prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — - Bedömningav planer och diskussioner med kraftförelag och viss industri avseende möjligheter tillelproduktion - Följaoch fullgöra vissa uppgifter i del s. k. om eldistribution m. m. samt elsäkerhetm. m., enhet 3 Enhelsledning 2 tjänster Enhet 3 A 18 tjänster Enhet3 B 17 tjänster De bådaunderenheternas uppgifter överensstämmer i slor ulslräckning med dem som förnärvarande åligger koncessions- och säkerhelsseklio-neraa vid siatens industriverksenergibyrå. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 308 Enhet 3 A kommer att ha följande uppgifter: - Tillståndsfrågori anslutning till ellagen (1902:71) och lagen (1976:240) om förvärv aveldisiributionsanläggning m. m. - Ärendenom stöd ål landsbygdens elförsörjning - Fullgörade uppgifter som f. n. ankommer på statens industriverk enligl förordningen(1979:467) om prisreglering enligt lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar - Tillståndsfrågori anslutning lill lagen (1978: 160) om vissa röriedningar - Planerings-och utredningsuppgifter i anslutning lill ovanslående Enhet 3 B kommer atl ha följande uppgifter: - i anslutning lill slarkslrömskungörelsen (1957:601) - Utarbetabestämmelser om kontroll av elektrisk materiel i anslutning lillelmalerielförordningen (1977:585) - i anslutning lill kungörelsen (1977: 384) om ålgärder molradioslörningar - Meddelabehörighet och främja utbildning i anslutning till elinstallatörs-förordningen(1975:967) - Frågori anslutning lill myndighetens chefskap för statens elektriska inspektion - Planerings-och utredningsuppgifter i anslutning till ovanslående - Deltai nationellt och internationellt standardiseringsarbele omenergianvändning, statistik, prognoser, information och utbildning m. m., enhet 4 Enhetsledning 2 tjänster Enhet 4 A 11 tjänsterEnhet 4 B 12 tjänster , Enhet 4 A kommer atl haföljande uppgifter rörande bevakning av energianvändning saml analyser ochprognoser: - Bevakaenergianvändning och förklaringsfaktorer lill energianvändning inom resp.delseklorer och sammanställa rapporter därom - Kortsiktigaöversikter avseende energiförsörjning, energipolitik, programuppföljning.Försörjning på . - Gemensamstatistik- och prognosfunktion för verket Enhet 4 B kommer alt haföljande uppgifter rörande information och utbildning m. m.: - Uppföljningoch omprövning av energihushållningsprogrammel 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 309 - Initieraoch stödja utbildning av vissa yrkesverksamma avseende energi ochenergihushållning - Identifierautbildningsbehov och förmedla önskemål därom lill ansvariga för reguljärutbildningsverksamhet - Samordna sektoransvariga ' myndigheters verksamheter beträffande främst information(särskUt till kommunerna) och utbildning - Allmäninformation om användning och fillförsel - Riktadinformation om tillförsel - Uppgifterenligl förordningen (1979: 735) om vissa åtgärder inom statsförvaltningen föratl minska förbmkningen av energi - Informationom verkels verksamhel Administrativ enhet, enhet 5 Enhet 5 A 17 tjänster ' Enhet 5 B 8 tjänster Fömtom all vara verkelsadministrativa enhet svarar enhet 5 även för administrafiva uppgifter ianslutning lill verkets chefsskap för statens elektriska inspektion. Vidarehandhar enhet 5 ål energiforskningsnämnden och använtkärnbränsle löneadminislralion och matrikelföring samt utbetalning och redovisningsåvitt avser anslag på statsbudgelen. Enhet 5 biträder i övrigt dessamyndigheter i administrativa frågor. Enhet 5 A kommer allhandha ekonomiadministration saml administrativ rationalisering ochadministrativ service. Uppgifterna kommer all ha följande omfattning:Ekonomiadministration - Ekonomiskplanering och resultatanalys - Utvecklingav ekonomiadminislraliva metoder - Administrativsamordning av arbelel med anslagsframställning, intern-budget ochverksamhetsplan - Planeringoch genomförande - i samarbete med berörd enhet - av administrativaralionaliseringsåtgärder - Inlendenlur,inköp och invenlarieredovisning 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 310 - Sekretariatåt verkels styrelse och utvecklingsnämnden - Biträdemed kansligöromål åt , nämnden förvärdering av eldisiributionsanläggning m. m. samt Enhet 5 B kommerall handha personaladministration samt ha ansvar för en för verkel gemensam regislralur.Uppgifterna kommer atl ha följande omfattning: Personaladministration - Underiagför långsiktig personaladministrativ planering och underiag för utformning,utveckling och uppföljning av verkels personalpolitik - Beredningsorganför verkel i arbelsrältsfrågor och lokala löneförhandlingar - Arbetsordning,befallningsbeskrivningar och bemanningsplaner - Personalsocialverksamhel och arbetsmiljöfrågor - Rekrytering,löne- och anställningsvillkor - Intern information Regislralur för hela Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Register 12 12 1213 14 14 15 2 Indusiriråd/induslriatlaché 5 Bidragtill vissa internationella organisationer *31 247 000 16 B Industri m. m. 50 14 52 15 52 16 63 22 63 23 : Förvaltningskostnader *23 991 000 Utredningar m.m. *37170O0 Bidrag lill regionala utvecklingsfonder m.m. 97 850000 Täckande av förluster i anledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder Täckande avförluster i anledning av statliga industri garantilån m. m. 150000000 1000 Branschfrämjande ålgärder 27 740000 Branschfrämjande åtgärder för tekoindustrin *38 000 000 Kostnader för ränlebefrielse vid strukturgaranlier till förelag inom vissa industribranscher 1000 Täckande avförluster på grund av strukturgaranlier till företag inom vissa industribranscher lOOOOOOO Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- och konfeklionsindustrierna . *3 500000 Bidrag lill företagsinriktad fortbildning 4000000 Bidrag till Stiftelsen för Företagsutveckling 20000000 Främjande av hemslöjden 4 289000 Medelstillskou fill Norrlandsfonden 30000000 Kostnader för stalsslödd exportkreditgivning genom AB 1 000000000 Kostnader för stalsslödd exportkreditgivning avseende expon av fartyg m. m. 480000000 Ersätlning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till 20000000 Kostnader för viss kreditgivning hos Lån till investeringar inom glasinduslri 3 000000 Kostnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgaranlier för glasindustri 2 000 000 Räntestöd till Tillväxtinvestbolag 10750000 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier för lån lill Tillväxtinvestbolag m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Hemställan (såvill avser regionalpolifiskamedel) Regionalpoliliskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser Täckande avförluster pä grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m.Ersättning för nedsättning av socialavgifter 383 417000 500000000 298 250000 Mineralförsörjning m. m. Geologisk kartering, m. m. Utrusining BergsstatenStålens gruvegendom: Prospektering m. m. Egendomsförvallning m. m. Delegationen församordning av havsresursverksamheten 64065 000 1277000 2 209000 117 Stöd till anordningar för alt minska utsläppenav svavel vid förbränning av kol 120 Introduktionav alternativa drivmedel 128 1 Förvaltningskostnader 19987000 141 2 Utredningar m. m. ochinformation 10611000 146 4 Utbildning och rådgivning m. m. föralt spara energi 1000 149 5 Främjande av landsbygdens elektrifiering 4500000 150 6 Solmätning vid meteorologiska och hydrologiska 151 7 Ersättning förförsenad idrifttagning av kärnreaktorer 375000000 152 8Förvaltningskostnader 1000 155 9Kärnsäkerhetsforskning 1000 158 10Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall 1000 160 11 : Kraftstationer m. m. 188 12 Visst inlernalionellt energisamarbele 11942000 189 13 Medelslillskou till Svenska 7000000 Teknisk utveckling m. m. Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling 610500000 Europeisktrymdsamarbete m. m. Bidraglill *348 000 000 Län.tillden europeiska patentorganisationen m. m. Siatensprovningsanslalt: Uppdragsverksamhet 1000 Bidragtill statens provningsanslalt 34720000 Statensprovningsanslalt: Utrustning 7000000 Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Bidragtill verksamheten 5248 000 Byggnadsarbetenför teknisk utveckling m. m. Stödfill industriellt utveckUngsarbete 150000000 Stödtill svensk-norskt industriellt samarbete 37500000 Bidragtill verksamheten vid 42 500000 Avvecklingav forskningsreaktorer m.m. 5750000 Anläggningarför radioakfivl avfaU i Studsvik, m. m. Ersättning till domänverkels fond för utgifterför Kostnaderför kronotorp 2000 000 Förenadefabriksverken: Byggnader och utrustning 68300000 Betalning avränta och amortering på statens skuld till Kostnaderför skuldebrev lill 107000 000 Räntestödtill varvsindustrin *120 000 000 Nämndenför fartygskreditgaranlier 4380 000 Ekonomiskt försvar: Bränslen och drivmedel m. m. Drift av beredskapslager 604913000 Beredskapslagringoch industriella åtgärder 1094985 000 Särskildakostnader för lagring av råolja och flygdrivmedel 1000 287 1 Förslag till lagom upphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissaoljeprodukter, m. m. 288 2 Förslag filllagom ändring i lagen (1973:1216) om särskild 289 3 Strategi föraltemativa drivmedel (utdrag ur Ds I 1982:12) 300 4 Förslag till lagom ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt 302 5 OKE:s förslag tillorganisationsschema och till precisering av uppgifter för statens energiverk Bilaga 15 till budgetpropositionen 1983 Prop1982/83:100 Civildepartementetinrättas och beslår i huvudsak av delar av de tidigarekommun- och budgeidepartementen. Till förs även endel uppgifter från ekonomidepartementel. Civildepartementetär den offentliga sektorns departement. Inom harcivUdepartemenlel etl vitt samordningsansvar för de frågor som rör denoffentUga sektorn, även om dessa frågor handläggs inom annat departement. Arbetet med attvidareutveckla samhällsförvaltningens service och förhållande lill medborgarnaär belydelsefulll. Huvudinriktningen för arbete i sådana frågor äralt stödja myndigheterna i deras uppgifter att ge en god service och tjäna medborgama, allförbättra kontakterna mellan myndigheterna och allmänheten och alleffektivisera den offentliga förvaltningen. hör även fortsatt arbete med all utveckladen kommunalasjälvstyrelsen och den demokratiska insynen i statsförvaltningen saml altfinna nya vägar för all decentralisera beslutsfunktioner. Tillcivildepartementet hör frågor som rör rationalisering och revision inomstatsförvaltningen, vilka innefattar de med rationaliseringen nära sammanhängandefrågoma om användning av ADB i statens verksamhel samt samordningen avdalapoUliken. Vidare omfaltar verksamheten frågor om decentraliseringinom den offentliga sektorn, slallig statistikproduktion,samhällsinformation saml lokalförsörjning för statliga myndigheter, i den mån sådanaärenden inle ankommer på något annat departement. Departementetsverksamhetsområde omfattar också frågor om arbets- och anställningsvUlkor ioffentliga ansläUningar saml personaladministraliva och personalpolitiskafrågor för statligt anställda, däribland frågor som rör jämställdhet mellan kvinnor och män. Till departementethör även frågor som rör den statliga länsförvaltningen, den kommunalasjälvstyrelsen samt och andra trossamfund. Idepartementels uppgifter ingår all biträda med samordning av regeringspoUfikeni frågor som rör och landstingskommunal 1 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 15 2 Departementet har också ell särskilt ansvarför frågor som rör folkrörelserna. Slufiigen hör fill departementet vissafrågor om administrationenav departementen. De förslag fill utgifter inomcivildepartementets verksamhetsområde somnu läggs fram för budgelårel 1983/84 omfattar ca 6150,6 milj. kr. Del under civildepartemenlel redovisade anslaget filltäckande av merkostnader för löneroch pensioner är schablonmässigt beräknat fiU 3000 milj. kr. Den störstautgiftsposten därefter utgörs av kostnader för länsstyrelserna. Länslyrelsensskatteavdelning utgör undanlag från besparing enligl det s. k.huvudalternafivel, dvs. all myndighetens anslagstilldelning skärs ned med 2%.Anledningen liU undantaget är den volymtillväxt som varit samt angelägenheten avalt inle minska statens intäkter. Även statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN)utgör undantag från huvudällemafivet. () föreslås fåomfördela besparingarna mellan budgetåren 1983/841985/86. Ett motsvarande förfarandeförordas för statens löne- och pensionsverk (SPV). Övriga myndighetsanslaginom departementets verksamhetsområde har för nästa budgetår i huvudsakberäknats med utgångspunkt ihuvudalternativet. För nästa budgetårberäknas utgifterna för byggnadsarbeten för stallig förvaltning uppgåtill ca 200 mUj. kr., vilket innebär en minskning med ca 90 milj. kr. i förhåUande tillinnevarande budgetår. På del statligapersonalpolitiska området beräknas en besparing av 47 milj. kr. tiU följd avatt kostnader för arbetsvärd m.m. för kommunalt anställd personal med statligtreglerade tjänster överförs till kommunema fr. o. m. den . På del kyrkUgaområdet genomförs en besparing på 44 milj. kr. i anslagstilldelningen lUl kyrkofonden.Besparingen motiveras av alt fondens likvida läge medger planerad verksamhel trots minskalstatsbidrag. Den offentUga sektorns utveckUng Samhällsuppgifternaär i slor utsträckning decentraliserade liU kommuner och landstingskommuner.Dessa tar i anspråk cirka två tredjedelar avden offentliga sektoms resurser. Utvecklingen för den senasie15-årsperioden visar att del främst varit den kommunala konsumtionen som ökal. 1982/83:100 Bilaga 15 Den ofTentliga sektorn iprocent av BNP löpande priser Källa: SCB, Nationalräkenskaperna 1981. Utbyggnaden av denkommunala verksamheten har också inneburit all kommunerna fått slor betydelseför sysselsättningen. Nästan en Qärdedel av del totala antalet sysselsattaeller en miljon människor är verksamma med kommunala uppgifter. Den offentligasysselsättningens andel i procent av den totala sysselsättningen I antal limmar 12,6 20,9 27,4 Källa: SCB,Nationalräkenskaperna 1981. Frågor om den statliga förvaltningensorganisation och arbetssätt tas från olika utgångspunkter upp i flerautredningars arbete. (B 1977:01) fick år 1979uppdraget att kartlägga de förändringar som har skelt i den statligaförvaltningens organisation. Utredningen skall beskriva och analysera nurådande förhållanden och problem i relationerna mellan regering, riksdag ochförvaltningsmyndigheter. Decentraliseringsdelegationen (B 1980: A) inrättadesför decentralisering av stallig verksamhel. Myndighelemas service lillallmänheten övervägs av förvaltningsrättsutredningen (Ju 1978: 09). Enutredning om statUg styrelserepresentation m. m. planeras. a. se över statliga styrelsers roll och ansvar samt utvärderaeffektiviteten i del stafiiga styrelsearbetet och undersöka behovel avutbildning av ledamöter i statliga styrelser. Allmänt taget, när del gäller denstatliga förvaltningen, eftersträvas en samordning av utredningsarbetet. 1982/83:100 Bilaga 15 4 Den offentliga sektorns service Etl programför,utveckling av den offentliga sektorns service och förhållande liUmedborgarna kommer all utarbetas inom civildepartemenlel. Syflel är alt bl. a.stödja myndigheterna i deras uppgifter all ge god service och tjäna medborgama,utveckla den kommunala självstyrelsen och den demokratiska insynen istatsförvaltningen saml förbättra kommunikationen meUan myndigheterna ochallmänheten. En närmare redogörelse lämnas i bilaga 2 lill budgetproposifionen(Gemensamma frågor). Rationalisering och revision inomstatsförvaltningen m.m. Statskontorets tvåhuvuduppgifter är alt vara utredningsorgan åt regeringen saml normgivande ochstödjande organ för myndigheterna inom området rationalisering, administrativutveckling och ADB. Härtill kommer uppgifter att ansvara för anskaffning avgenerellt användbar ADB-utmstning. Enligt beslul (FiU 1981/82:34,rskr 1981/82:317), med anledning av förslagen i prop. 1981/82:100 bil. 11, omändrade riktUnjer för anskaffning och finansiering av ADB-utmstning istalsförvallningen bör dock statskontoret inom ramen för sillsamordningsansvar delegera upphandling av viss ADB-utmstning tUlanvändarmyndighelema. En ny uppgift förstatskontoret är alt lämna de statliga myndigheterna m.fl. råd och upplysningari sådana frågor om offentlighetsprincipen och ADB som bl.a. berör de nyligenbeslutade tilläggen i sekretesslagen. Den närmare utformningenav organisationen m. m. för teknikupphand-ting inom dataområdet utreds f. n. avdatadelegafionen (B 1980:03) och statskontoret. finns ett flertalorgan med kunskap och kompetens i teknikupphandlings- och dalafrågor.Datadelegalionens och statskontorets uiredningar syftar lill all utvisa påvilket säll den befintliga organisationsslmkturen bör ändras ellerkompletteras, avserall fortsätta omorienteringen av sin verksamhel, så atl verkel i ökande gradkan medverka lill att regeringen får förbättrat underlag för omprövningar avoch besparingar i den statligt bedrivna och finansierade verksamheten.Underlaget består främst i bättre information om den samlade offentligaverksamhetens effekter inom olika delar av samhället. Riksrevisionsverkelsuppgifter har fr.o.m. utökats genom all verkel svarar för denexterna revisionen av affärsverkens redovisnings- och bokslulshandlingar. Del är myckel angelägelatl de statliga myndigheterna genom sin normgivning m. m. inle åsamkar bl. a.kommunerna ökade kostnader. Föreskrifter härom finns i kungörelsen (1970:641)om begränsning i myndighels räll alt meddela föreskrifter, anvisningar och råd.Enligl kungörelsen får statliga myndigheter inte utan regeringens medgivandege ut ändrade eUer nya föreskrifter, anvisningar eller råd som kan leda lilldirekta eller indirekta kostnadsökningar i den verksamhel som berörs. Delåligger att följa myndighetemas tillämpning avbegränsningskungörelsen. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 5 En översyn av begränsningskungörelsen görs i samråd medriksrevisionsverket av Slat-kommungmppen (Kn 1980:03) som tillsattes år 1980för att seöver de slafiiga myndighelemas tillsyn och kontroll av och landstingskommunal verksamhet. De myndigheter somunder /83 planerar alt ge ul nya eller ändrade föreskrifter etc. som kanleda fiU nya eller ökade kostnader harålagts att redovisa dessa planer i samband med anslagsframställningarna för /84. Härigenom harmöjligheter skapats all mer samlatbedöma hithörande frågor. När det gäller regler som särskill riktar sig tUl kommuner och landstingskommunerhar myndigheterna i en särskild förordning (1981:305) ålagts atl göra en lolalgenomgång av sina föreskrifter, anvisningar och råd. För nästa budgetårberäknas utgifterna för byggnadsarbeten för slallig förvaltning uppgålill ca 175 milj. kr. Detta innebär en minskning med ca 90 milj. kr. iförhållande tiU innevarande budgetår. Minskningen beror främst på all debyggnadsarbeten för i som pågått under senarebudgetår i huvudsak är avslutade. I investeringsplanen har en ny kostnadsramför om- och tillbyggnad för länsförvaltningen i förts upp. Vidareföreslås en uppräkning av kostnadsramen lill Diverse objekt. Dessa medel äravsedda främst för sådana investeringar som erfordras för ell effektivareutnyttjande av del befintliga lokalbeständet. sominvesteringsvolymen beräknas minska upprätthåUs en beredskap för atlkunna påbörja nya byggnadsinvesteringar som ell led i de konjunktur- ocharbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs. Omfattningen avbyggnadsinvesteringarna kan komma all förändras i förhål-, lande liUbudgetförslaget med anledning av sådana ålgärder. I samband med 1981års avtalsrörelse kom parterna överens om vissa principer vad gäller bl.a.irygghelsmål, planering och personaladministrafiva ålgärder (1981-82, bil. Parterna var ense om atl principerna skulle utgöra gmndval för ell kommande trygghetsavtal. Trygghetsmålel förde statsanställda som redovisades i avtalet formulerades på följande sätt. "Förändringarbör ske så atl en övergång till ny verksamhel för berörda arbetstagareunderlättas. Förändringarna genomförs sä all en eventuell personalavvecklingsker genom naturlig avgång, omplacering och andra personaladministrafivaåtgärder. Med beaktande av verksamhetens krav ska största möjliga hänsyn las lill deanställdas krav och intressen vid förändringarna. Om en arbetstagareinle kan beredas fortsall anställning inom statligt reglerad verksamhel på bostadsorten,skall staten som arbetsgivare - om Prop.1982/83:100 Bilaga 15 6 arbetstagarenså önskar - medverka lill alt finna annan anställning på orten. Parterna är överensom atl vad nu sagts innebär all åtagande för staten som arbetsgivareatl så långt möjligl med hjälp av olika personaladministraliva ålgärdermedverka lill att trygghetsmålel förverkligas. Del innebär inte en utfästelseatl därutöver garantera fortsall sysselsättning. Åtgärderna ska dock ske medden övergripande personalpolitiska inriktningen atl ingen arbetstagaremot sin vilja skall bli ulan arbete." Utöver de stafiigtanställda omfattas också kommunalt anställda lärare m.fl. med statligtreglerade anställningar av ambifionen atl i avtal skapa regler för arbetet medrationaliseringar och besparingar. Arbetsgivaransvaret för dessa arbetstagargmppervilar främst på respektive huvudman dvs. för flertalet arbetstagare på kommunerna ochlandstingskommunerna. Staten har emellertid också ett ansvar - genom atlanställnings- och arbetsvillkorenför kommunall anställda lärare m.fl. regleras i statliga avtal - för att i de fortsatta förhandlingarnakomma överens om trygghets-reglerför t. ex. lärarkollekfivel. Detta regleras också i den tidigare angivna bilaganfiU 1981-82 p: IIsom lyder: "Parterna äröverens om all med utgångspunkt i de Irygghelsmål som anges i avsnitt I p. 1anpassa nuvarande beslämmelser om ansläUnings-Irygghelen och därmedsammanhängande frågor för lärare med statligt reglerade löner. I detta arbete skaparterna beakta de särskilda institutionellaoch andra förhållanden som gäller för lärarna. Del fömtsätts allöversynen sker i samverkan med och ." Det omfallandebesparings- och rationalisenngsarbete som pågår inom aUsamhällsförvaltning ställer bl. a. stora krav på etl fungerande syslem för atl undvikafriställningar. Vad som därvid uttalas i 1981-82, bil. XV, är en god grund föravslutandet av de irygghelsförhandlingar som pågår med destatsanställdas organisationer. Dessa förhandlingar bör vara slutförda. Deangivna uttalandena bör därmed också prägla rationaliserings- ochbesparingsarbetel under /84. När elttrygghetsavtal föreligger kommer frågan atl anmälas för . Ett nytt avtal omanställnings- och arbetsvillkor för den som har anvisats statligungdomsplats har träffats . Fr.o.m. den handläggsfrågorna om ungdomsplalser i administrativt hänseende av kommunerna. En översyn avstatens förhandlingsråd (FHR) planeras. Bl.a. skall möjlighelerna prövas all finna lämpligaalternativa organisafionsformer för denförhandlings- och informationsverksamhet som FHR bedriver. Vidare planeras enöversyn av det personaiadministrativa regelsystemet. Syftet är att uppnåregelförenklingar såväl inom det avlalsreglerade som inom delförfattningsreglerade området. Förenklingarna bör leda till bl. a. minskadekostnader för myndigheternas personaladministration. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 7 Ocksåöverklagandereglerna i arbetstvister på statens område avses bli föremål för enöversyn. Syftet är alt uppnå förenklingar och förtydliganden. Vidare planeras ianslutning till bl. a. riksdagsultalanden en översyn av vissa frågor som rörmeritvärderingen vid statliga tjänstetillsättningar. Syftet är all nå enuppstramning av gällande regler och praxis. Utbyggnaden av denstatliga företagshälsovården fortsätter. Avtal har träffals mellan decentrala parterna på den statliga arbetsmarknaden om medel tillSlalshälsan för budgetåren 1985/86 och 1986/87. Utbyggnaden beräknas därefter vara slutförd. En besparing om 47milj. beräknas fill följd av all kostnader för arbetsvård m. m.för kommunalt anställd personal med statligt reglerade tjänster överförslill kommunerna fr. o. m. . Besparingen avser anslagetLönekostnader vid viss omskolning och omplacering. Avveckling avstatens bestånd av uthyrningsbostäder har inletts.