prop · G60341 · 1982-12-31 00:00:00 — om ändringar irättegångsbalken m.m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås alt nya möjligheter införs att rätta felaktigheter igodkända strafförelägganden och förelägganden av ordningsbot. Del föresläsvidare att området för strafföreläggande utvidgas så atl det högsta antaldagsböter som ett strafföreläggande får uppta höjs frän 60 till 100. Behörighetenför en ensamdomare i tingsrätt att avgöra brottmål utökas till att avse ävenbrott med fängelse i straffskalan, dock under förutsättningatt endasi böter ådöms. I syfte all förenkla handläggningen föresläs attreglerna om protokollföringen i hovrätterna och högsta domstolen ändras samtall rolelinnehavare i hovrätt skall få befogenhet att besluta om avskrivning avåterkallade mäl. Reglernai om lägsta och högsta bötesstraff vid penningböter förrättegångsförseelser anpassas lill motsvarande bötesregler i brottsbalken.Vidare föresläs att ersätlning till personundersökare i fortsättningen skallbestämmas enligt taxa. Propositionen innehåller ocksä ett förslag om attfastighetsdomstol skall få behälla domförheten även om en ledamot får förfallunder pågående huvudförhandling. Slutligen föreslås några rent redaktionellaändringar i . Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1 1982/83. 1982/83:41 2 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fräga om dels an 1 kap. 3 §, 2 kap. 4 §, 6 kap. 1 §, 9 kap. 9 §, 18kap. 14 §, 30 kap. 10 § och 48 kap. 4 och 17 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i 48 kap. skall införas en ny paragraf, 12 a §,av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3§' Tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare.Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå av en lagfaren domare ochnämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas kräva minst , må docktvå lagfarna domare och nämnd sitta i rätten. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare vid måls avgörande utan huvud- när mål avgörs utan huvudför- förhandling, handling, vid annan handläggning, som ej vid annan handläggning, sominte sker vid huvudförhandling eller syn sker vid huvudförhandling eller vid å stället, syn på stället, vid sädan huvudförhandling i vid sädan huvudförhandling i tvistemål,som hålles i förenklad tvistemål som hålls i förenklad form, form, vid huvudförhandling och syn å vid huvudförhandling och syn på stället i mål om broll för vilket icke stället i målom brott för vilket inte är stadgal svårare straff än böter. är stadgatsvårare, straff än böter eller fängelse , under förutsättningatt det inte finns anledning att döma tiU annan påföljd ån böter. Hovrätt är domför med fyra lagfarna domare. Flera än femlagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål är hovrätten dock domför med tre lagfarnadomare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän må ejsitta i rätten. Förekommer ej anledning alt döma lill svårare straffan böter,är hovrälten domför även med den sammansättning som sägs i första stycket.Detsamma gäller vid handläggning, som ej sker vid huvudförhandling. ' Senaste lydelse 1975: 1288. Senaste lydelse 1976:560. Vid beslul om avskrivning av mål efter återkallelse århovrätten dom- för med en lagfaren domare. Regeringen bestämmer, i vilken omfattning åtgärd, somavser allenast måls beredande, må vidtagas av en lagfaren domare i hovrälteneller av tjänsteman vid denna. I§ Protokoll skall föras för varje mäl särskilt. Över handläggning, som företages av lagfaren domare ensam eller av tjänsteman vid domstolen och ej sker vid sammanträde för förhandling, vare förande av protokoU ej erforderligt. Vid måls avskrivning, som ej sker i samband mé-d förhandling, erfordras ej heller protokoll. Protokoll behöver inte föras över handläggning som ej skervid sammanträde för förhandling, om 1. handläggningen företas av en lagfaren domare ensam eller av tjänsteman vid domstolen, 2. deavgöranden som träffas vid handläggningen sätts upp särskill och har tillkommitutan skiljaktig mening inom rätten, eller 3. måletavskrivs vid handläggningen. När dom i brottmål vid underrätt utfärdas i förenklad formenligl 30 kap. 6 § fär i stället för protokoll föras anteckningar enligt denärmare föreskrifter, som meddelas av regeringen. 9 kap. 9§'* Är i denna balk straff utsan i Är i denna balk straff utsatt i böter, dock ej dagsböter, vare lags- böter,dock ej dagsböter, skall lägs ta bötesstraff och högsta labötesstraffet vara femhundra kronor. Part, somvill erhålla ersättning för rättegångskostnad, skall, innan handläggningenavslutas, framställa yrkande därom och uppgiva, vari kostnaden beslår. Gör handet ej, äge han ej därefter tala å den kostnad, som uppkommit vid samma Part, somvill erhålla ersätlning för rältegångskoslnad, skall, innan handläggningenavslutas, framställa yrkande därom och uppgiva, vari kostnaden består. Gör handel ej, äge han ej därefter tala ä den kostnad, som uppkommit vid samma ' Senaste lydelse 1981: 1093. " Senaste lydelse 1964:166. ' Senaste lydelse 1973:240. rätt; dock må part, även om yrkande ej framställts, erhålla ränta som avses i 8 § andra stycket samt ersättning för utskrift av rättens dom eller slutliga beslut. rätt;dock må part, även om yrkande ej framställts, erhålla ränta som avses i 8 §tredje stycket samt ersättning för utskrift av rätlens dom eller slutligabeslut. Dårätten avgör målet, meddele rätlen beslut angående rättegångskostnadenså ock i fråga, som avses i 13 § första stycket. Ingår i ersättning förrättegångskostnad arvode till ombud eller biträde, skall arvodets beloppangivas. 30 kap. 10 § Vad i 2 och 7 §§ är stadgat om dom äge motsvarande tillämpning i fråga om slutligt beslut. I den mån ej annat föreskrivits, skola ock bestämmelserna i 5 och 8 §§ tillämpas ä sådant beslut, om frågans beskaffenhet fordrar del. Meddelas slutligt beslut i samband med dom, skall det upptagas i domen. 2 och 7 §§ är stadgat om dom äge motsvarande tillämpning i fråga om slutligtbeslut. I den mån ej annat föreskrivits med stöd av 14 §, skola ockbestämmelserna i 5 och 8 §§ tillämpas å sådant beslut, om frågans beskaffenhetfordrar del. Meddelas slutligt beslul i samband med dom, skall det upptagas i domen. Ägerpart fullfölja talan mot slutligt beslul eller göra ansökan om återupptagande,skall i beslutet givas till känna, vad han därvid har att iakttaga. Omunderrättelse, som tillika skall meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap.14 §. Strafföreläggande färutfärdas beträffande brott, för vilket ej stadgas svårare straff än böter,dock ej normerade böter, och beträffande brott, för vilket stadgas dagsböter ellerfängelse . Skola dagsböter följa å brottet, får dockstrafföreläggande utfärdas endast när brottet ensamt eller jämte annat sådantbrott som nämnts finnes förskylla högst sextio dagsböter. Strafföreläggande fårutfärdas beträffande brott, för vilket ej stadgas svårare straff än böter,dock ej normerade böter, och beträffande brott, för vilket stadgas dagsböter ellerfängelse . Om dagsböter skall användas som påföljd för brotlet,får dock straffföreläggande utfärdas endast när brottet ensamt eller tUlsammansmed annat sådant brott som har nämnts förskyller högst etthundra dagsböter. *Senaste lydelse 1969: 101. Senaste lydelse 1976: 1137. 1982/83:41 5 Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Finner åklagaren alt ell straff-föreläggande, som hargodkänts, tillföljd av skrivfel, feträkning etter annat liknande förbiseendeinnehåller en uppenbar oriklighet, skatt han, sedan den som har godkäntföreläggandet har beretts tUlfälle att yttra sig, besluta om rättelse avföreläggandel. Rättelse får inte göras, om den som har godkäntföreläggandet motsätter sig del. En rättelse får inte innebära all straffet höjs. Bestämmelserna i 6 § andra Bestämmelserna i 6 § andra stycket 1, 2 och 4 samt i 7, 9 och stycket 1, 2 och 4 samt17,9, 11 och 11 §§ äga motsvarande tUlämpning 12 a §§ gäller även i fråga om före- i fråga om föreläggande av ord- läggande av ordningsbot. Vad som ningsbot. sägs om åklagare i 12 a § skalldär- vid i stället avse polisman. Denna lag träder i kraft den . Den äldrelydelsen av 1 kap. 3 § gäller dock alltjämt vid huvudförhandlingar som harpåbörjats före lagens ikraftträdande. Lag om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning ibrottmål Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1964:542) ompersonundersökning i brottmål skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen meddelar bestäm- Den som har utfört etter biträtt melser om ersättning ål den som vid utförande av personundersök- utfört eller biträtt vid utförande av ning eller har förordnals tUl för- personundersökning eller förord- troendeman enligt 4 § etter har av- nats tUl förtroendeman samt åt lä- gett läkarintyg enligt 7 § har rätttill käre som avgivit intyg enligt 7 §. Sådan ersätlning skaU gäldas av staten, statsverket. ' Senaste lydelse 1968: 193. ' Senaste lydelse 1975:720. Regeringen meddelar bestämmelser om ersättning enligtförsta stycket. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fårfastställa taxa som skall tillämpas vid bestämmande av ersättning åt den somutan biträde har utfört personundersökning. Delta gäller dock inle i sådanafalt som avses i 9§. Denna lag träder i kraft den . När någonföre ikrafllrådan-det har utsetts all utföra personundersökning, tillämpasäldre beslämmelser. Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål Härigenomföreskrivs att 3 § lagen (1969; 246) om domstolar i fastighets-mål' skall hanedan angivna lydelse. Fastighetsdomstol består av tvä lagfarna ledamöter, enteknisk ledamot och två nämndemän. Om särskilda skäl föreligger, kan efterordförandens bestämmande ytterligare en teknisk ledamot ingå i domstolen. 1 mål eller ärende angående arrende, hyra, bostadsrätteller tvångsförvaltning av bosladsfastighet beslår domstolen dock av tvålagfarna ledamöter och tre nämndemän. Teknisk ledamot får efter ordförandensbestämmande ingå i domstolen i stället för en av nämndemännen, om måletsbeskaffenhet eller annat särskih skäl föranleder det. Kan huvudförhandling i fastig hetsmål beräknas kräva minst , får antalet lagfarna leda möter utökas med en utöver det an tal som anges i första och andra styckena. Om det är påkaUat med hänsyn tiU målets omfattning eller annan särskild omständighet gäller detsamma om antalet nämndemän. En av de lagfarna ledamöterna En av delagfarna ledamöterna skall vara ordförande i faslighels- skall vara ordförandei fastighetsdomstolen. Denne utses bland de domstolen. Denne utses bland delagfarna domarna i tingsrätten. Den lagfarna domarna i tingsrätten. ' Lagen omtryckt 1974: 1064. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974: 1064. andre lagfarne ledamoten skall vara lagfaren domare itingsrätten eller i annan tingsrätt. Teknisk ledamot skall ha tekniskutbildning och erfarenhet av fastighetsbildning eller fastighetsvärdering.Nämndemännen bör vara allmänt betrodda och väl förtrogna med sin orts förhållanden. nan lagfaren ledamot skall vara lagfaren domare i tingsrätteneller i annan tingsrätt. Teknisk ledamot skall ha teknisk utbildning och erfarenhetav fastighetsbildning eller fastighetsvärdering. Nämndemännen bör vara allmäntbetrodda och väl förtrogna med sin orts förhållanden. Om detsedan huvudförhandling har påbörjats inträffar förfall för en av de tagfarnaledamöterna eller för en av nämndemännen etter, om två tekniska ledamöterdeltar, för en av dem, är rätten ändå domför. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1976:122) om ändring i lagen(1929:145) om skiljemän Härigenom föreskrivs att ikrafllrädandebeslämmelserna tilllagen (1976:122) om ändring i lagen (1929:145) om skiljemän skall ha nedanangivna lydelse. Denna lag träder i kraft den .. Har skiljeavtal slutits före ikraftträdandet, gällerfortfarande 9 och 18 §§ i deras äldre lydelse. Denna lag träder i kraft . Prop.1982/83:41 8 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,Tilländer, Ahrland, Lagrådsremissom ändringar i m. m. Somett led i strävandena all med bibehållen effektivitet och rättssäkerhetförsöka åstadkomma besparingar och förenklingar inom rättsväsendel har inomjustitiedepartementet behandlats ett anlal förslag till begränsade ändringar i processlagstiflningen.Frågan om en mer genomgripande reform av underrätlsprocessen kommer atl lasupp i samband med behandUngen av rätlegängsutredningens (Ju 1977:06) nyligenavlämnade delbetänkande (SOU 1982:25-26) Översyn av I -Processen i tingsrätt. I sammanhanget las ocksäupp några frågor som syftar till en anpassning av processlagstiflningen lillförändringar i annan lagstiftning eller som annars är av mera lagteknisk natur. Deolika förslagen las upp i följande ordning. Frågor angåendestrafföreläggande m.m. (avsnitt 2). Vidgad ensamdomarkompetens ibrottmål i tingsrätt (avsnitt 3). Handläggning av avskrivningsbesluli hovrätt (avsnitt 4). Förande av protokoll vidföredragning i hovrätt och högsta domstolen (avsnitt 5). Böter enligt (avsnitt 6). Taxa för personundersökning ibrottmål (avsnitt 7). Domförhet i fastighetsdomstolvid förfall för någon av ledamöterna (avsnitt 8). Vissa lagtekniska justeringar(avsnitt 9). 1982/83:41 9 2 Frågor angående strafförelägganden m. m. För att förenkla formerna för beivrande av bagalellförseelserinfördes i samband med tiUkomsten av (RB) etl särskill utom-processuelltskriftligt förfarande, kallat strafföreläggande, vilket handhas av åklagare. År1966 kompletterades reglerna om strafföreläggande med en ny form av skriftlighandläggning genom polismans föreläggande av ordningsbot. Bådahandläggningsformerna samordnades genom en delvis ny reglering i48 kap. RB. Strafföreläggande fär utfärdas av åklagare beträffandebrott som hör under allmänt åtal, om det för brottet inle är stadgat svårarestraffan böter (dock ej normerade böter) eller om det för brottet är stadgatdagsböter eller fängelse . Strafföreläggandet innebär misslänk-te föreläggs ett bötesstraff, som han fär välja all godkänna ellerinte godkänna. Antalet dagsböter som får föreläggas fär uppgå till högst sextio(48 kap. 1-4 och 6 §§RB). Strafföreläggande godkänns genom atl den misstänkteundertecknar och sänder till en förklaring atl han erkännergärningen och godtar del straff (och den eventuella särskilda rättsverkan) somanges i föreläggandel. Den misstänktes ställningslagande mäste göras inom vissi föreläggandet angiven tid. Normalt tecknas förklaringen på föreläggandet (48kap. 9 § RB och 7 § slrafföreläggandekungörelsen 1970:60). Har ett föreläggandegodkänts, gäller det som dom som har vunnit laga kraft (48 kap. 3 § andrastycket RB). Godkännandet fär emellertid verkan som lagakraftvunnen dom förstnär det har kommit till hända. Har godkännandet i ställetlämnats till åklagaren, skall strafföreläggandet anses godkänt när godkännandetkom in lill åklagarmyndigheten. Om det är tveksamt om den misstänktes förklaringinnebär etl godkännande, skall åklagaren pröva om etl godkännande föreligger (7§ slrafföreläggandekungörelsen). underrättar åklagaren om atlell föreläggande inle har godkänts (9 § strafföreläggandekungörelsen). Föreläggande av ordningsbot får utfärdas av polismanbeträffande broll som hör under allmänt åtal, om det för brottet inle ärstadgat annat straff än böter (dock inle dagsböter eller normerade böter).Riksåklagaren () har till uppgift att i samråd med göra elturval av de brott för vilka ordningsbot skall få användas (48 kap. 13 och 14 §§RB). Dessa finns angivna i RÅ:s beslul om ordningsbot för vissa brolt (det senasiebeslutet gäller fr.o.m. , se SFS 1981:716). 1 della angesäven de bötesbelopp som i det enskilda fallet skall tillämpas för varje typ av brolt. Föreläggande av ordningsbot skall ske skriftligen. Den somföreläggs skall ges tillfälle alt godkänna föreläggandel. Iundanlagsfall fär dock föreläggandet godkännas . Etl godkänt föreläggandegäller som dom som har vunnit laga kraft (48 kap. 3 och 16 §§ RB). Prop.1982/83:41 10 Om ett strafföreläggande eller ell föreläggande avordningsbot inte omfattar annat än böter och böterna betalas tillrikspolisstyrelsen utan alt ell skriftligt godkännande har skett, skallbetalningen anses som ett godkännande, såvida det inle framgår att denmisstänkte inte har avsett att godkänna föreläggandet (48 kap. II och 17 §§ RB). I militära brottmål får strafföreläggande användas endasiom den misstänkte inte fullgör tjänstgöring vid försvarsmakten eller om hanstjänstgöring är av tillfällig art eller om målet har hänskjutits till åklagarepä grund av alt straffet har ansetts böra bestämmas till böter. Disciplinstrafffär inle åläggas genom strafföreläggande (84 § andra stycket militära rällegångsla-gen1948:472). Om en polisman i samband med alt ett föreläggande avordningsbot hår utfärdats och godkänts finner att föreläggandet innehåller enuppenbar oriklighet som avser annat än atl ordningsbotsbeloppel är för lågt,får polismannen, om del kan ske genast, ge den misstänkte tillfälle all strykaöver godkännandet. Gör han det, skall föreläggandet återkallas. Elt nyttföreläggande får därefter utfärdas (48 kap. 18 § RB). 1 övrigt saknas möjligheter att rätta godkändaförelägganden. Om fel har uppstått får i stället besvärsreglerna användas.Enligt 59 kap. 5 och 6 §§ RB skall ett godkänt strafföreläggande undanröjas avtingsrätten efter besvär, om godkännandet inte kan anses som en giltigviljeförklaring, om del vid ärendets behandling har förekommit elt sådant felalt föreläggandel bör anses ogiltigt eller om föreläggandel annars inteöverensstämmer med lag. Har elt strafföreläggande undanröjts, får därefter inteför samma gärning dömas till eller föreläggas svårare straff än i detundanröjda föreläggandel. Reglerna om besvär över strafföreläggande gälleräven besvär över godkänt föreläggande av ordningsbot (59 kap. 9 § RB). kan inle användas om föreläggandet ärbehäftat med ell materiellt fel, såsom t.ex. att den misstänkte över huvudtaget inte har begått den gärning som föreläggandel har avsett. 1 sådana fallkan emellertid resning komma i fråga.' 2.2 Rättelse av förelägganden har i skrivelse tillregeringen begärt atl frågan om att införa vidgade möjligheter att rättastrafförelägganden och förelägganden av ordningsbot prövas. Styrelsen hardärvid särskilt påpekat att vissa felaktigheter i förelägganden inte är avsådant slag att del finns förutsättningar atl undanröja föreläggandel enligt 59kap. 5 § RB. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga I. ' Jfr NJA 1951 s. 412, 1955 s. 557, 1956 s. 700 och 1963 s.393 beträffande strafföreläggande samt NJA 1970 s. 380, 1970 s. 472, 1977 s.67 och 1979 s. 476 beträffande föreläggande av ordningsbot. Prop.1982/83:41 II Inledningsvisvill jag framhålla att, sä länge ell föreläggande inle har godkänts, del tordekunna återkaUas och ersättas med etl nytt. Elt godkänt föreläggandedäremot har samma rättsliga betydelse som en dom som har vunnit laga kraft. Medundanlag för rättelsemöjligheten i 48 kap. 18 § RB beträffande föreläggande avordningsbot kan godkända förelägganden inte bli föremål för någol rältelseförfarande.Regeln i 30 kap. 13 § RB om domstols möjlighet alt rätta skrivfel m. m. i domaroch beslul har inle ansetts kunna tillämpas analogiskt på ifrågavarandeförelägganden. Detta rättelseinstitut fömtsätter nämligen etl tvåpartsförfarandeoch beslut av en från parterna fristående, handläggande instans (jfr prop. Regeln i 48 kap. 18 § RB om ålerkallelse av ett godkänt föreläggande avordningsbot bygger på att rättelsen görs i anslutning tillgodkännandet och atl bäde den handläggande polismannen och den misstänkte ärsamtidigt närvarande och överens om att häva godkännandet. Endastorikligheler av verklig betydelse bör föranleda rättelse i den form som anges i48 kap. 18 § RB. Smärre felaktigheter ulan saklig betydelse, t.ex. felstavningav den misstänktes namn eller oriklighet i fråga om hans adress torde kunnarättas informellt genom alt polismannen gör en kompletterande anmärkning omdelta pä föreläggandet (jfr prop. 1968:82 s. 87). Även felaktigheter ipersonnummer kan rättas på detta säll, om identiteten inte är ifrågasatt. Sammamöjligheter lill informella rättelser bör anses föreligga vidstrafföreläggande. Om en felaktighet i ettgodkänt föreläggande inte är av det slaget att en informell rättelse kan skefinns del f.n. - bortsett från regeln i 48 kap. 18 § RB bara två möjligheter atlkomma till rätta med della. Den ena möjligheten är att begära resning. Denmöjligheten är emellertid som redan har nämnts avsedd för de fall dåföreläggandet är behäftat med elt materiellt fel. Den andra möjligheten är atlanföra besvär hos tingsrätten. Som har framfört torde vissafelaktigheter, som inle är materiella, ändå vara av sådant slag atl de intekan leda till ett undanröjande med stöd av besvärsreglerna. Som exempel kannämnas felaktigt eller ej angivet förseelsedatum, för högt bolbelopp samt förstrafförelägganden felaktigt angivet lagrum. Det är här fräga om felaktighetersom närmast har karaktären av skriv- eller räknefel eller liknande förbiseende(jfr 30 kap. 13 § RB). Det finns uppenbarligen ett behov av atl kunna rättaäven sädana fel på ett enklare sätt än att anföra besvär eller resning. Somjag redan har framhäilit bygger regeln i 30 kap. 13 § RB om domstols möjlighetatl rätta skrivfel m.m. i domar och beslut pä atl det sker vid ett tvåpartsförfarandeoch genom beslul av en från parterna frislående instans. En från rältssäkerhetssynpunkthelt jämförbar ordning för rättelse av godkända förelägganden är knappasttänkbar, om en rätlelsemöjlighet skall bli praktiskt användbar. Del kanemellertid knappast riktas nägon 1982/83:41 12 invändningmot atl den som har utfärdat ett godkänt föreläggande rättar skrivfel ochliknande felaktigheter i detta, under förutsättning att rättelsen inle är tillden misstänktes nackdel såvitt avser brottspåföljden. Än mindre bör det mötahinder att vidta en rättelse som accepteras av den misstänkte. Jag förordar sålunda attdet nu införs möjlighet alt rätta strafförelägganden och förelägganden avordningsbot som lill följd av skrivfel, felräkning eller annat liknandeförbiseende har fått ett oriktigt innehåll. Rättelse av strafföreläggande bör iförsta hand göras av den åklagare som har utfärdat föreläggandel. Rättelse avföreläggande av ordningsbot bör göras av polisman i befälsställning. Innanrättelse sker bör den som har godkänt föreläggandel beredas tillfälle attyttra sig. Rättelse bör i princip inte fä ske om vederbörande motsätter sig det.Även mot den misstänktes bestridande bör emellertid rällelse fä ske omrättelsen uppenbarligen saknar betydelse för den misstänkte. Regeln kan iövrigt utformas med 30 kap. 13 § RB som förebild. Den nya regeln bör förstrafförelägganden tas in i en ny paragraf i 48 kap. RB. Genom en ändring i 48kap. 17 § RB kan regeln göras tillämplig även pä förelägganden av ordningsbot. Vadgäller den närmare utformningen av ifrågavarande regel vill jag först framhållaatt den inle är tänkt atl avse materiella felaktigheter i föreläggandel. Sommateriella felaktigheter räknas t.ex. att den misstänkte över huvud taget intehar begått det brolt som föreläggandet omfattar eller att han genomföreläggandet erhållit en påföljd som inte är stadgad för brottet. I sådanafall fär liksom nu resning användas. Rätielsemöjligheten bör avse endasifelaktigheter som beror på skrivfel, felräkningar eller liknande förbiseenden.Vanliga fel av detta slag i föreläggandena är att böterna har räknats ut felvid sammanträffande av flera brott eller alt fel lagrum eller fel datum förbrottets begående har angetts. Rättelsen skall vidare avse uppenbaraoriktigheter. Densom har godkänt föreläggandel bör, som har nämnts, beredas tillfälle altyttra sig, innan beslul om rättelse fallas. Om han samtycker till rättelseneller om han inle hör av sig i anledning av underrättelsen om ifrågasatträttelse, fär rättelse ske. Föreskrifter om delgivning av underrättelser kanvid behov meddelas i förordning.