prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Beträffandeforskningsfrågorna har industridepartementet anmodat datadelegationen atlinkomma med synpunkter på styrelsens för teknisk utveckling (STU) rampi-ogram inom deldatatekniska området. Delegationen har valt att lämna synpunkter på STU:s ramprogramför kunskapsutveckling ominformationsbehandling samt för elektronisk och elektro-optisk komponenlteknologi. Beträffande del förra ramprogrammet avläm- nade datadelegationen kompletteringar lill de synpunkter och förslag som lämnats . Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 17 ka frågor kring ramprogrammet. Beträffande det senareramprogrammet lämnadedelegationen sina synpunkter . Universitets- ochhögskoleämbetet tillsatte en datareferensgmpp för forskning ochutbildning inom dataområdet. Under /82 har arbete pågått isyfte alt föreslå förstärkningar för den administrativt inriktadeutbildningen. Datadelegalionens sekretariat har följt detta arbete. Medteknikupphandling avses en beställning av utveckling av ny eller förfinad teknik, nya system m.m. som intefinns på marknaden baserade på krav från beställaren. har medanledning av prop. 1981/ 82:123 godkänt (FiU34, rskr 317) att ett särskilt organ med de uppgifter som anges i propositioneninrättas för teknikupphandling inom dalaområdet för den offentliga sektorn.Några riktlinjer för del föreslagna organets organisation, sammansättning,arbetsuppgifter och verksamhetsformer angavs inle i propositionen. ansåg det mol den bakgmndenlämpligl atl datadelegalionen gavs uppdraget all utarbeta förslag i dessa frågor. Regeringen fattademed anledning härav beslut om till-läggsdirekfiv (Dir1982:26) till datadelegafionen innebärande att delegationen skall utarbetaoch lämna förslag till regeringen i de nämnda frågorna. Datadelegafionen avseratt redovisa sina förslag. Enligt sinadirektiv bör delegationen översikfiigt granska och utvärdera effektema avstörre statliga ADB-investeringar. Delegationen genomförde därför i slutet avår 1981 en genomgång av del s.k. RS-systemet inom skatteförvaltningen.Genomgången redovisas i rapporten (Ds B, 1981:21) RS-systemet - engenomgång och utfrågning tillsammans med datadelegationensförslag med anledning av genomgången. Rapporten överlämnades till regeringenden . Förslagen innebar bl.a. att regeringen i god lid borde tainitiativ till atl påbörja förberedelsearbetet med den driftorganisation och systemslmklur som kan bliaktuell mot slutet av 1980-lalel.Riksskatteverket borde vidare la initiativ till en bred diskussion i avsikt att pröva de förslag sompresenterades vid genomgången. Datadelegationentillkom i ett läge då elt mycket slort anlal utredningar samlidigt verkade inomdataområdet. En huvuduppgift för delegationen, enligt det uttalande frånfinansutskottet som utgjorde gmnden för delegationens tillkomst, var atl bevakautvecklingen av datoriseringen och främja kunskapsutvecklingen på området. Delegationen skulledärtill föreslå åtgärderför atl garantera en positiv utveckling av datoranvändningen i samhället under demokrafisk styrning och kontrollsaml verka för all samarbetet mellanbl. a. de pågående utredningarna underlättades. Delegationen hadeytterligare en viktig uppgift i atl utgöra ett forum för kontakter mellanriksdagspartierna, arbetsmarknadens parter, kommunförbunden m. fl. förinformationsutbyte kring datafrågorna. Ett genomgripandereformarbete utförs nu beträffande departementsor-2 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 18 Etl nytt departement, ,fillskapas fr. o. m. med uppgifter av stor vikl fördalapolitiken. Departementet har bl. a. följande speciella uppgifter: attutveckla arbetet alt decentralisera i samhällsförvaltningen, stärka medborgarnasinsyn och deltagande i samhällsarbetet, utveckla den kommunala självstyrelsen,effektivisera och förenkla den statliga förvaltningen samt utveckla deanställdas inflytande påden statliga arbetsmarknaden. Det ankommer vidare på departementet attmedverka till personalutveckling ochutbildning för de statligt anställda samt all skapa en god arbetsmiljö. Departementetsarbetsuppgifter och organisafion gör del möjligl alt i regeringskanslietspermanenta organisafion bedriva det samordnande arbete för den datapolitiska utvecklingensom datadelegalionen varit ägnat åt. Behovetav en delegation med de uppgifter som tillskapades minskarsom en följd härav. Jag avser därför altföreslå regeringen att ge datadelegationen nya direkfiv som preciserardess arbetsuppgifter lill vissa särskilda frågor inom datapolitikens område. I första hand bördelegafionen få i uppgift att avsluta sitt viktiga arbete påleknikupphandlingsområdet och att lägga förslagom hur en fortsatt bred utbildning om datafrågorna, riktad lill hela gmppenmedborgare, skall kunna bedrivas. Ytterligare bör daladelegationen avsluta och rapportera sitt arbete attbeskriva utvecklingstendenser inom datateknologin. Samordningen avpågående utredningsarbete bör enligl minmening kunna ske inom ramen för det samordnande arbete som jag nyssnämnt. För det fortsattaarbetet inom datadelegationen gäller från min sida att det behövs ett fommför åsiktsutbyte och informationsutbyte mellan riksdagspartierna,, arbetsmarknadens parter, kommunförbunden och andra viktigaintressenter inom datapolitikens område. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 11 Användningen av ADB i statsförvaltningen 1978/79:121om användningen av ADB i statsförvaltningen redogjordes för olika frågor omstatsförvaltningens användning av datorer för administrativa ändamål. a.påtalades svårigheterna att snabbt och enkelt skaffa en överblick över den statligadatabehandlingen. behov av information anfördes särskUt. Denna frågaberördes även under riksdagsbehandlingen (FiU 1978/79:34) av propositionen.Riksdagen fann det därvid ändamålsenligt att en årlig redovisning över ADB istatsförvaltningen bifogades budgetpropositionen med hänsyti tiU dels de vikligaprincipfrågor,dels de betydande effekter för medborgama som införandet av ADB ofta medför. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 19 Regeringen har moldenna bakgmnd uppdragit åt statskontoret att utarbeta en redovisning efter vissariktlinjer över användningen av ADB istatsförvaltningen. föreliggande redovisning, som bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 2.2, bygger sålunda på uppgifter som statskontoret stäUt samman. Redovisningen avserfrämst användning av ADB för administrativa ändamål. Beträffande information ompågående utredningar inom ADB-området hänvisas lill bilaga 2.1. Redovisningenavseende statsförvaltningens användning av ADB har skett iföreliggande form sedan starten . Jag avser att under innevarande budgetårta inifiativ liU en mindre utvärdering av redovisningens uppläggning ochinnehåU. Med utgångspunkt i utvärderingen bör övervägas om den nuvarandeformen för redovisningen för är den mest ändamålsenliga eller omeventuellt någon annan form bör tUlämpas. Jag hemställer attregeringen bereder tillfäUe attta del av redovisningen. 12 Den statliga revisionsverksamheten () är central förvaltningsmyndighet för revision inomstatsverksamheten. Verkel bedriver främst förvaltningsrevision som syftar tUl attgranska den statliga verksamheten och fiUse atl den bedrivs effektivt. RRVgranskar även de statliga affärsverkens redovisning och bokslut. För redovisningsrevision av statliga myndighetersverksamhet finns revisionskontor. Regeringen bestämmer vid vUka myndigheterrevisionskontor skall finnas (värdmyndighet) och vilka myndigheters verksamhel som skaU granskas av revisionskontoret.F. n. finns 22 revisionskontor saml enrevisionsbyrå vid försvarets civilförvaltning. Dessa har enligt förordningen (1980:718) om revision vidrevisionskontor eUer motsvarande bestämmelsersom huvudsaklig uppgift att granska redovisningen hos berörda myndigheter och bedöma om den ärrättvisande. RRV utövar tillsyn över revisionskontorenoch meddelar föreskrifter och anvisningarför revisionens utförande. Vidare skall verket fillse att redovisningsrevisionen bedrivs ändamålsenligt ochi betryggande former. RRV lämnade efter en översyn avrevisionskontorsorganisationen ett förslag tiU regeringen angåendeorganisation och arbetsformer för revision vid- revisionskontor. Förslaget syftade tUlatt effekfivisera revisionsverksamheten vid revisionskontoren. I förslaget angav RRV ävenvissaallmänna synpunkter på en minskning av antalet kontor. Förslagel behandlades av regeringen i prop. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 20 föreslogs åtgärder som bl.a. syftade tUl att stärkaredovisningsrevisionens slällning och oberoende inom ramen för nuvarandeorganisation i stort. beslöt (FiU 1979/80:41, rskr 394) i enlighetmed dessa förslag. Regeringen har motbakgmnd härav utfärdat en förordning (1980:718) för revision vid revisionskonlor. Deväsentligaste förändringarna i förhållandetill tidigare var atl revisionskontoren främst skaU bedriva enredovisningsrevision som syftar tUl att avge en revisionsberättelseinnehållande en bedömning av de granskade myndigheternas redovisning förräkenskapsåret, attchefema för revisionskontoren skall fastställa revisionsplaner saml all tjänsterna som chef för revisionskontor tUlsätts avRRV efter samråd med iförsta hand värdmyndigheterna. Dessutom harregeringen i enlighet med nyssnämnda proposition beslutat om att större delen av särkostnademaför revisionskontoren fr.o.m. budgetåret1980/81 anvisas och redovisas åtskilt från värdmyndigheternas övrigamedel. Genom beslut uppdrog regeringen åtRRV alt utreda möjlighetema att sammanföra de befintliga revisionskonloren,fill större enheter och denlämpliga fördelningen av verksamhetsområden meUanrevisionskontoren. Vidare uppdrogs åt RRV att utreda behovet dels av ADB-kompetensför revision av ekonomisk redovisning och ekonomiska transaktioner som sker med hjälp av ADB, delsav ADB-revisorers medverkan vid utveckling av ADB-system samt att därefterpröva den lämpliga fördelningen avADB-resurser och ADB-kompetens meUan RRV som tiUsynsmyndighet ochrevisionskontoren. En fömtsättning förutredningen var alt en ändring skulle göras inom en i huvudsak oförändrad total resursram. RRV har den 21 juni1982 redovisat uppdraget i en utredningsrapport benämnd Den statliga revisionsverksamheten.Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning avrapporten och en sammanställning av remissyttrandena bör tas tUlprotokollet i detta ärende som bilaga 2.3. Det förslag som RRVlämnat i sin utredningsrapport Den statliga revisionsverksamheten avseenderevisionskonlorsorganisafionen innebär att antalet revisionsenheler minskas från23 liU 12 inom en totalt sett oförändrad resursram. Detta förslag förefaller väl avvägt ochjag kan i huvudsak fillstyrka del. Genom sammanläggning tUl störrerevisionsenheter skapas möjlighet atl bedriva revisionen effekfivare bl. a.genom att resursema kan utnyttjas bättre. Det ankommer på regeringen atlbesluta om vilka myndigheter som skaU granskas av resp. revisionskontor och vUkamyndigheter som skaU varavärdmyndigheter. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 21 Enligt min meningbör några justeringar göras inom ramen för de 12 kontoren. Dessa justeringar, somjag nu skaU närmareredovisa, gmndar sig på framförda synpunkter i remissvaren. Revisionskontoretvid generaltullstyrelsen (GTS) har av RRV föreslagits bli sammanfört medrevisionskontoret vid länsstyrelsemas organisationsnämnd (). Pådetta sätt skulle man få en samlad uppbördsgranskning i staten. TiU områdetskuUe även föras granskningen av ().Revisionskontoret vid () föreslogs bUda ett eget kontor.Granskningsområdet kännetecknas av etl stort utgiftsområde med storadatoriserade system och ett sammanhållande revisionskontor försocialförsäkringsområdet. Såväl som RFV framhåller i sina remissvar att ensammanläggning av deras revisionskonlor till ett kontor vid RFV skuUe skapa ett naturligarerevisionsområde, eftersom skatte-ochförsäkringssystemen har beröringspunkter. RSV framför liknande synpunkter. Jag delar den uppfattning som dessamyndigheter framfört och föreslår att revisionskontoren vid och förssamman med RFV som värdmyndighet. Inom detta revisionsområde finns fleramyndigheter med stora datoriseradesystem, vilket gör alt man bör kunna bygga upp en god kompetens för attgranska dessa system. Revisionskonlorenvid GTS och () är båda förhållandevis små. Bådakontoren ligger i Slockholm och bör därför ulan svårigheter kunna läggas samman tillett kontor. Både GTS och RPS har regionala organisationer och ett sammanslagetrevisionskontor, vilket skapar möjlighel att samordna revisionen ochreseverksamheten. Jag föreslår därföratt ett gemensamt revisionskontor för GTS och RPS bUdas med GTS somvärdmyndighet. Revisionskontorenvid , lantbmksstyrelsen och , som är belägna i , är samfiiga småenheter. Med hänsyn tiU främst dengemensamma lokaliseringen föreslår jag atl de tre kontoren läggs samman. Jaganser all skall vara värdmyndighet. Jag har alltså föravsikt att senare återkomma till regeringen med förslag att följandemyndigheter skall bli värdmyndigheter för revisionskonlor, nämligen GTS, RFV,kammarkollegiet, (), ,, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), statens vägverk,och . Samtliga dessa myndigheter ärredan idag värdmyndigheter, men där belägna revisions-kontor får genom dennu föreslagna ändringen som regel elt större granskningsområde. HärtiU kommerförsvarets civilförvaltning (FCF) med dess revisionsbyrå. Beträffande revisionen avdepartementen m.m. kan värdmyndighetslösningen inte tiUämpas fullt ut. Det börankomma på regeringen attbesluta om revisionskontorets organisatoriska stäUning inom . Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 22 Fömtomsammanslagning av revisionskontor innebär RRV:s förslag att granskningen avvissa myndigheter flyttas mellan revisionskontoren. RRV har konstaterat att de nuvaranderesursema är ojämnt fördelade meUanrevisionsenhetema i förhållande tiU deras resp. revisionsområden. Dettafår som konsekvens att vissa områden inte revideras i önskvärd omfattning som några revisionsenheter ärförhåUandevis väl tUlgodosedda med resurser. Utifrån redovisningsrevisionensprimära syfte, att bedömaom myndigheternas redovisning är rättvisande och under föratsättning avtotalt sett oförändrade resurser för redovisningsrevisionen, har RRV därför omprövat resursbehovet mellan de olika revisionsenhetema. I denna resursbedömning har äveninkluderats den revision som bedrivsvid FCF. Jag anser att fördelningen av redovisningsrevisionens resurser måste ske utifrån målsättningenom totalt setl oförändrade resurser.Det är därför enligt min mening nödvändigt att göra en sådan helhetsbedömning för att få en rimligresursfördelning mellan enheterna. De anslagsmässiga konsekvensema för berördamyndigheter av den nu föreslagnaorganisationsändringen kommer alt redovisas av resp. föredragande. Jagföreslår att organisationsförslaget genomförs . ADB-områdetkännetecknas av en snabb utveckling på maskin- och programvamområdet. Delta påverkarkonfinuerligl fömtsättningama för intemkontroU och revision. Det finns elt antal riskfaktorer i samband med datorstödda administrativa system som måsteminimeras. Jag anser därför attADB-verksamheten är ett viktigt område för såväl RRV:s som revisionskontorensoch FCF:s revision. Jag delar RRV:suppfattning att verket skall bedriva förvaltningsrevision av ADB medinriktning atl dels granska effekfiviteten i ADB-verksamheten genom särskUdaprojekt, dels i samband med utveckling av större ADB-system delge de krav revisionenanser att syslem bör uppfyUa, dels medverka vid utarbetande av normer för olikaADB-områden inom statsförvaltningen. Enligt min mening är det viktigt att deerfarenheter RRV får genomsin revision tas fiU vara i den utveckling av melodstöd och av normer för ADB-verksamheten som sker istatsförvaltningen. RRV föreslår attrevisionskontorens ADB-revision i första hand skall bedrivas genom engranskning som ger stöd för etl åriigl uttalande om myndighetens redovisning.Jag delar RRV:s åsikt atl ADB-revisionen bör ses som en integrerad del irevisionskontorens redovisningsrevision. Ett system som redan från början har en godintern kontroU och ändamålsenlighet underlättar den årliga granskningen avbokslut och underliggande redovisning. Revisorerna vid revisionskontoren bördärför enligt min mening på ett tidigt stadium under ettsystemutvecklingsarbete också få lägga framde krav som revisorerna släller. Revisom bör då ha en rådgivande roll. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 23 RevisoremasADB-kompetens bör enligt RRV:s förslag höjas för att revisorema skallkunna granska stora och komplicerade dalabehandUngs-system. Vaije revisionskontor bör självtpå sikt ha en ADB-kompetens som tiUåter eneffektiv granskning av revisionsområdet. Jag konstaterar att RRV i sin tiUsyn och utbUdning avser att fortsattaktivt verka för att höja ADB-kompetensen i revisionsorganisationen. Jag villunderstryka att det i RRV:s tiUsynav revisionskontoren också ingår ett ansvar för metodutveckling av denADB-inriktade revisionen. I syfte att få en rationell arbetsfördelning och godhushållning med ADB-kompetens har RRV föreslagit att några revisionskonlor fårgranskningsansvaretför centrala delar av gemensamma system och datordriftställen som betjänarflera myndigheter. Dessa system är det statliga redovisningssystemet(system S) och det stafliga lönesystemet (SLÖR) samt DAFA som datordriftställe för dessasystem. Jag finner della vara en praktisklösning för att undvika dubbelarbete vid revisionskontoren. Det ankommerpå regeringen att besluta i denna fråga. Med hänvisning tUlvad jag nu har anfört hemställer jag altregeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för revisionskontorsorganisationen som jag har förordat, 2. ta del av vad jag har anfört om ADB-revisionensinriktning. 13 Den statliga tidskriftsutgivningen anhöU vidriksmötet /76 - i anledning av en motion i ämnel hos regeringen om enkartläggning saml eventuella förslag om riktlinjer för den stafiiga lidskriftsulgivningen.Regeringen uppdrog ål dåvarande atl kartläggade statliga tidskrif-lema. Därefter har riksrevisionsverkel (RRV) /80 genomfört en förvaltningsrevision avlidskriftsulgivningen hos statliga myndigheter. Huvudsyftet var atl kartlägga utgivningen. Genom en enkät frågade RRV 140 myndigheter om derasinformationsverksamhet under /79. Enkäten besvarades av 137 myndigheter. Av svarenframgick bl. a. följande. Sammanlagt disponerade dessa myndigheter ca 385milj. Detta motsvarade av myndighetemastotala verksamhel /79. Härav gick 66 milj. kr. Enkätsvaren gav emellertid inte uttryck förinformationsverksamhetens verkliga kostnader. Flera myndigheter hade interäknat in vissa kostnader i form av löner till personal som Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 24 sysslarmed information under en del av sin arbetstid, utgifter för den tekniskaproduktionen, m. m. Myndigheternas egenrangordning av sina informationsåtgärder gav vid handen att direkta personkontakterbetraktas som del viktigaste sättet att föra ut information. Därefter kom information genommeddelanden, rapporter och böcker och på tredje plats information genomkurser, konferenser och annan utbildning. Information via författningar m. m. samtgenom broschyrer,annonser, direktreklam o. dyl. kom dämäst. Myndighetemas tidskrifter kom först på sjätte plats. De undersökta myndigheterna redovisadeatt de, sammantaget, gav ut 148 fidskriflervarav 67 var personaltidningar. Övriga vände sig fill en läsekrets ulamor den myndighet som gav uttidningen. Kostnaden för personaltidskrifterna hadeav myndighetema beräknats tiU 14 milj. kr.Av enkäten framgick atl ca en Qärdedel av personallidskrif-teraas upplaga distribuerades utanförmyndighetema. Några myndigheter distribueradeså slor del som eUer mer av sin upplaga lUI intressenter utanförmyndigheten. Jag vUl i dettasammanhang peka på en möjlighel tUl omprioritering och rationalisering.Genom alt sänka kostnaderna för utgivning av personal-tidskrifter skapasutrymme för andra angelägna ändamål. Detta är möjligt bl. a. genom prövning avutgivningsfrekvens och teknik för produktion. Sådana åtgärder behöver inte innebäraatt innehållet som skall förmedlas gårförlorat. Kostnaden för denexterna tidskriftsutgivningen beräknades av myndighetema till ca 31milj. Dessas sammanlagda upplaga perutgivningstillfalle var ca 1,2 miljoner exemplar. Syftet med den externafidskriftsutgivningen varierade. Av svaren framgick alt information om rättigheteroch skyldigheter har en underordnad betydelse. Endast för tre tidskrifter hade denna uppgiftangetts vara den vikfigaste. Au informera isyfte atl påverka attityder eUer beteenden hade däremot angetts vara en viktig uppgift för över hälften avfidskriflerna. I flera faU hade deltaangetts som den allra viktigaste uppgiften. För en Qärdedel av tidskrifterna hade det främsta syftet angetts varaatt mera allmänt informera ommyndigheten, dess verksamhet och verksamhetsområde. Det nu sagda visarpå ett markant intresse hos myndighetema för attitydpåverkande information liksom för mera allmän information ommyndigheters verksamhetsområden. Av RRV:s enkätframgick vidare att åtskUliga myndigheter ger ut tidskrifter som bedömskonkurrera med andra, både stafiiga och privata tidskrifter. Verkel föreslog irevisionsrapporten att man för dessa tidskrifter prövar om de verkligen fyller en funkfion som inte andralidskrifter klarar av. Jag delar denna uppfattning. Myndigheterna uppgavvidare atl av kostnaderna för deras extema fidskrifler, 6,5 mUj. av 31 mUj. kr.,finansierades genom av- Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 25 RRV ansåg att myndigheterna i störreutsträckning bör täcka kostnadernaför tidskriflsulgivningen genom avgifter. För egen del anserjag att huvudprincipen bör vara att statliga myndigheters externa tidskrifterskaU finansieras helt genom intäkter i form av avgifter och t. ex.annonsintäkter. En sådan ordning bör genomföras. För alt undvikaomställningsproblem kan det bli nödvändigt alt genomföra åtgärdernasuccessivt. Jag bortser aUtså i della sammanhang från de internapersonaltidningarna och från de fall där statsmakterna ansett att det ligger i statensintresse atl liUhandahålla tidskrifter för medborgarna liU ett subventionerat pris. Myndighelernagavs anvisningar för hurlidskriftsulgivningen skuUe redovisas i anslagsframstäUningarna för budgetåret1983/84. I anslagsframställningarna har totalt 47 personaltidskrifterredovisats. Kostnaden för utgivning av dessa beräknas av myndigheterna lilldrygt 7 milj. kr. Den högsta kostnaden per anställd, 599kr., beräknar SIDA för personaltidskriflen SIDA-INSIDE. SIDA:s motivering lill denhöga kostnaden är att personaltidningen bedöms utgöra etl väsenfligt bidrag tUl kontaktenmeUan biståndskontoren och hemmamyndigheten. Den lägsta kostnaden per anstäUd, enkrona, redovisar riksåklagaren. Den låga kostnaden möjliggörs dels genom atl redaklörsskapetövergår lill atl vara en sidosyssla, dels genom etl enklare tryckeriförfarandeän fidigare. Del framgår av anslagsframställningama att ett flertal myndigheterredan genomförteller planerar liknande åtgärder i syfte att sänka kostnadema. Kostnaderna /83 för den redovisadeexterna tidskriftsutgivningen, totalt 40 tidskrifter, har av myndigheternabudgeterats till drygt 15 milj. kr. varav 12,5 milj. kr. Med hänsyn tiU de rikfiinjer för extern fidskriftsulgivning jag nyssredogjort för har i budgetarbetet prövats vilka av fidskriflerna som helt eller delvisbör finansieras genomavgifter. Denna genomgång har lett liU att vissa myndighetersanslag för /84 begränsats med hänsyn tUl en utökad eller fullständigavgiftsfinansieringeller i vissa andra fall till all preciserade krav stäUts på utökad avgiftsfinansieringfr. o. m. de därefter närmast följande budgetåren. Jag avser att senareföreslå regeringen att lämna tilläggsdirektiv delegationen(1982:1) för samordning av samhäUsinformation. Delegationen har bl. a. iuppdrag atl se över statliga myndigheters informationsverksamhet. Etlnaturligt led i detta arbete är atl fästa uppmärksamheten på myndigheternas tidskriftsutgivning.