prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Programmet Anskaffning och förvaltning avADB-utrustning Inriktningen ochomfattningen av statskontorets uppgifter i fråga om anskaffning avADB-utruslning har statskontoret bedömt bli oförändrade jämfört med budgelårel1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 79 Statskontorets förslaglUl verksamhel för /84 innebär all verkets personal minskas med5 lill 285 uttryckt i helårsarbelskrafler. Statskontoret har i sinanslagsframställning yrkat anslag enligt huvudalternafivel, vilket medför allverkels personalresurser minskas med fem årsarbetskrafter. Statskontoretsutredningsverksamhet fömlses även under nästa budgetår i hög grad bli beroendeav utredningsuppdrag från regeringen och kommilléer. Statskontoret kommerdärför i likhet med föregående år atl ha en relativt slor reserv förnytillkommande uppdrag för rationaliserings-utredningar och översynsverksamhel. Statskontoret kommer inomden effektivilelsslödjande verksamheten atl ge fortsall vikl ål frågor omrationell konlorsdrift och effekliviseringar med hjälp av ADB. Behovel avvägledning och slöd lill myndigheterna när del gäller införandel av ny teknikinom dessa områden är enligt min mening mycket stort. Statskontoret bör därförvidareutveckla arbetet med avropsavtal inom lämpliga områden. Jag godtar statskontoretsförslag beträffande verksamhetens inriktning under nästa budgetår. Minberäkning av del totala medelsbehovet för statskontoret framgår avprogramsammanslällningen. Jag har därvid till-lämpat huvudalternafivel. Jag hemställer all regeringen föreslår alt fiU Statskontoret för budgelårel 1983/84anvisa etl förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 81351026 Behållning 56377196 1982/83 Anslag 93000000 1983/84 Förslag 135000000 Generellt användbarADB-utrustning, som anskaffas inom den civila statsförvaltningen för andramyndigheter och institutioner än de affärsdrivande verken, finansieras ochredovisas fr.o.m. över förevarande reservationsanslag (f.d.invesleringsanslagel Statens dalamaskinfond: Anskaffning av dalamaskiner).Anslagel omfattar också ADB-utmstning vid flygtekniska försöksanstalten. Från anslaget betalasdels ulgU"ler för ADB-utmstning, dels andra ulgifter avinvesteringskaraktär i samband med anskaffning, installation eller igångkörningav förvärvad eller förhyrd ADB-utmstning, vilka är av sådan art all de börperiodiceras. Över anslagel redovisad utmstning ställs mol avgift till förfogandeför de myndigheter som skall svara för driften av 1982/83:100 Bilaga 15 CivUdepartementet Avgifterna fastställs av statskontoretefter samråd med . Avgifterna skall, utöver normal avskrivning m.m.,täcka slalskonlorels kostnader för upphandling och förvaltning av utmstningen. Finansieringav ADB-utmstning inom försvarel sker över skilda myndighels- och materielanslag. Medelsbehovetför /84 har för försvarets del tidigare denna dag anmälts avchefen för försvarsdepartementet. Statskontorets anslagsframställning för budgetåret1983/84 I anvisningama förmyndigheternas anslagsframställningar åläggs de myndigheter som omfattas av densamordnade anskaffningen all anmäla sitt behov av ADB-utmstning liU slalskonlorel, som tillregeringen lämnar en samladanslagsframställning för den ADB-utmstning som kan behöva anskaffas pådetta säll. Med anledning härav inhämtar statskontoret en gång myndighetemas egna bedömningar avbehovet av sådan utmstning. I det följanderedovisas en sammanslällning över statskontorets bedömning avinvesteringsbehoven för budgetåren 1982/83 och 1983/84. (1000-lal kr.) Budgelårel 1983/84 Myndigheterna har till statskontoret anmältbehov av ADB-utmstning tUl etl sammanlagtvärde av 526 milj. kr. för budgetåren 1982/83 och 1983/ 84. Statskontoret beräknar all anskaffningsbehovelför de två budgetåren blir ca 369 milj. kr., dvs. Bland slörreenskilda anskaffningar som pågår eller planeras märks ersättnings-,kompletterings- eller nyanskaffningar för polisväsendet, del 1982/83:100 BUaga 15 81 centrala fastighelsregistret, den allmänna försäkringen,vägväsendet, centrala bilregistret, ,dalamaskincenlralenför administrativ databehandling, exekutionsväsendet, universitet ochhögskolor, , arbetsmarknadsverket, lantmäteriverket och skatteadministralionen. Av det anskaffningsbehov somstatskontoret beräknat avser ca 340,4 milj.kr. köp av ulrdslning och ca 28,5 milj. kr. värdet av den ulmslning som planeras alt hyras. En del () avmedelsbehoven för köp är redan bundnagenom tidigare anskaffningsbemyndiganden av regeringen eller, vadbeträffar mindre belopp, beslut av statskontoret. Med hänsyn lillberäknad ingående behållning på anslagel samt fiU förskjutningar avleveranser och betalningar som erfarenhetsmässigt inträffar finner statskontoretall 135 milj. kr. behöver anvisas lill /84. Anskaffning avADB-utmstning medför ofta långa leveranslider. Under /84 fömtsesbeställningar ske även av ulmslning som planeras bli installerad underbudgelårel 1984/85. Av de bemyndiganden för beställningar som tidigarehar lämnat beräknas 115 milj. kr. återstå vid utgången av /83. Köpvärdetför den utrustning som beräknas bli installerad under /84 ochbeställd för budgelårel 1984/85 uppgår fill sammanlagt 262 milj. kr. Eltkomplellerande bemyndigandepå 147 milj. kr. Jag vUl i deltasammanhang ta upp några frågor rörande teknikupphandling inom dataområdet. 1981/82:123om samordnad datapolitik föreslogs atl elt särskilt organ förteknikupphandling inom dataområdet skulle inrättas. Datadelegalionen (B 1980:03) avsågs vidare få iuppdrag all närmare utarbeta förslag tiUorganels organisation, sammansällning, arbetsuppgifter och verksamhetsformer. Medelsbehovetför det statliga ekonomiska stödet liU teknikupphandlingberäknades fill 10 milj. kr. för budgelårel 1982/83 saml tiU 15 milj. kr. för vart och ell av de fyradärpå följande budgetåren. Finansieringenav teknikupphandlingen skulle ske genom all ungefär hälften av medelsbehovel finansierades genommotsvarande omfördelningar från reservationsanslaget Anskaffning avADB-utmstning. (FiU1981/82:34, rskr 1981/82:317) godkände att ett särskiU organ förteknikupphandling inom dataområdet inrättades. Vid frågans behandling uttryckteriksdagen viss oro över atl den mångfald av ålgärder som hade vidtagitseller planerades av samhället inom teknikupphandlings-området skullekunna leda lill vissa problem saml förutsatte all regeringen lar de initiativ somerfordras för atl de samhällsstödda insatserna på leknikupphandlingsområdetsammantagna skall ge största möjliga positiva effekt. Etl sådant inifiativskulle kunna vara atl föranstalta om en syslema-6 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 82 tisköversyn av samhällets organisafion på leknikupphandlingsområdet och all vidta de ålgärder som en översyn visarvara motiverade. anvisadelill teknikupphandling inom dataområdet ell reservafionsanslag av 10mUj. för /83. Medlen disponeras f. n. av budgetdepartementel. Regeringen gav iaugusti 1982 datadelegationen det aktuella utredningsuppdraget. Samtidigtuppdrog regeringen åt slalskonlorel all genomföra en inventering av de organinom den offentliga sektorn vilkas uppgift är all upphandla teknikinom dataområdet eUer i övrigt är verksamma inom området för teknikupphandling. Bådautredningsuppdragen beräknas slutfördai . Målmedvetna insatserkrävs för atl långsiktigt bredda och utveckla vårt industriella ochteknologiska kunnande. För en sådan utveckling är en högslående tekniskforsknings- och utvecklingsverksamhet en nödvändig fömtsättning. Kommunala ochstatliga myndigheter och affärsverk spelar en viktig roll som beställare av utrusining. I vissafall kan dessa beställningar ha en direktbetydelse för den tekniska utvecklingen i industrin. Det är bl. a. mot denna bakgmnd som del stora intresset förteknikupphandling som indu-stripoUtiskt instmment skall ses. Chefen förindustridepartementet anförde (bil. 6 s. 1) i prop. 1982/83:50 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. all han avser att la upp överläggningar medföreträdare för det svenska näringslivet om hur en bättre konkurtenskraft för svenskainsalsvaror skall åstadkommas. Vid dessaöverläggningar kommer också leknikupphandlingsfrågor atl las upp. Syftet är atl diskutera formema för en utveckling avteknikupphandlingen som ell industripolitiskt instrumenl. Utöver detindustripoUtiska motivet kan yllerligare elt par motiv anges för en ökadsatsning på teknikupphandling inom den offentliga sektorn. Rationaliseringsmotivetsyftar lill all förbättra teknikanvändningen inom offentligverksamhet. Del datapolitiska motivet syftar i första hand tUl all få fram en mer användarvänlig teknik. EnUgt minuppfattning bör prövas om teknikupphandling, främst inom del datatekniska området, kan ulnylljas ibetydligt större utsträckning i denoffentliga upphandlingen än vad som är fallet, lill gagn för både beställareoch leverantörer. Statskontoret sin beräkning av medelsbehovel under anslagel Anskaffning avADB-utmstning för /84 inte funnit några anskaffningar f. n.lämpade för teknikupphandling. Mot denna bakgmnd bör finansieringen avteknikupphandling inle ske genom atl medel las från del utrymme somberäknas för anskaffningen av ADB-utmstning. Av de för teknikupphandUng inom dalaområdet anvisade 10milj. 1982/83:100 Bilaga 15 83 budgelårel 1982/83 är hitliUs ingen delförbmkad. Detta bl.a. beroende på atl organisationen m. m. avteknikupphandlingen är under utredning. finns etlflertal organ med kunskap och kompelens i teknikupphandlings- och dalafrågor.Dessa bör ges en central roll i ell system för ökal stöd lill teknikupphandlinginom dataområdet. Daladelega-fionens och statskontorels utredningar får utvisapå vilket säll den befintliga organisationsslmkturen bör ändras ellerkompletteras. Jag avser all senare föreslå regeringen all falla beslul i dennafråga. I den takt realistiska teknikupphandlingsprojekt därefter kan framlaskommer regeringen atl pröva dessa och ställa medel lUl förfogande. Så långl nukan överblickas bör emellertid redan tilldelade medel för teknikupphandlinginom dalaområdet räcka även för budgelårel 1983/84.1 den mån den fortsallaplaneringen leder lill ökal medelsbehov avser jag alt föreslå regeringen allåterkomma lill i annat sammanhang. Jag återgår nu lillanslagsbehovet för nästa budgetår vad avser anskaffning av ADB-utruslning. Jagberäknar i likhet med statskontoret anslagsbehovet för nästa budgetär lill 135milj. bemyndigande bör dämtöver inhämtas all beställaADB-utmstning lill ell värde av 147 mUj. utöver tidigare lämnadebemyndiganden. Jag hemställer atl regeringen 1. föreslårriksdagen atl lill Anskaffning av ADB-utrustning för /84 anvisaelt reservafionsanslag av . 2. föreslår atlmedge atl datomtmstning beställs - utöver tidigare medgivet belopp - till enkostnad av högst . Jag hemställer vidare atlregeringen bereder tiUfälle all la del av vad jag nu har anfört omteknikupphandling inom dataområdet. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Under anslagel redovisaskostnader och intäkter vid dalamaskincenlralen för administrafivdalabehandling (DAFA). DAFA skall på uppdragulföra administrativ databehandling tUl en så låg lolal kostnad för statsverketsom möjligl med beaktande av såväl kortsik-liga som långsiktiga aspekter. DAFA skall löpandesamråda med uppdragsgivare i sådana frågor om tekniska eller andra förändringarav betydelse som närmare berör upp-dragsgivama. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 84 Del åligger vidareDAFA särskilt atl liUhandahålla dalabehandUngska-pacilet ål statsmyndighet som saknaregen ADB-anläggning, atl utfärda anvisningar och rekommendationer av betydelseför de ADB-syslem, vilkas drtfl förläggs lill DAFA så all driflaspekter kantillgodoses i ell tillräckligt tidigt skede saml all tillhandahålla generellaADB-program för sådana ADB-fillämpningar som ofta förekommer hos myndigheterna. DAFA får åtaga siguppdrag som avser utveckling och teknisk modernisering av uppdragsgivares syslem samtutveckling av standardsystem och jämförbara produkter. DAFA får vidare åtaga sig uppdragsom innebär all driflanpassa egna och andra organisafioners standardsystem o. d. fördrift vid och utanför DAFA. DAFA får deltaga isystemulvecklingsprojekt med annan huvudman där så är nödvändigt för altdriflaspeklerna skaU tillgodoses i ell tillräckligt tidigt skede elleratt övertagandel av eventuellt funktionsansvar underlättas. DAFA får ocksådellaga i systemulvecklingsprojekt med annan huvudman i syfte all inhämta kunskaperoch utveckla tjänster på smådator-området. För att uppfylla huvuduppgiften får DAFAutföra arbete med melod-och systemutvecklingi samband med uppdrag för administrafiv dalabehandling. Sådant arbete skall debileras uppdragsgivare till fuUakostnaden om det inle är uppenbart orimligt. DAFA leds av enstyrelse. Chef för DAFA är en överdirektör. DAFA är organiserad på enenhet för informafionsbanker, en enhet för kundspecifika syslem, en utvecklingsenhet,en driftenhet och en administrativ enhet. DAFA:s verksamhetbedrivs vid en datacentral i , en datare-gistreringsenhel iHaUstavik, en datacentral i samt en mindre fiUal-enhet i . VidDAFA fanns den 388 anställda, uttryckt i årsarbetskrafter. DAFA skall varaekonomiskt självbärande. För dess drift har endasi etl formellt anslag av1000 kr. För atl lösa tiUfäUiga eller säsongmässigalikvidilelsproblem saml för all tillgodose behov av rörelsekapital disponerarDAFA en rörlig kredit hos riksgäldskonloret på högsl 16 milj. kr. Den totalaomslutningen av DAFA:s verksamhel uppgick under budgelårel 1981/82 lUl130 milj. kr. Nettoresultatet blev ell överskott på 2,9 milj. kr. DAFA förutseren fortsalt efterfrågeökning på sina tjänster. För innevarande budgetårberäknar DAFA en omslutning på 134,1 milj. kr. och ett nettoresultat på 2,2milj. DAFA föreslår att anslaget för nästa budgetår förs upp med ettformellt belopp av . Jag biträder DAFA:s förslag vad avser anslag för nästa budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslår all tiU Datamaskincentralen föradministrativ databehandling för budgelårel1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 BUaga 15 CivUdepartementet 85 Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagelbestrids utgifter för ralionaliseringsprojekl, administrativt utvecklingsarbeteeller försöksverksamhet som bedrivs i rationaliseringssyfle. Anslagel lasi anspråk efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Del står i förstahand lill förfogande för rafionaliseringsprojekl inom sådana myndigheter sominle själva disponerar erforderliga resurser för ralionaliseringsprojekl. Anslaget bör utnyttjas när del medhänsyn fill fiden för projektets bedrivande,projektets storlek eller annat skäl inle är lämpligt atl begära någon särskild medelsanvisning av för ändamålet. Sedanbudgelårel 1978/79 har anslagel även lagils i anspråk för atl bestrida kostnadema för s. k. externaarbetstagarkonsulter som personal-organisafionemapå grundval av träffade medbestämmandeavtal anlitar i ralionaliseringsfrågor.För innevarande budgetår har avtal träffats mellan och del statligapersonalorganisationerna om all ställadrygt 5,4 milj. kr. lill förfogande för della ändamål. Medbestämmandeavtalen innehåller inte någon bestämmelse omrätt lill ersättning för utnyttjandeav externa arbetstagarkonsulter efter budgelårel 1981/82. Om det liU följd av senare träffade avtal, som påriksdagens vägnar godkänns av lönedelegalion, skulle bU aktuellt medulgtfler för delta ändamål också under nästa budgetår förordar jag all ävensådana kostnader får belasta della anslag. Med hänsyn tiU anslagets karaklär i övrigt kan någonsäker bedömning av medelsbehovel för nästa budgetår inte göras. Jag förordar altanslagel förs upp medoförändrat 4 milj, kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet för budgelårel 1983/84 anvisa ellförslagsanslag av . 1981/82 Ulgift 55743 582 1982/83 Anslag 59539000 1983/84 Förslag 60796000 Riksrevisionsverkelär central förvaltningsmyndighet för revision och redovisning samtdärmed sammanhängande frågor inom statsverksamheten. Prop.1982/83:100 Bilaga 15 Riksrevisionsverkel ledsav en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör, som även är styrelsensordförande. Inom verkel finns fem avdelningar, nämligen trerevisionsavdelningar, en prognosavdelning saml en ekonomiadminislralivavdelning. Riksrevisionsverkeltillämpar programbudgetering och tilldelas anslag i programtermer. Följandeprogramindelning gäller för verket. Prognoser, budgel,redovisning Riksrevisionsverkelsverksamhet under programmen finansieras från etl förslagsanslag benämntRiksrevisionsverket. (I OOO-tal kr. 1981/82 Utgift 1982/83 Budget 1983/84 Beräknar Revision Prognoser, budget. Intäkter under Intäkter under program 1 program 2 Budgetförslaget förbudgelårel 1983/83 innebär enligl riksrevisionsverkel en real minskning avverkels resurser . Riksrevisionsverkel kommer att fortsätta atl inriktasin verksamhet, så att verket i ökande grad kan medverka till alt regeringenfår förbättrat underlag för omprövningar av och besparingar i den statligtbedrivna och finansierade verksamheten genom information om den samladeoffentliga verksamhetens effekter inom olika delar av samhället. Den fortsallaneddragningen av riksrevisionsverkels resurser har inle längre kunnat mötas medförbättringar av produktiviteten ulan nedskärningar har påverkal och kommeratl påverka verksamhetens omfattning. Verksamheten inom verkelsbåda program syftar lill att förbättra statsmakternas beslutsunderiag i derasbesparings- och omprövningsarbete. Detta tillsammans med de krympanderesurserna minskar de ekonomiska ramarna för de insatser som syftar lill allstödja myndigheterna inom del ekonomiadminislraliva området. Under budgelårel1981/82 har en successiv minskning av det myndighelsinriktade utvecklings- ochrådgivningsar-betel påbörjats. Vidare skall de funktioner som verkel svarar förinom Prop.1982/83:100 Bilaga 15 CivUdepartementet 87 taxe- och avgiftsområdet saml upphandlingsområdel även ifortsättningen söka rationaliseras så atl de ulan mera väsentliga ambifionsändringarkan fullgöras med lägreresursinsatser. Programmet Revisionindelas i delprogrammen Projektverksamhet, Remisser, Annan extern verksamhet samlIntern stödverksamhet. Tyngdpunkten i programmet ligger under delprogrammetProjektverksamhet. Målet för programmet är all fillse all den statligaverksamheten bedrivs enligl statsmakternas intenfioner och all verksamhetengenomförs under god hushållning med resurser. Genom revisionen skall myndigheterna sfimuleras lillökad planmässighet, bättre resultat- och kostnadsmedvelande saml lill förenklingaroch förbättrad samordning inom och mellan myndigheter. Inom programmet skall förvaltningsrevisionens tyngdpunktligga i all från effeklivkelssynpunkl granska och bedöma hur den statliga verksamhetensammantaget påverkar skilda samhällsområden eller delar av samhällsområden,t.ex. inom del sociala Irygghelsområdet, sjukvården och bostadssektorn.Systemen inbegriper ofta såväl slallig och verksamhel som aktiviteterutanför den offentliga sektorn. Förvaltningsrevisionen skall dels bidra till kunskap om hur dessa syslemeller del-syslem ser ul och fungerar, delsbedöma berörda statliga myndigheters agerande i systemen. Med dessa utgångspunkter skall förvaltningsrevisionen iförsta hand granska resultat och effekter av stallig eller statligt finansieradverksamhel saml statliga myndigheters styrning av en eller delar av ensamhällssektor. Förvaltningsrevisionen koncentreras lill samhäUssystem där samordnaderevisionsinsalser bedöms ge god effekt. planerassådana granskningar bedrivas bl. a. vad gäller statlig styrning av forskning,slallig styrning av socialförsäkrings- och sjukvårdsområdena, samlade effekter av skaller, avdrag,bidrag och avgtfler samt statliga insatser inom arbetsmarknadsområdet. Verkel genomförvidare fr.o.m. budgelårel 1981/82 extern revision av affärsverkens redovisningshandlingar ochbokslut. Tolall innebärverkets förslag en nominell ökning av resurserna under programmet med 1,0 milj. kr. Programmet Prognoser, budget, redovisning ProgrammetPrognoser, budgel, redovisning omfaltar dels uppgifter som avserekonomiadminislraliv information på riksnivå, bl.a. prognoser för siatens inkomster och utgifter, löpanderiksredovisningen och redovisning av budgelulfall, dels atl utveckla ochsprida kunskap om metoder och mtiner för statens ekonomiadminislrafion - SEA -och all tillse alt statensredovisningssystem är ändamålsenliga. Programmet indelas i del- Prop.1982/83:100 BUaga 15 CivUdepartementet 88 programmen Ekonomisk information på riksnivå,Metodutveckling SEA, TUlsyn, drift, rådgivning. Extern ulbUdning (SEA), Annanextern verksamhel och Inlem stödverksamhet. Målet för programmet ärall skapa bättre fömtsällningar för beslul inom det ekonomiadminislralivaområdet på alla nivåer inom den stafiiga verksamheten för att på så sätt höjaeffektiviteten i statsförvaltningen. Inom programmet inriktasverksamheten mot all förbättra den ekonomiska informationen fiU regeringen isyfte atl ge bättre underiag för omprövningar och besparingar. Den tekniska modemiseringen av del slafiigaredovisningssystemet, syslem S, fortsätter i enlighet med regeringens beslul.Genomförandel av del modemiserade syslemel påbörjas enligl planerna med enförsta etapp vid ell begränsat anlal myndigheter under /84. Isamband härmed kommer riksrevisionsverkels utbildnings- och rådgivningsinsalservid myndigheterna att öka. Informationen lUl regeringen förbättras genomutveckling av RRV:s befintliga rapporter och genom utveckling av nya rapporter,anvisningar m. m. Kvaliteten på budgetprognoser, inkomstberäkningar ochfinanssta-lisfik upprätthålls och förbättras genom begränsade insatser.Befinfiig information i riksredovisningen och myndigheternas årsbokslut skallbearbetas för att bättre kunna ulnylljas för ekonomiska analyser och utredningar.Vidare kommer del pågående arbelel med översyner av föreskrtfler ochanvisningar för den stafiiga redovisningen alt fortsätta. Metodutvecklingen inom del ekonomiadminislralivaområdet koncentreras till frägor rörande den statliga budgetprocessen. Arbetetsyftar tiU alt successivt förbättra utformningen av anslagsframställningar,regleringsbrev, verksamhetsberättelser och årsredovisningar. Utvecklingsinsatserlill stöd för myndigheternas verksamhet kommer all begränsas liU särskillangelägna områden, framför allt den tekniska moderniseringen av system S ochmyndigheternas redovisning och resultatanalys som underlag för besparings- ochomprövningsarbetel. Tolall innebär verkelsförslag en nominell ökning av resurserna inom programmet med 0,4 milj. kr. Riksrevisionsverkelsförslag lill verksamhel för budgelårel 1983/84 innebär all verkels personalminskar med 6 lill 263, uttryckt i helårsarbelskrafler. Föredragandens öven'äganden Riksrevisionsverkelföljer huvudaUernativet i sin anslagsframställning för /84. Somen följd av della har verkel påbörjat en successiv nedskärning av bl. a.rådgivningsverksamheten inom del ekonomiadminislraliva området. Jag anser allriksrevisionsverket enligl verkets Prop.1982/83:100 Bilaga 15 89 egelförslag skall fortsätta all söka rationalisera inom de funktioner som svarar för upphandlings- samt avgifts- ochlaxeområdena. Del stalsfinansiella läget gör del enligl min meningnödvändigt alt arbetet med atl ta fram beslutsunderlag för omprövning ochomprioritering av den statliga och statligt finansierade verksamhetenintensifieras. har genom sin verksamhel inom bådaprogramområdena unika fömtsättningar all medverka vid framtagande av sådantförbättrat beslutsunderlag. Flera av de projekt som bedrivils inom verkelunder senare lid har avslutats med rapporter av detta slag. Verkel har också i sinanslagsframstäUning angett atl man kommer all fortsätta att inrikta sinverksamhel för atlförbättra regeringens underlag för omprövningar m.m. Jag noterar med lilU"redsslällelse den avriksrevisionsverkel uttryckta viljeinriktningen.Enligl min mening bör sålunda verkel prioritera denna verksamhetsinriktningvad gäller del av verkel initierade revisions- och utredningsarbetet.