prop · G60325 · 1982-12-31 00:00:00 — med förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1982/83; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenashemställan. 1propositionen föreslås utgifter m. m. pä tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför innevarande budgetår. Deanslag som begärs uppgår till ca 2 128 milj. kr. De största anslagen föreslåsgå till kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit, till underskottstäckning vid och till stöd tilisvenska rederier. 1 1982/83. 1982/83:25 2 Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , , ,, , , , S. , , ,, B. , , , , R. , Föredragande:statsråden , , , , , , , , , R. , Propositionmed förslag om tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /83 Statsrådenföredrar förslag tiii i frågor angående anslag m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /83. Anförandena redovisasi underprotokollen för resp. departement. StatsrådetFeldt anför: De ytterligare medelsbehov som kan överblickas börsammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83. Skulle anslagsframställningar därutöverpå tilläggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessaföreläggas . Jag hemställer att regeringenföreslår attbesluta om anslag m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1982/83 i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringenansluter sig tili föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärd eilerdet ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionensom bilagor 1 -9. Föredragande: statsrådet . Anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /83 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde [1] H 9. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för ensvensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången på tilläggsstat tillriksstaten för /57 (prop. 1956: 198, SU 179, rskr 539). Därefterhar ärligen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Medel för de årliga utgifterna inom för attrekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisassedan budgetåret 1965/66 under förslagsanslaget Beredskapsstyrka för FN-tjänsi.Medel för FN-styrkornas verksamhet utom och för viss personal vid Sverigesständiga representation i FN samt - fr.o.m. - för observatöreri FN-tjänst anvisades budgetåren 1965/66- 1971/72 under reservationsanslagetKostnader för svenska FN-styrkor m. m. Fr. o. m. /73 har medelför FN-styrkornas verksamhet utom anvisats under anslaget FN-styrkorsverksamhet utomlands. Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verksamhet hittillsanvisats . på tilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har 52.8milj. anvisats för att täcka utgifterna för FN-styrkan på , FN-styrkani och FN-observatörer samt förvissa oförutsedda utgifter (prop. 1981/82: 125 bil. 1, FöU 17, rskr 287). Del av ifrågavarande kostnader avses bli ersatta av FN.Intill har från FN influtit . Vid dentidpunkten uppgick återstående fordran hos FN enligt dittillsframlagda krav till . Ersättningar som flyter in från FN tillgodoförsstatsbudgetens inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet. Genom beslut förordnade regeringen att ettsjukhuskompani omfattande högst 150 man jämte viss stabspersonal skulle ställastill FN:s 1982/83:25 4 förfogandeför fortsatt tjänstgöring i t. v. Utgifterna beräknas till16,7 milj. kr. för tiden julidecember 1982. Genombeslut förlängdes tiden för den svenska FN-insatsen på Cypernlängst t.o.m. . Styrkan på uppgår till ca 400 man.Utgifterna beräknas till 33,3 milj. kr. Genom beslut i augusti1982 medgav regeringen att observatörer i FN-tjänst får avlösas /83. Antalet observatörer uppgår till ca 43. Medelsbehovet fördessa beräknas till 5,3 milj. kr. för tiden julidecember 1982. Vid utgången av juni 1982fanns ett underskott på . under anslaget FN-styrkors verksamhetutomlands. Behovet av ytterligaremedel för FN-styrkor i och på och för observatöreruppgår alltså till (16700000 4-33 300000-I-5 300000-I-3 187000) avrundat 58,5 milj.kr.Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för det militäraförsvaret. OmFörenta Nationernas plan för ett fritt förverkligas, är ett svensktdeltagande i övervakningen av vapenstillestånd m.m. sannolikt. Utgifterna förett sådant deltagande beräknas till ca 6 milj. kr. Med beaktande av vad jagnyss har anfört och med hänsyn till att många osäkra faktorer ligger ianslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningenförskottsvis täcka utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget tilloförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkorsverksamhet utomlands. Frågan om deras täckning bör få tas upp . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill FN-styrkors verksamhel utomlands på tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /83 anvisa ett reservationsanslag av . [2]H 10. Efter förslag i prop. 1953: (SU 196, rskr 431) på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1953/54 under Qärde huvudtiteln ett reservationsanslag av 5 milj.kr. tillsvenska övervaknings- och repatrieringskontingenten i . Densvenska repatrieringskontingenten upplöstes efter slutfört uppdrag den 1 mars1954. Övervakningskontingentens uppdrag står alltjämt kvar men personalen harreducerats avsevärt och uppgår nu till sju personer mot omkring 90 personer år1955. Förövervakningskontingentens fortsatta verksamhet har under anslagetSvenska övervakningskontingenten i , fr, o. m. /73 benämntÖvervakningskontingenten i , efter förslag av Kungl, Maj: t och regeringenanvisat sammanlagt . (jfr senast prop. 1981/82:25 bil. 2, FöU 12, rskr71). har alltså anvisats . för ifrågavarande ändamål. Demedel som anvisades senast 1982/83:25 5 beräknadestäcka utgifterna för kontingentens verksamhet t.o.m. . Genom beslut i april 1976förordnade regeringen att det t. v., intill regeringen bestämmer annat, skallfinnas en övervakningskontingent i om högst tio personer. Jag kan f. n.inte bedöma hur länge övervakningskontingenten i behöver fortsätta sinverksamhet. Medel för verksamheten bör emellertid beräknas för tiden t.o.m.utgången av /83. Jag anser att kontingentens personalstyrkaäven i fortsättningen bör hållas så låg som möjligt. För den fortsattaverksamheten räknar jag med ett medelsbehov av . för budgetåret1982/83. Vid utgången av /82 fanns ett underskott på 176500 kr.under anslaget Övervakningskontingenten i . Medelsbehovet för budgetåret1982/83 uppgår därför till (2205000-1- 176500) avrundat 2,4 milj. kr. Medlenbör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för det militära försvaret. Beräkningen avmedelsbehovet för /83 måste betraktas som ungefäriig med hänsyn tillsvårigheterna att beräkna vissa utgiftsposter samt möjligheten av enavveckling av kontingentens verksamhet. Ett eventuellt behov av ytterligaremedel får tillgodoses genom anlitande av anslaget Oförutsedda utgifter. Fråganom att täcka utgifter som bestrids på detta sätt bör få tas upp . Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Övervakningskontingenten i på tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /83 anvisa ett reservationsanslag av . Anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /83 såvitt avser verksamhetsområde Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m.m. [1] E 9. : Utrustning.Under denna punkt har på statsbudgeten för /83 anvisats ettreservationsanslag av . Genom en brand i en a v statensbakteriologiska laboratoriums byggnader förstördes viss utrustning. Jagberäknar kostnaderna för återanskaffning och reparation av den brandskadadeutrustningen till . Jag finner det angeläget att medel för ersättningav denna utrustning ställs till förfogande under innevarande budgetår. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till : Utrusiningpå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa ett reservationsanslagav . G. Undervisningssjukhus m. m. [2] G 2. Bidrag till kommunala undervisningssjukhus. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /83 anvisats ettförslagsanslag av 945 milj. kr. Med stöd av beslut i anledning av prop.1980/81:95 om ändrat huvudmannaskap för sjukhuset (KS) m.m. (SoU 27,UbU 29, rskr,278 och 354) godkände regeringen en mellanstaten och landstingskommun (SLL) träffad uppgörelse om ändrathuvudmannaskap för KS m.m. SLL har i enlighet med uppgörelsen övertagithuvudmannaskapet för KS den . Enligt uppgörelsen gällde bl.a. följande. Staten skullebetala ut till SLL Prop.1982/83:25 7 vadsom vid utgången av återstod av 448 milj. kr. , som hade anvisats fördriftkostnaderna vid KS för . Om utgifterna för driftenskulle överstiga 485 milj. kr. skulle SLL betala av mellanskillnaden. Fördrift- och underhållskostnader m.m. hade anvisats 13,2 milj. kr. Staten skullebetala ut vad som återstod av beloppet vid utgången av till SLL. Hyror och arrenden m.m. för lokaler och markområden, somupplåtits till enskilda, beräknades intäkterna bli 3,5 milj. kr. Skulleintäkterna under första hälften av /82 överstiga beloppet,skulle det som översteg lämnas till SLL. Om intäkterna inte skulle uppgå tilldetta belopp, skulle SLL betala mellanskillnaden till staten. Staten hade ocksåanvisat 22,5 milj. kr. för byggnadsinvesteringar och 15 milj. kr. förutrustning vid KS. Staten skulle till SLL betala ut behållningarna underanslagen för dessa ändamål vid utgången av . Vissainkomster, som hänförde sig till tiden före , skulletillfalla staten, nämligen bl.a. bidrag enligt avtal om regionsjukvårdm. m. vid KS och vissa andra inkomster från SLL och andra sjukvårdshuvudmänsamt ersättningar från allmän försäkringskassa. Föredraganden nämnde vidsin behandling av anslagsfrågorna i prop. 1980/81:95 att utbetalningar, somkunde föranledas av de avtalsvillkor som jag nu kortfattat har redogjort för,borde få ske med anlitande av anslagen G 1. : Avlöningar tillläkare, G 2. : Driftkostnader, G 3. sjukhuset:Utrustning och G 4. Enligtbokslutet för KS, som har upprättats av kammarkollegiet, har belastningen påanslagen G I. och G 2. uppgått till sammanlagt ca 482,5 milj. kr.för /82. Detta medför att staten inte skall betala ut något fråndessa anslag till SLL, men också att SLL inte är förpliktad att betala någondel av överskridandet av anvisade 448 milj. kr. Avde anvisade medlen till drift- och underhållskostnader kvarstår ca 4,6 milj.kr. Intäkterna för hyror och arrenden m.m. överstiger upptaget belopp med ca600000 kr. Under anslaget G 3. återstår drygt 24,5 milj. kr. för utrustning vidKS. Däremot kvarstår inte några medel under anslaget G 4. för byggnadsinvesteringar. SLLhar här viss sammanlagd fordran på staten av ca 29,8 milj. kr. enligt KS-uppgörelsen.Å andra sidan har staten rätt till vissa inkomster. Bidragen enligtregionsjukvårdsavtalet m. m. uppgår sålunda till ca 3.4 milj. kr. Ersättningarnafrån allmän försäkringskassa blir omkring 9,4 milj. kr. Statens krav uppgårdärmed till ca 12,8 milj. kr. Parternahar vid avtalsförhandlingar funnit att även andra ekonomiska mellanhavandenmellan staten och SLL bör upp. Vid utgången av är 1981 förelågpä KS ett lager av tekniska hjälpmedel och dessutom fordringar ihjälpmedelsverksamheten. Vissa medel återstod av vad hadeutbetalat till KS för energibesparande åtgär- 1982/83:25 8 der.Verksamheten vid Röda korsets sjukhus hade föranlett förskottsutbetalningaroch därmed sammanhängande fordringar frän KS sida. Vid förvaltningen av f d. Serafimerlasarettetsfonder har behållningar uppstått genom ackumulerad avkastning från dessafonder. har lämnat över protokoll, fört vid förhandlingarden mellan statens förhandlingsnämnd och företrädare förStockholms läns landstingskommun om vissa tillämpningsfrågor avseende denekonomiska slutregleringen i samband med uppgörelse om ändrathuvudmannaskap för sjukhuset, m. m. Vad som överenskommits iprotokollet gäller under förbehåll att det godkänns av regeringen och avStockholms läns landsting genom beslut som vinner laga kraft. Överenskommelseninnebär i stora drag följande. Staten betalar 17 milj. krtill SLL. 1 och med detta avstår parterna från alla krav i anledning avbestämmelserna i 3-5 §§ och 6 § första stycket avtalet om slutregleringen avekonomiska frågor avseende sjukhuset (prop. 1980/81:95 s. 65). SLLavstår också från krav på vissa investeringsersättningar m. m. Till kostnadernaför den utrustning, som anskaffas i samband med att byggnaden förbarnklinikerna vid KS disponeras för onkologi, skall dock utgä statliginvesteringsersättning . Vidare utgår sådan ersättning avkostnaderna för den konstnärliga utsmyckningen av den uppfördabehandlingsbyggnaden (2) vid KS. Ersättningen begränsas i det senarefallet till högst . Statenöverlåter till SLL lagret av tekniska hjälpmedel och fordringarna i hjälpmedelsverksamhetenvid utgången av . Vidare utbetalas till SLL behållningen av medel för energibesparandeåtgärder, som beräknas uppgå till drygt 2,2 milj. kr., och av ackumuleradavkastning från f.d. . Parterna konstaterar i dettasammanhang att SLL har inträtt i statens rättigheter och skyldigheter i frågaom fonderna. Staten avstår även från kraven på gottgörelse förförskottsutbetalningar och fordringar, som avser verksamheten vid Röda korsetssjukhus och patienthotell. Detankommer på regeringen att godkänna överenskommelsen om vissa tillämpningsfrågoravseende den ekonomiska slutregleringen i samband med uppgörelse avändrat huvudmannaskap för sjukhuset, m.m. med stöd av riksdagensbeslut i anledning av prop. 1980/81:95 om ändrat huvudmannaskap för karolinskasjukhuset m.m. Jag ämnar föreslå regeringen att godkänna överenskommelsen närden har blivit godkänd av genom ett beslut, som harvunnit laga kraft. Regeringenhar genom beslut föreskrivit att berörda statliga myndigheterskall - i avvaktan på regeringens slutliga beslut -vidta de åtgärder, somföljer av protokollet. harenligt regeringens beslut från det under femte 1982/83:25 9 huvudtitelnanvisade förslagsanslaget Bidrag till kommunala undervisningssjukhus ä contobetalat ut det i 3 § protokollet angivna beloppet av 17 milj. kr. Jag anser att utgiften börfä stanna på nämnda förslagsanslag. Behållningen pä det under femtehuvudtiteln anvisade reservationsanslaget : Utrustning kandärvid föras bort från anslaget såsom besparing. Eftersom det haranmälts att utbetalningen skulle ske med anlitande av medel under anslagen tillKS bör denna fråga underställas prövning. Jagvill i detta sammanhang fästa uppmärksamhet på att uppgörelsen omändrat huvudmannaskap för sjukhuset m.m. bl.a. innebar attStockholms läns landsting förband sig att mot ersättning fullgörasjukvårdsåtagandena enligt avtal om regionsjukvård m.m. vid karolinskasjukhuset (prop. 1972:35, SoU 1972:16, rskr 1972: 168). häri underställt regeringen avtal om upphävande av1972 års regionsjukvårdsavtal, vilket träffats med företrädare för Gotlandskommun och för berörda landstingskommuner inom regionsjukvårdsområde.Enligt detta avtal skall 1972 ärs regionsjukvårdsavtal samt ett tilläggsavtalupphöra att gälla vid utgången av är 1981. Det ankommer på regeringen attgodkänna avtalet. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attmedge att förslagsanslaget Bidrag till kommunala undervisningssjukhus färslutligt belastas med . 1982/83:25 10 Anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /83 såvitt avser verksamhetsområde [I] D 5. Riktlinjerna förstatens järnvägars verksamhet har lagts fast i 1979 ärs trafikpolitiska beslut (prop.1978/79:99, /79: 18, rskr 1978/79:419) och strukturplan förstatens järnvägar (prop. 1980/81:29, /81:6, rskr 1980/81: 101). Det trafikpolitiska beslutet innebär för SJ:s del bl.a. enavlastning av vissa fasta kostnader vilket möjliggjort att SJ:s prissättningbättre kunnat anpassas till de samhällsekonomiska marginalkostnaderna. Övrigakostnader skall enligt det trafikpolitiska beslutet täckas med intäkter frånmarknaden eller från det allmänna för köp av vissa tjänster. Genom beslutethar därmed fastställts att SJ även fortsättningsvis skall drivas som ett affärsverk,vilket innebär att SJ inom de av samhället uppdragna ramarna och med de avriksdagen beslutade ersättningarna för avgränsade tjänster skall drivas efterföretagsekonomiska principer på samma sätt som andra statliga och privatatrafikföretag. Detekonomiska målet för SJ innebär att intäkterna från verksamheten inkl.driftersättningen för trafiken på det ersättningsberättigade nätet varje årskall täcka verksamhetens kostnader inkl. avskrivningar på tillgångarnas återanskaffningsvärdeoch därutöver ge en förräntning som motsvarar räntan pä det disponeradestatskapitalet. Med tanke pä de kraftiga konjunkturvariationer som normaltpräglar SJ:s trafik gäller förräntningskravet som ett genomsnitt för enkonjunkturcykel. Detta innebär att SJ av högkonjunktur börredovisa överskott som överstiger förräntningskravet. /73-1975/76 hade SJ en relativt stabilekonomi, vilket innebar kostnadstäckning och att genomsnittligt ca tre Qärdedelarav 1982/83:25 11 förräntningskravet kunde uppfyllas. Därefter haremellertid resultatet försämrats kraftigt och harSJ redovisat betydande underskott vilket framgår av tabellen nedan. SJ:s resultat före bokslutsdispositioner (milj. 1979/80' 1981/82" ' Efter kostnadsavlastning om 150 milj. kr. i form avminskade avskrivningar och 65 i form av minskat förräntningskrav. - Efter kostnadsavlastning om 160 milj. kr. i form avminskade avskrivningar och 71 i form av minskat förräntningskrav. ' Efter kostnadsavlastning om 210 milj. kr. i form avminskade avskrivningar och 115 milj. kr. i form av minskat förräntningskrav. För att balansera underskotten i järnvägstrafiken harregeringen tidigare medgett SJ att sätta ned sina avskrivningar. Med stöd avriksdagens beslut har också SJ:s förräntningspliktiga statskapital skrivits nedmed motsvarande belopp. Fr. o. m. /82 tillämpas en mer öppenoch klar redovisning av SJ:s underskott genom att pä regeringensförslag anvisar ett särskilt anslag för täckning av rörelseunderskottet underbudgetåret. Regeringen har tidigare i beslut medregleringsbrev för /83 avseende anslag till m.m.förklarat sig beredd att när SJ:s bokslut för /82 föreligger,föreslå att anvisa ett särskilt anslag för täckning avrörelseunderskottet även under detta budgetär. 1 avvaktan pä detta har SJ fåttregeringens bemyndigande att minska inleveranserna av avskrivningsmedel tillstatsverkets checkräkning med ett belopp som motsvarar underskottet. SJ redovisade bokslutet för /82 tillregeringen den . Av detta framgår att driftunderskottet uppgicktill 445,4 milj. kr. Tillsammans med förräntningskravet motsvarar detta entotal resultatbrist på 675 milj. kr. För att täcka underskottet under /82 börmedel anvisas över ett anslag Underskottstäckning vid . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår 1982/83:25 12 atttill Underskottsläckning vid på tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /83 anvisa ett anslag av . [2]E 10. Stöd till svenska rederier. Något anslag för detta ändamål har intetagits upp på statsbudgeten för /83. Våren1982 fattade beslut om vissa sjöfartspolitiska frågor (prop.1981/82:217, /82:37, rskr 1981/82:437). Beslutet innebär bl.a. etttidsbegränsat ekonomiskt stöd till svenska rederier. Enligt beslutet skallstödet utbetalas med början under är 1983, vilket innebär att sjömansskatt sominlevererats utgör underiag för beräkning av det första åretsstöd. skrivelse till regeringen har Sveriges redareförening.Svenska sjöfolksförbundet. , Sveriges fartygsbefälsföreningoch uppmärksammat regeringen på denutomordentligt pressade fraktmarknad som just nu råder inom sjöfartsnäringen.Enligt skrivelsen är problemen störst inom den mindre sjöfarten. Enligtsjöarbetsmarknadens parter krävs omedelbara och kraftiga insatser frånstatsmakternas sida om inte stora delar av den svenska närsjöfarten skall gäförlorad. Parterna bedömer att det av beslutade sjöfartspolitiskastödet är otillräckligt och föreslär en tidigareläggning av stödet tillsvenska rederier, förbättrade möjligheter att med statliga garantier klaralikviditeten i rederierna och en generös behandling av ärenden som beröramorteringsanstånd. Jagär medveten om den prekära situation som många mindre rederier befinner sig i f.n. Jag anser därför att det kan vara motiverat att konjunk-turanpassa stödetför kustsjöfartsfartyg så som de definieras i riksdagsbeslutet. Jag föreslårdärför att konsolideringsstöd skall kunna utgå till rederier med sådana fartygför räkenskapsår som börjar . Till grund för sådant stöd skall då läggassjömansskatt som inbetalts under är 1981. Sädana rederier som väljer attutnyttja stöd som är hänföriigt till sjömansskatteinbetalningar under år 1981skall inte kunna lägga sjömansskatteinbetalningen för till grund förstöd. Jag beräknar att den av mig föreslagna anpassningen av stödet tillsvenska rederier inte påverkar statens totala kostnader för stödet. Detär angeläget att utbetalningar av stöd kan påbörjas så snart definitivtunderlag för beräkning av stöd föreligger. Av detta skäl bör anslag för stöd år1983 anvisas redan på tilläggsbudget I. Jagberäknar att stödet under /83 kommer att uppgå till ca 250 milj.kr. Prop.1982/83:25 13 Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att tidigareläggautbetalningar av stöd till svenska rederier i enlighet, med vad jag harförordat, 2. till Slöd lillsvenska rederier pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83anvisa ett förslagsanslag av . [3] Undantagen från förbudet att ta ut någon särskildavgift för omhändertagande av oljeavfall från fartygs maskinrum, m. m. Enligt3 kap. 5 § lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening frän fartyg får nägonavgift inte tas ut av fartygens redare eller ägare för mottagning eller annanhantering (omhändertagande) av oljeavfall frän fartygs maskinrum o.d., resterav skadliga ämnen (kemikalier) som transporteras pä fartyg i förpackad formeller i fraktcontainrar eller pä liknande sätt, toalettavfall eller fastavfall. Vad nu har sagts utgör dock inte nägot hinder mot att kostnaderna förverksamheten täcks genom hamnavgifter eller motsvarande generella avgifter. Föreskrifter om undantag från förbudet kan meddelas medstöd av 10 kap. 2§ lag av regeringen eller den myndighet som regeringenutser. 1979/80:167 om åtgärder mot vattenförorening från fartyg s. 35 (JoU1979/80:48, rskr 1979/80: 366) uttalade föredraganden att generella undantagfrån förbudet borde gälla t. v., såvitt avser oljeavfall från fartygs maskinrumo. d. och kemikalierester. I allmänhet rör det sig här visseriigen ombegränsade kvantiteter avfall men hanteringskostnaderna kan dock, anfördes det,i vissa fall tänkas bli betungande pä grund av avfallets beskaffenhet.Undantagen ansågs därför motiverade. Avslutningsvis framhöll föredraganden attundantagen borde kunna omprövas av regeringen om det genom utredning visar sigatt hanteringskostnaderna i själva verket inte blir sädana som befarats. 1enlighet med vad som angavs i propositionen föreskrev regeringen i 3 kap. 6 §tredje stycket förordningen (1980:789) om åtgärder mot vattenförorening frånfartyg att avgift som inte är generell får tas ut för omhändertagande av annatavfall än toalettavfall och fast avfall, dvs. oljeavfall från fartygs maskinrumo.d. Undantagen från förbudet att ta ut särskild avgift harberörts i prop. 1980/81: 119 om miljösäkrare sjötransporter (bil. 2 s. 25 och26). 1 betänkandet /81:31 med samma rubrik (s. 14) fann trafikutskottet- i likhet med de motionärer som väckt motioner i frägan - att det finns skälsom talar för att undantagen upphävs. Därigenom - framhöll utskottet -skulleönskemålet att göra det olönsamt att släppa ut olja till sjöss tillgodoses ihögre grad än vad nu gällande bestämmelser medger.