropa. Malmexporten väntasdäremot fortsätta att sjunka även 1983. Pä har den därmed reducerats . De mera enhetligaråvarumarknaderna ger inte de svenska råvaruexpor-törerna tillfälle all hållalägre priser eller lägre prisökningar än konkurrenterna i samma grad som ärmöjligt för de mera differentierade bearbetade varorna. Del bör observeras alt i beräkningarnaför bearbetade varor har här antagits attrelativprissänkningarna inle blir så stora som antagit, se kapitel 3. Motivet för denbedömning som här gjorts är den försiktigheti prissäftningen som exportörerna kan tvingas till i en svag marknad. Tjänsteexportenökade med 6,i volym . Särskilt har tillväxtenvarit hög. Den löpande statistik som för tenderar dock attunderskatta dessa exportinkomster varför den s.k. beialningsbalansdelegationen gjort årligarevideringar baserade på enkäter ställda till de viktigareexportföretagen. Turisttjänster ochgodsfrakler svarar för drygt resp. knappt en tredjedel medan resten avtjänsteexporten beslår av gruppen övriga tjänster. Enligt de beräkningar somgjorts skulle turisttjänster och övriga tjänster bestämmas av inkomstenmätt som tillväxten av BNP i omvärlden samt relationen mellan svensk ochutländsk inflationstakt. Bestämmande för denna tjänsteexport blir dä alt BNP iutlandet väntas öka I % samt atl den svenska inflationstakten, omräknad i gemensamvaluta, väntas falla i förhållande tillomvärlden med ca 7,per är 1982 och 1983.För 1983 skulle det ge följandeeffekter på exporten av dessa båda tjänstekategorier. Priseffekt 101/2 71/2 Summa 121/2 81/2 Godsfraktinkomsterna,i volym räknat, har ökat något långsammare än den totalavärldshandeln. För de nu aktuella åren bör devalveringarna ha stärkt konkurrenskraftenåtminstone för vissa delar av handelsflottan. Inkomslvolymen kan beräknasfölja väridshandeln vilket innebär en ökning med ca 1,. Därmed kan den totalatjänsteexporten beräknas växa med ca 7,i volym 1983. Detta är en snabbare tillväxt än 1982. Avgörande förimportens utveckling blir åtstramningen av den inhemska efterfrågan samtden konkurrenskraftsförbättring som devalveringen ger. Prop.1982/83:100 12 Medan den inhemska efterfrågan växtemed 1,ökade importen åriigen. 1982 och 1983 faller efterfråganmed knappt1/2 resp. 3/vilket medför att importen beräknas öka med 1982 ochförbli oförändrad 1983. Härvid har hänsyn tagits till exportens imporlinnehållså att exportökningen 1982, och i än högre grad 1983, medför direkta importökningar. Den kraftiga åtstramningen under senare delen av 1982men framför allt verkar således importnedhållande och förstärker bytesbalansen. Dessutom verkar devalveringenimporlavhållande genom att den höjer prisetpå importvaror i relation till svensktillverkade. Eftersom elt sä kraftigtsamtidigt fall i privat konsumtion och investeringar som antas inte förekommit under senare är ärsjälvfallet osäkerheten stor om hur importutvecklingen kommer alt bli. Konjunkturinstitutethar antagit att efter en period pä efter devalveringen har däravslagit igenom pä imporlpriserna för bearbetade varor. avdevalveringseffekten väntas falla på 1982. Som framgår av diagram 3:3 i kapitel 3förefaller det som om genomslaget blivit betydligt lägre än vad som var fallet undermotsvarande period efter1977 års devalvering. Detta kan ha allgöra med att den inhemska efterfrågan är svagare och konkurrensen från desvenska producenterna starkare. De utländska leverantörerna tillSverige har burit en del av devalveringskostnaderna för att bevara så mycket som möjligt av sinaandelar på den svenska marknaden. Detta innebär å andra sidan en risk för eninflationsdrivande tendens fränimportpriserna i etl läge när efterfrågan här hemma pä nytt börjar öka. För råvaror, främstråolja och petroleumprodukter, har devalveringsgenomslaget varit i stort sett . De föreliggandekalkylerna bygger, som tidigare nämnts, på att de kursrelationer sområdde under den kommer atl stå sig under hela prognosperioden. Detinnebär bl.a. en dollarkurs på kr. 7,46. En förändring idollarkursen påverkar i särskill hög grad kostnaderna för oljeimporten. Enförändring av dollarkursen med . förändrar oljenotan med ca 5 miljarderkr. netto under förutsättning alt priserna inte påverkas avkursförändringen. Oljeförbrukningen har fallit kraftigt . Dels beror detta på den lågaekonomiska aktiviteten, dels beror del på destigande oljepriserna, se diagram 1:2. torde den totala oljeimporten öka något. Det sker en omfördelningtill ökad import av råolja och därmedkommer en större andel av den i förbrukade oljan att vara raffineradinom landet. Detta beror på prisrelationerna mellan råolja ochpetroleumprodukter. kan den totala oljenotan beräknas uppgåtill ca . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 13 Diagram 1:2 Det realaoljepriset och oljeförbrukningen per BNP-enhet 19731982 / / / / RELATIV OLJEFÖRBRUKNING V,,, 1973 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Kursförändringarnapåverkar ocksä räntebetalningarna på den svenska utlandsskulden. Devalveringenberäknas på årsbasis ha höjt räntekostnaderna med 3-3,. netto.Skulle dollarkursen förändras med . från den nuvarande nivån men inom ramenför en oförändrad nivå på den svenska kronan gentemot den totala valutakorgenskulle det innebära en förändring i räntebetalningarna på drygt 1 miljard kr.Det kan också tilläggas att en förändring av den genomsnittliga internationellaröriiga räntan också innebär en förändring av räntebetalningarnamed ca . Som framgår av tabell 1:3skulle det totala bytesbalansunderskottel uppgå till ca . 1982och stanna vid 20 ä . Det bör erinras om att både 1982 och1983 är år med lågt kapacitetsutnyttjande. Vid fullt kapacitetsutnyttjandeskulle importnivån ligga avsevärt högre. I propositionen 1982/83:50 angavs ettstörre bytesbalansunderskott . En avgörande skillnad är att där antogsen högre inhemsk efterfrågan i form av privat konsumtion och investeringar. Prop.1982/83:100 14 Tabell 1:3 Handels- ochbytesbalans 1981-1983 -11,9 -11,3 -17,2 -11,0 - 6,2 -22,5 -15,2 - 7,3 -27,3 -18.8 - 8,5 -27,3 -18,8 - 8,5 Export av varor, fob Import av varor, cif Export av tjänster Import av tjänster varav räntor m. m. Bytesbalans -14,2 -22,6 -22,1 -20,5 Löner, priser, konsumtion Av den tidigareredogörelsen framgår att hushållen kunde öka sin konsumtion medan prognosernavid årets början tydde på en nedgång. Enligl den tillgängliga statistikenskulle detta knappast förklaras av hur hushållens inkomster faktiskt harutvecklats. De förefaller alt ha minskal med realt . Det kandock inte uteslutas att inkomstsidan är underskattad. Ett indicium på detta äratt skatteinkomsterna visar sig ha varit oväntat höga, medan t. ex. lönernaberäknas ha ökat med 6,ökade skatteinkomsterna med 11,. Det är bl.a.inbetalningarna av preliminär A-skalt som ökat. Det skulle tyda på en mycketstor s.k. makromarginalskattekvot. Innebörden kan myckel väl istället tänkasvara en underskattning av hushållens inkomster. Skulle lönerna för 1982vara underskattade är del troligt att det är löneglidningen som statistiken intefångat upp till fullo. Konsumlionsökningen blevstörre än tidigare prognoser angivit. För de första kvartalen liggervolymökningen på 0,. har antagit alt konsumtionen fördet fjärde kvartalet ligger så mycket över att ökningenblir 0,för helåret. Till slöd för det antagandet kan anföras att såväldetaljhandelns omsättning för oktober månad som bilförsäljningen ochnovember visat sig vara mycket hög som importen ökade kraftigt.En viss förskjutning av konsumtion har fömodligenförekommit inför höjningen av mervärdeskatten . Även ominkomststatisliken inte helt tillfredsställande återspeglar inkomsternasökning är del ändå mycket troligt att sparandet sjönk. Detta stödsockså av kreditmarknadsstatistiken. Hushållens finansiella sparande har svängtkraftigt under senare är. Pä tillgångssidan har nyinlåningen i bankernapraktiskt tagel upphört medan ränlekredilering- arna ökat kraftigt. Delvis torde banksparandetha fått vika för skattefondsparandet. Trots den svaga nyinlåningen harhushåUens banktillgodohavanden satt i relation lill disponibelinkomsten ochtill inflationen ökat något. På hushållens skuldsidahar tendensen mot ökande skuldsättning motsvarats avsmåhusinvesteringar och således ett realt sparande. Den utvecklingen bröts1980 varefter småhusinvesteringarna minskat. Detta sjunkande reala sparandeåterspeglas i minskad skuldsättning för bostadsändamål och medförde iställetetl ökat finansiellt sparande. steg återigen hushåUens nettoupplåningmen för konsumtionsändamål och bidrog till elt kraftigt fall i det finansiellasparandet och det totala nettosparandet eller sparkvolen. Några löneavtal för 1983föreligger f. n. inte. Avtalet medför en dellönekoslnadsökningar 1983. Detta "överhäng" kan beräknas varaungefär under de förutsättningar som anges i kapitel 6. Dess storiekvarierar någol mellan olika löntagarkategorier. Dessutom har antagils attlöneglidningen blir av ungefär samma storlek som , dvs.ungefär 3,för industriarbetare och ca 2,för samtliga löntagargrupper igenomsnitt. Därmed skulle den genomsnittliga limlönen öka innan nägranya avtal träffats. Löntagarorganisationernas bud kan beräknas motsvaraytterligare drygt 2,. I den föreliggande nalionalbudgelen använderkonjunkturinstitutet två lönealternativ, elt på , (alt. I) dvs. närmast enprolongering av avtalen och ett på i timlöneökning (alt. II). 1 dettakapitel samt i kapitel 5 och 9 redovisas både det lägre alternativet och etttredje som innebär 7 procents limlöneökning (alt. A). Dessa båda senare alternativmotsvarar timkostnadsökningar på drygt 7 resp. . Som framgår av tabell 1:4håller de svenska timkostnadsökningarna ungefär jämna steg med genomsnittet förutlandet. Till en del förbättras dock det relativa kostnadsläget och1983 genom de förutsatta snabba produktivitetsstegringarna. Men det ärväxelkursjusteringarna 1981 och 1982, främst den senare, som mest förbättrarvårt relativa kostnadsläge. 1982/83:100 16 Tabell 1:4 Sverigesrelativa lönekostnadsutveckling inom tillverkningsindustrin 1981 1983 utlandet (nationell valuta) ling för (1:2) 4 Arbetskostnad per producerad enhet i (SEK) 5 Arbetskostnad per producerad enhet i utlandet (nationell 6 Relativ arbetskostnad per pro- 7 Effektiv växelkursförändring (antal SEK per nationell valutaenhet) 2,5 11,5 13,3 13,3 8 relativa arbetskost nad per producerad enhet (gemensam valuta) 2,0 -14,0 -15,4 -13,4 Anm. Med utlandet avses desju stora , , ,, , och . De genomsnittligaberäkningarna för utlandet baseras på vikter som speglar resp. lands betydelsesom konkurrent till export av bearbetade varor. En viktig fråga är vilkenstorlek löneglidningen kommer atl få 1983. Det fanns under 1970-lalet vissatendenser till att låga avtal åtminstone i etl senare skede följdes av relativthög löneglidning. Denna kan dock inte ses isolerat från hur snabbi den inhemskaefterfrågan växer. 1 tidigare perioder med hög löneglidning har den varitförknippad med snabbt växande hemmamarknad. kommer av allt att dömaden inhemska efterfrågan att minska kraftigt vilket bör bidra till atl dämpalöneglidningen. Åven erfarenheterna från uppgången 1978-1979 gör det troligtatt löneglidningen inom industrin skall kunna begränsas till ca 3,. Vad som idet här sammanhanget ulgör en stor osäkerhetsfaktor är den nu i förhållandetill tidigare tillfällen relativt höga vinstnivån men inte minsl den förutseddasnabba förändringen. I finansplanen beskrivs närmare de ekonomisk-politiskaåtgärder som syftar till att genom insatser på fördelningspolitikens områdedämpa lönekoslnadsökningarna. Som framgår av diagram 1:3 uppnås genom den förutsedda utvecklingen en betydande anpassning avlönekostnadsutvecklingen till det utrymme som anges av bruttonationalinkomsten,BNI. Devalveringen ochhöjningen av vissa indirekta skatter, främst mervärdeskatten, kommer i sig attmedföra sänkningar av hushållens realinkomsler efter skatt. Det är framförallt löneinkomsterna som kommer att sjunka realt sett. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 1:3 Reallönekostnad och real bruttonationalinkomst (BNI) 19701983 t» Alt. A 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Löner inkl.kollektiva avgifter deflaterad med konsumtionsdeflatorn, resp.-BNP korrigerad för nettofaktorinkomster frånutlandet och terms-of-trade. Reala BNJanger den förändring av den reala resursanvändningen som är möjlig utan att försämrabytesbalansen. Källa: Ekonomideparlementet. Av tabell 1:5 framgår hurrealinkomslförändringarna fördelar sig på olika inkomstslag. I de i dettakapitel redovisade alternativen för löneökningen sjunker inkomsterna föreskatt med realt 6 1/resp. . Tabell 1:5Realinkomstutvecklingen efter skatt 1982 och 1983 Total real disp. 6 1/4 1 1/2 -4 1/2 -2 3/4 - 3/4 -2,7 -2,5 -2,4 2 1982/83. Prop.1982/83:100 18 Det första steget iskattereformen som tas 1983 betyder dock ett sådant tillskott tillhushållens köpkraft så att minskningarna efter skatt blir resp. 4 1/. Detär troligt att den högre löneökningen i varje fall kortsiktigt dämparrealinkomstminskningen. Skillnaderna i total real disponibel inkomst väntas dock inte bli särskiltstora, se tabell 1:5. Del beror på att viden högre inflationstakt kommer del reala innehållet i beloppsbeslämda transfereringar säsom barnbidrag att urholkas.Detta gäller ocksä för pensionervilkas storlek numera bara fastställs en gäng . På kort sikt, ,stiger inte pensionerna vid ökad inflationstakt. Det leder lill denskillnad i real pensionssumma som framgår av tabell 1:5. Man bör dock observera att när pensionerna hösten 1983fastställs kommer kompensation för inflationen atl utgåmed avdrag för den del som förklaras av devalveringen. Vidare kommerföretagarinkomster och ränte- och utdelningsinkomster att falla realt 1983.Under 1982 ökade dessa poster relativt kraftigt. Devalveringen ochhöjningen av de indirekta skatterna höjer inflationstakten . Åandra sidan verkar de underliggande internationella prisstegringarnaoch den produktivitetsstegring i svensk industri som väntas under 1983dämpande även på den svenska inflationen. Böljan av 1983kommer att präglas av denna kortsiktiga uppgång i prisstegringstakien.Huruvida del kommer att bli möjligt atl successivt dämpa takten underloppet av året beror till mycket stor del pä utfallet av de cenirala och lokala lönerörelserna.Beräkningarna tyder pä att skillnadeni löneökning mellan de båda här diskuterade alternativen skulle begränsa sig till ca 1/2 procentenhets skillnad i genomsnittlig inflationsökning . I alternativ 1 beräknas KPI öka knappt11 %, i alternativ A ca 11,. Det torde i stället vara så attolikheterna mellan aUernativen i första hand kommer att visa sig efter1983'. Realiseras dethögre alternativet kommer del alt bli svårare att snabbi få ned inflationstaktentill den nivä som kan beräknas råda i våra viktigaste konkurrentländer.I båda alternativen kommer prisstegringarna räknade som 12-månaderstal att stiga och sannolikt kulminera underdet tredje kvartalet dåjämförelseperioden, tredje kvartalet 1982, visade särskilt låg takt.Den kan då, vid den högre löneökningstakten komma att ligga . Den privatakonsumtionen svarar för drygt halva BNP. Hur snabbt komsumtionen faller 1983blir därmed viktigt för vilken total tillväxtnivå som kommer att realiseras.Kalkylerna tyder på att den totala reala disponibla inkomsten faller med ca 2,5%1983. Frågan arom man då kommer att fä en privat konsumtion som faller i takt meddisponibelinkomsten eller om hushållenäven detta är kommer att minska sparkvolen så att konsumtionen faller ilångsammare takt än realinkomsten. ' Skillnaderna mellan KPI och konsumtionsdeflatornanalyseras närmare i kapitel 6. harantagit atl sparkvolen kommer att fortsätta att falla, se kapitel 6. Dettagrundar sig bl. a. på den konsumtionsfunktion som institutet funnit tillämpligoch som har tidigare inkomster och konsumtion samt inflationstakten somförklarande variabler. Utvecklingen pekar också i den riktningen. Dåsjönk sparkvolen kraftigt från 4,till av den disponibla inkomsten. Ihöstpropositionen räknade ocksä regeringen med alt sparkvolen skulle falla1983. har dockytterligare faktorer tillkommit. För det första visar sig konsumlionsökningenbli slörre 1982 än vad som då antogs. Till en viss del är det troligen fråga omtidigareläggning av konsumtion som annars skulle ha fallit på 1983. Som framgårav diagram 1:4 har också konsumtionen haft ett betydande inslag avkapitalvarukonsumlion. Denna bör därför falla, ev. falla kraftigt, under 1983samtidigl som det inte förefaller troligt att detta motverkas fullt ut av annankonsumtion. Diagram 1:4 Utvecklingenför olika konsumtionsvaror 19781982 VARAKTIGAVAROR DELVISVARAKTIGA VAROR ICKE VARAKTIGA VAROR Varaktiga varor utgörs t.ex. av bilar,möbler, radio-TV, delvis varaktiga varor av kläder, sportutrustning m.m. samticke varaktiga varor av livsmedel, läkemedel, bensin m. m. Källa: Statistiskacentralbyrån. Det förhållandet altsparkvolen av allt alt döma minskat drastiskt talar dessutom för attett visst återställande bör ske . Det är rimUgt att räkna med en mindreneltoupplåning vilket talar för elt högre Prop.1982/83:100 20 Samtidigl torde del realasparandel ytterligare komma att försvagas i och med att nybyggandel av småhusfortsätter att minska. Nettoeffekten är svårbedömd. De argument som talar fören oförändrad eller ökande sparkvot får anses ha vunnit i styrka. Här har därför iprincip räknatsmed en oförändrad sparkvot. Elt undantag görs dock för alternativ I där den kraftigasänkningen av de realt disponibla inkomsterna på 2,torde mötas av en viss sänkning avsparkvolen. Vid myckel kraftiga sänkningarav realinkomsierna torde det finnas ett motstånd hos hushållen mol enomedelbar anpassning av konsumtionen. Antagandet om en iprincip oförändrad sparkvot utgör den viktigaste avvikelsen från den bedömning somkonjunkturinstitutet gjort. 1983 kommergenerellt sett att präglas av ett lågt kapacitetsutnyttjande. Devalveringen ochhöjningarna av vissa indirekta skatter kommer att temporärt hålla nereutnyttjandegraden så att resurser kan skifta över från inriktning påproduktion för konsumtion lill produktion för export och importkonkurrens. En sådan omställning tar dockviss tid och under denna lid är det oundvikligt att investeringarna sjunker. Enhögre inhemsk efter-frågenivå skulle i och för sig snabbare höjainvesteringarna än vad en exportledd expansion som följd av devalveringen kange. Detta skulle dock riskera att ge enfelaktig investeringsinriktning sett frånexlernbalanssynpunkt. HärtiU kommer risken för att en för hög inhemsk efterfrågan skulle äventyra förbättringenav kostnadsläget. Investeringarnabörjar öka försl när de viktigaste investeringsbesläm-mande faktorerna säsomeflerfrågeutsikterna, vinstförvänlningarna och utnyttjandegraden medger det. Fiet kommerinte att ske . Vinsterna, räknadesom andel av förädlingsvärdet, kommer visserligen att stiga relativtkraftigt , se diagram 1:5. Del förefaller inte osannolikt attde kommer alt nå den högsta nivån under 1970-talel, 1974 ärs nivå. Menå andra sidan ligger kapacitelsutnyttjandet fortfarande lågt iförhåUande till en möjlig produktionsnivå, se diagram 1:6. Därtill kommer attde finansiella kostnaderna torde vara högre än . Diagram 1:5 Vinstandelarinom industrin 1970-1983 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: ochekonomidepartementet. Diagram 1:6 Faktisk och potentiellindustriproduktion 1970-1982 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Anm. Industriproduktionsindex, kvartalsvis 1975= 100 utjämnad med glidande medeltal. Potentiell produktion har erhållitsgenom att sammanbinda konjunkturtopparna. Källor: ochekonomidepartementet. Det finns ocksåandra indikatorer än de som framgår av diagrammet som tyder på attkapacitelsulnyttjande är lågt. Det gäller t. ex. barometer, där den senasieundersökningen frän visar atlendast av industriföretagen hade ett fullt kapacitetsutnyttjandemot . enkät avseende 1981 anger en låg utnyttjandegrad. Företagenangav där att de kunde öka produktionen med befintlig kapacitet ochpersonal. SCB:s kapacitetsenkät visar aftöverkapaciteten ökat fill mot 6,1980. Som framgår avkapitel 7 anger industriföretagens planer enligt den senasieinvesteringsenkäten ett fall i investeringarna på . Under 1970-talel hardock företagen vanligen underskattat den fakliska investeringsvolymen.Konjunkturinstitutet har därför räknat upp investeringarna i en omfattning som kan anses betingad avläget i konjunkturfasen samt