prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Verkels investeringsfondfår utnyttjas för inköp av fast egendom och lill investeringar med envaraktighet av minsl , t.ex. byggnader och skogsbilvägar. Genomavsättning lill värdeminskningskonlo för investeringar hålls fondens kapitalintakt. Köpeskillingen för försäljning av kronoegendom tillförsinvesteringsfonden. Uppläggningen av domänverkets finansiering avdrift- och kapitalutgifter medför alt endast anslag lill verkel av speciellnalur redovisas på stalsbudgeten. På grund avskogsindustrins trängda läge har elt slort utbud skett av skogsmark. Genom etlsärskill förlagslån på 500 milj. kr. 1978/ 79:125 s. 71, NU 1978/79:54rskr 1978/79:447) har domänverket erhålUl finansiella resurser för all kunnaförvärva en del av denna skogsmark. Till följd härav har domänverket under åren1979, 1980 och 1981 från skogsindustrin förvärvat drygt 121 000 ha mark.Jämsides härmed har domänverket överlåtit ca 38000 ha mark. Försäljning harhuvudsakligen skett lill lantbmksstyrelsen. förvallaraktierna i etl förvaltningsbolag, , som finansieUt ochadministrativt samordnar verksamheten i ett anlal dotterbolag. medaktiebolagen under verkels förvaltning ulgör domänkoncernen. Domänkoncernensutveckling framgår av följande sammanställning. 1977 1978 1979 1980 1981 Omsättning 1326,5 1436,1 1883,6 2090,8 2270,7 Resultatföre boksluls dispositioner och skaU 121,7 128,2 117,2 206,9 189,4 Anställda 6970 7096 7656 7 916 7 896 utger en årsredovisning ochen delårsrapport. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 268 Ersättning till domänverkets fond förutgifter för övertalig personal 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslagel bestridsersättningar som föranletls av beslut av riksdag (prop. 1933:233,BaJou 1933: 1, rskr 1933:269) angående indragning av viss personal viddomänverket. beräknarkostnaderna lill ca . Av kostnaderna beräknas kyrkofondenenligl sedvanliga beräkningsgrunder svara för . föreslårdärför atl anslagel förs upp med . Jag har ingen erinran motdomänverkels beräkningar och förordar därför att anslaget förs upp med 11000kr. Jag biträder vidare etl av verket lämnat förslag lUl fördelning enliglsedvanliga regler av de verkliga kostnaderna för mellan anslagel ochkyrkofonden. Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagenall 1. bemyndigaregeringen all besluta atl kyrkofonden för skall ersätta domänverkelsfond för ulgifter för övertalig personal med , 2. lillErsättning tUt domänverkets fond för utgifter för övertalig personal /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Anslaget avses för bidragfill investeringar i byggnader m. m. på kronolä-genheler, till flytlningsbidragoch avträdesersättning åt innehavare av kronolägenheler saml för att bestridavissa andra utgifter för lägenheterna. Genom beslutår (prop. 1979/80:74, NU 1979/80:64, rskr 1979/80:414) omupplålelsevillkor för kronolorp m. m. infördes ökade möjligheter förarrendalorer av kronolorp m.m. atl förvärva torpen. Beslutet innebar ävengenerösare beräkning av avträdesersältningarnas stor- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 269 Antalet torp beräknas minska från /83 lill 290 /84. Under /84utlöper sammanlagt 18 kontrakt. Inför en ny arrendeperiodgör domänverket avräkning med arrendatorn. I vissa fall kan arrendatorntillkommande ersättning uppgå till betydande belopp. När arrendatorn avflyttarfrån torpet är denne berättigad lill flyttningsbidrag. uppträderrestrikfivt när del gäller underhåll och investeringar på torpen. I och försig nödvändiga underhållsarbeten kan i viss utsträckning förskjutas i liden.Denna möjlighel utnyttjas så långl del är försvarbart. I vissa fall uppkommerskador, söm måste avhjälpas möjligt. Dessa kan vara på värmepanna,spis, vatten- och avloppsledningar m. m. I elt anlal onormalt kalla boslädersker lilläggsisolering. Sammantaget beräknardomänverket anslagsförbmkningen för /84 till 2 milj. kr. I enlighet med domänverkets förslag förordarjagall anslaget för /84 las upp med 2 milj. kr. Jag hemställer allregeringen föreslår all till Kostnader förkronotorp för budgelårel 1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . Förenade fabriksverken: Byggnader ochutrustning 1981/82 Ulgift 94899243 Reservafion 3663180 1982/83 Anslag 65000000 1983/84 Förslag 68300000 Förenade fabriksverken(FFV) inrättades som affärsdrivande verk är 1943 och fick huvuddragen av sinnuvarande organisation och verksamhetsinriktning efter beslul våren1976 (prop. 1975/76:122, NU 1975/76:62, rskr 1975/76:420). FFV är en industrikoncernmed huvudinriktning på marknadsföring, utveckling, tillverkning och underhållav försvarsmateriel för främst svenska försvaret men även för export. Dessutombedrivs utveckling, marknadsföring och tillverkning av varor och tjänster inomcivila områden där befintlig kompelens och erfarenhel finns. beslår delsav affärsverket med koncernledning, kon-cernslaber och vissa servicefunktionersaml de två sektorerna Försvarsmateriel och Underhåll, dels avförvaltningsbolaget , som omfattar åtta rörelsedrivandeaktiebolag. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 270 Inom sektorFörsvarsmateriel finns produktenheten Grovkaliber med tillverkning vidZakrisdalsverken i Karislad (Z), Vingåkersverken i (Å), Gällöverken iGällö (Gv), produktionsenheterna för finkaliber-maleriel vid Gevärsfaktoriet iEskilstuna (GF) och Vanäsverken i (V) samt produktenhelerna Torpedermed tillverkning vid Cenirala Torpedverkstaden i (CTV) och Krut medfillverkning vid Åkers kmtbmk i Åkers Styckebmk (ÅKB). Sektorn sysselsätter ca2 100 personer med seklorledning i EskUstuna. Inom sektor Underhåll finns följandeproduktenheter: Flygplan, Motor, Elektronik, Compro (nya produkter),Basmaleriel och Materiallaboratorium. Produkfionen bedrivs vid verksläder iArboga (CVA), (CVM) och (CVÖ). Sektorn sysselsätter ca 3600personer med seklorledning i . FFV förvallar statens aktier i innehar aktier och andelar i följande bolag: (), (), (), (),(), AB Samefa (), (), Innovations ABProjection (14,), Projection KB (14,) saml i deullandsbaserade företagen . (), FFV A/S () och . förvallar ocksåsiatens aktier och andeler i () och ().Tolall sysselsätter bolagsgmppen ca 2200 personer. Ekonomisk översikt m. m. för affärsverket FFV:sresultaträkning framgår av följandesammanslällning (milj. 1979/80' 1981 -1,0 61,0 -9,9 -0,8 intäkter och kostnader men före ' Avser perioden 1 juli1979-31 december 1980. Regeringen har genom beslul den 17april 1980 föreskrivit atl FFV:s räkenskapsår fr. o. m. skall varakalenderår. Den totala faktureringenvid FFV uppgick under är 1981 till 1 492 milj. kr. jämfört med I 255 milj. . Av faktureringen hänför sig 659 milj. kr. lill sektorFörsvarsmateriel och 833 milj. kr. lill sektor Underhåll. Faktureringen avvaror och tjänster på den svenska marknaden för de två sektorerna ökade underår 1981 med 256 milj. kr. till 1 114 milj. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 271 kr., medan exporlfaklureringen minskade med 18milj» kr. lill 378 milj. kr. Trots alt 1979/resultat omfallade ett ochett halvt år ökade nettoresultatet med 3,1 milj. kr. liU 50,3 milj. kr. Den totala orderingångenhos FFV uppgick lill 1 759 milj. kr. jämfört med 1 209 milj. . Beställningarna från den svenska marknaden ökade med 583milj. lill 1403 milj. kr. Exportbe-slällningarna ökade med 55 milj. kr.lill 356 milj. kr. Vid utgången av år uppgick orderslockentotalt fill 1334 milj. kr., varav 886 milj. kr. avsåg sektor Försvarsmateriel och 448 milj. kr. Antalet anställda var vid utgången av ca5950. FFV:s invesleringsanslagoch medelsförbrukning för investeringar de senasie budgetåren redovisas iföljande sammanslällning (milj. kr. löpande priser). Ingående Anslag Medels- Utgående 1979/80 4,2 83,0 75,4 11,8 1980/81 11,8 65,7 70,0 7,5 1981/82 7,5 91,1' 94,9' 3,7 1982/83 3,7 65,0 65,4 3,3 ' Inkl. anslag påtilläggsbudget Förenade fabriks verken Allmänna frägor FFV framhåller i sinanslagsframställning atl FFV fått del av svenskaförsvarels anskaffningsplaner vad gäller planerade beställningar inom FFV:smalerielområde. Planerna har under första delen av 1970-lalet visat storstabilitet år för år. har de däremot inneburit upprepadeoch kraftiga nedskärningar speciellt inom sektor Försvarsmaterielsproduktområden. En relativt god lönsamhet har dock kunnat upprätthållas ävenunder . Sektor Försvarsmateriels framlida utvecklingkommer liksom i hög grad all vara beroende av möjlighel till export. Delär av stor betydelse hur de 1982 beslutade riktlinjernaför vapenexport tillämpas. Försvarsramen för den närmaste femårsperioden har fastlagts enligl försvarsbeslut och bedöms kunna ge en i stort setl oförändrad lolal malerielanskaffnings- nivå. För sektor Underhåll harbedömningen av den framlida utvecklingen klarnat genom atlbeslul fattats beträffande flygplansanskaffningen och vissa delar avunderhällsverksamhelen. På kort sikt bedöms sektorns planeradeverksamhetsinriktning och omfattning inle påverkas därav. Besluten medanledning av ell anlal offentliga uiredningar kan komma att påverka sektorn iflera avseenden. har omfallande moderniseringar gjorts avanläggningarna i och för atl de skall motsvara de krav somspeciellt den nya flygmalerielen Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet slällerpå verkstadsmiljöer, rationell och kvalificerad underhållsproduk- lion m. m. I en silualion medminskade beställningar från svenska försvarel är del nödvändigt för FFV allsalsa på försvarsmalerielexport och civila verksamheter. FFV har därför vaU atl införframtiden fortsätta arbetet med all renodla militär och civil verksamhel för alt därigenomskapa de förutsättningar som bäsl svarar mot de speciella krav resp.verksamhet ställs inför. Underdel gångna året har därför en koncentration lill etl fåtal civila projektskett. En särskild resultatenhet benämnd Compro har skapats inom sektor Underhåll med ansvar all driva avsektorn utvalda civila verksamheter.På motsvarande säll har beslul faltals inom sektor Försvarsmateriel atl koncentrera sektorns civilaverksamhel till huvudlinjer inför framliden är all salsa på produktion av sådan försvarsmateriel där FFV:s kompelensoch etablerade marknadsposition ger möjligheter lill långsiktigkonkurrenskraft även inlernalionellt, atl salsa på den civila marknadeni första hand inom etablerade ochbärkraftiga områden där FFV:s kunnande inom elektronik och mekanik kan utgöra basen och atl generellteffektivisera alla FFV:s verksamhetergenom all bevaka och dra nytta av utvecklingen inom elektronik-, oplronik-och telekommunikationsområdena. I de uppdateraderiktlinjer som utarbetats inom FFV angående invesle-ringsplanering och-bedömning och som gäller från har föreskrivits atldel för varje investeringsprojekt skall finnas etl dokumenterat beslutsunderlag inkl.lönsamhetsbedömning. Huvudprincipen är all varjeenskilt investeringsprojekt skall uppfylla del lönsamhelskrav som uppställts.F. n. är den lUlämpade kalkylränlan för etablerade områden och 30%för nya affärsområden. De planeradeinvesteringsprojekten ulgör etl led i den långsikliga utvecklingen av FFVsom också innefattas av investeringar i produkt- och marknadsutveckling.Med investeringar i anläggningar avses uppförande eller förvärv avbyggnader, förvärv av mark samt anskaffning av maskiner och utrustning. Iföljande sammanslällning lämnas uppgifter om faktisk och av FFV beräknad medelsanvändning budgetåren1981/82-1983/84 (milj. 94,9' 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 273 Investeringsbehovetuppgår för /84 totalt till 75,2 milj. kr., varav 60,9 milj. kr. avserinvesteringar för militär produktion och datorutrustning och 14,3 milj. kr.investeringar för civil produktion. För atl kompensera de minskadebeställningarna av försvarsmateriel kommer FFVall förslärka de militära kompetensområden som finns inom koncernen saml all inom ramen för koncernens kompetensöka den civila verksamheten inom bärkraftiga områden. Vidare söker FFV stärkasin konkurrenskraft internationellt. Som ell led i dessa strävanden pågår ettmålmedvetet arbete all omslmklureraverksamheten vid Gevärsfaktoriet lill i huvudsak civil produktion främst i form av underleveransålaganden. Långsiktig avtal avseende sådan produktion haringåtts med flera kunder, bl. a. avseende leverans avmaskinutrustning. Investeringarna för civil produktion bedöms under liden1983/84-1986/87 uppgå lill ca 50milj. FFV har undersenare delen av 1970-talel genomfört ell omfallande moderniseringsprogramframför allt på byggnads- och anläggningssidan. Den totala investeringsvolymen harockså kunnat sänkas, vilket framgår av följande uppgifter, framräknade av FFV.Sammanställningen visar utvecklingen av den totala investeringsvolymen försektorerna Försvarsmateriel och Underhåll uttryckt i 1983/beräknadepenningvärde (milj. FFV:s behov avinvesleringsmedel för budgelårel 1983/84 framgår av följande sammanslällning (milj. Byggnad för testning av iR-rök (Z) Helvaltenanläggning (A) Slörlningsanläggning (Å) Service - underhåll - och garagebyggnad (ÅKB) Miljö - skydd - säkerhet produktion (GF) 14,3. 18 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 274 Verkstadslokaler (CVA) Värmeförsöfining (CVA) Oljepannor (CVM) Div. om- och tillbyggnader och utrustning 44,3 44,3 Totalt för /84 75,2 Med hänsyn lill denberäknade behållningen vid budgetårels början resp. slut har FFV räknatmed en medelsförbmkning äv 75,2 milj. kr. De föreslagnainvesteringarna i anläggningstillgångar under /84 kommer atttotalt vara lägre än under slutet av 1970-talel. Investeringarna förförsvarsmalerielproduklion kommer all öka i jämförelse med föregående år medande civila minskar någol. Investeringarna är inriktade mol rafionalisering ochmodernisering av maskiner och utrustningar. Energisparande saml miljö- och säkerhelsbelingade objekt har avtvingande skäl också fått större utrymme änföregående år. De planerade investeringarna är ett led i den långsiktiga utvecklingen av FFV. Investeringarnas inriktning och volym bedöms vara nödvändig delsför bibehållande av konkurrenskrafteninom nuvarande verksamhel, dels för en successiv omstmkturering av inriktningen mol och satsningen på nya produkter och affärsområden. Omsättningen föraffärsverksdelen inom uppgick till 1520 milj. kr. Slörre delen av verksamheten vid FFV avser att fillgodose behov hos del svenskaförsvarel. För t.ex. sektor Underhållsvarar det svenska försvarel för av faktureringen. FFV:s affärsverksdel sysselsatte vid utgången avår 1981 ca 6 100 personer. Inom de bolag som är knuina lill FFV och vars aktier förvallas av sysselsattes ca 2200 personer. Förenade fabriksverken (FFV) inrättadessom affärsdrivande verk och fickhuvuddragen av sin nuvarande organisation och verksamhetsinriktning efterriksdagens beslut (prop. 1975/76: 122, NU 1975/76:62, rskr 1975/76:420). Som en följd häravhar vissa sektorer inom FFVavvecklats genom alt verksamheten förts över lill annan huvudman ellerfill bolag under . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 275 affärsverket med koncernledning och staber saml de tvåsektorerna Försvarsmateriel och Underhåll, dels av förvallningsbolagel omfallande ältarörelsedrivande aktiebolag. FFV är en industrikoncern vars främsta uppgift är allunder krav på. lönsamhetmarknadsföra, tillverka och underhålla försvarsmateriel för främst del svenska försvarel men även för export.Dessutom bedrivs utveckling, marknadsföring och tillverkning av varor ochtjänster inom civila områden därbefinfiig kompelens och erfarenhel finns. Del svenskaförsvarels anskaffningsplaner har inneburit upprepadeoch kraftiga nedskärningar speciellt inom sektor Försvarsmateriels produktområden. För sektorUnderhåll har bedömningen av den framtida utvecklingen klarnat under åren1981-1982 genom att beslul fattats beträffandevissa delar av underhällsverksamhelen. Besluten med anledning av elt anlaloffentliga uiredningar kan komma atl påverka sektorn i flera avseenden, t.ex. underhållsulrednings förslag.Utredningens slutbetänkande Försvarets materielunderhåll under 1980-lalel(Ds Fö 1982:3) har remissbehandlats och bereds f. n. i . I en situation medminskade beställningar frän svenska försvarel är del nödvändigt för FFV attsatsa pä försvarsmalerielexport och civil produktion. FFV har därför vall allfortsätta arbetet med all renodla militär och civil verksamhel för all därigenom skapa de fömtsättningarsom bäsl svarar mot de speciella krav resp.verksamhet ställs inför. De civila satsningar som görs inom sektor Försvarsmateriel koncentreras fill Gevärsfaktorieti . Exempel på civila satsningar med pågående produktion, vid Gevärsfaktoriet är förpackningsmaskiner till och slyr-spindelhus för SAABpersonvagnar. Vid sektor Underhåll har en särskild resultatenhet benämndCompro bildats för all driva av sektorn utvalda civila verksamheter. FFV har i sinanslagsframställning för /84 begärt 75,2 milj. kr. lillinvesteringar, varav för sektor Försvarsmateriel 21,9 milj. kr. - häri inräknade 14,3 milj. kr. för civilproduktion - och för sektor Underhåll 9,0milj. För reinvesteringar i utrustning har FFV beräknat 44,3 milj.kr. Med hänsyn lill denosäkerhet som råder om den framtida efterfrågan på FFV:s produkter ochtjänster är det av vikt att investeringarna tillgodoser långsikliga behov.De projekt som FFV redovisat är enligl min mening så gott som helt av dennakaraklär och är elt led i den långsikliga utvecklingen av FFV.Investeringarna är inriktade mot rationalisering och modernisering av maskineroch utrustningar. Vidare har energibesparande samt miljö- ochsäkerhelsbelingade objekt fåll slörre utrymme än föregående år. För att FFV skallha förutsättningar för all genomföra en omstrukturering i riktning molen ökad andel tillverkning för civila kunder fordras all verket erhåller invesleringsmedel fördetta ändamål. Jag är dock inte Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 276 beredd atl tillstyrka investeringar för vissacivila projekt innan ytterligare beslutsunderlag föreligger och räknar med attåterkomma senare fill regeringen i denna fräga. Jag beräknar nu 68,2 milj. kr.för investeringar inom FFV för /84. Anslagsbeloppet bör beräknasmed en marginal av (3,4 milj. utöver investeringarna för allmöjliggöra en eventuellt påkallad ökning av medelsanvändningen. Den ingåendebehållning som förelåg vid budgetårels början, 3,3 milj. kr., skall vidberäkningen dras ifrån. Del erforderiiga anslagel för budgelårel 1983/84 blirdå (68,2-3,4-3,3) = 68,3 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslärriksdagen atl lill Förenadefabriksverken: Byggnader och utrusining för budgelårel 1983/84 anvisa ettreservationsanslag av . Betalning av ränta och amortering påstatens skuld tili 1981/82 Ulgift " 42173125 Reservafion 211357 1982/83 Anslag 41 100000 1983/84 Förslag 40000000 bildades ienlighet med beslut av (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr1977/78:198) ett nytt handelsstålförelag, , varsägarkapital numera är fördelat på och påvardera och staten. atl fullmäktige i riksgäldskonloret bemyndigades all utfärda skuldebrevlill del nya handelsstålbolaget på högsl 350 milj. kr. Med stöd av bemyndigandethar fullmäktige i utfärdat elt skuldebrev lill på 343,3 milj. kr. Slaten skall betala skulden genom årligaamorteringar enligl en upprättad belalningsplan. På den vid varjefidpunkt utestående kapitalskulden utgår en fast årlig ränla av . Kostnaden för amorteringoch ränla för skuldebrevet har under /82 uppgått till 42,2milj. och beräknas under / 83 bU 41,1 milj. kr. Under budgelårel 1983/84beräknas kostnaderna för amortering och ränla bli 40 milj. kr. Etl anslag förändamålet bör därför föras upp med 40 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslår atl lill Betalning avränta och amortering på statens skuld tiU för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 277 Kostnader för skuldebrev till Svenska VarvAB 1981/82 90815833 1982/83 Anslag 100000000 1983/84 Förslag , 107000000 Enligl beslulvåren 1981 (prop. 1980/81: 131, NU 1980/81:63, rskr 1980/81:393) kan statenutfärda skuldebrev för nedskrivning av anläggningar avseende varv inom uppgående fill sammanlagt högst 663 milj. kr. Vidare skallenligl beslul ränla ulgå på skuldbeloppet med belopp som regeringenbestämmer med hänsyn fill det allmänna räntelägel. Elt förslagsanslag av 100milj. har anvisats för /83 för all täcka räntekostnader förutfärdade skuldebrev. Jag förordar atl ellmotsvarande anslag av 107 milj. kr. anvisas för /84. Dettabelopp svarar mot de beräknade räntekostnaderna. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt lill Kostnader förskuldebrev till för budgelårel 1983/84 anvisa ettförslagsanslag av . I statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats elt förslagsanslagav 120 milj. kr. Jagavser all föreslå regeringen all i särskild proposilion redovisaförslag tUl åtgärder för den svenska varvsindustrin. Anslagel bör i avvaktan påen sådan proposilion föras upp med oförändrat belopp för nästa budgetär. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl, i avvaktan påsärskild proposilion i ämnel, för / 84 beräkna lill Räntestödtill varvsindustrin ell förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 278 Nytt anslag (förslag) 4380000 Statligt stöd lill densvenska varvsindustrin har alltsedan kredilgaranfier infördes spelat enavgörande roll för atl underlätta varvens finansiering av sin produktion ochdärmed öka möjligheterna alt konkurrera om befinfiiga order. De statligastödåtgärderna har utvidgats för all - i likhet med övrigaländer vara relativt omfattande. De statliga stödåtgärderna till den svenskavarvsindustrin omfattar kreditgarantier, räntestöd, lån, stöd förexportfrämjande åtgärder och bidrag vid fartygsexport lill . Försvenska rederiförelag omfattar det statliga stödet kredit- och värdegaranlier. För all en allsidig prövning av riskerna med delstatliga åtagandet skulle bli möjlig inrättades nämnden förfartygskreditgaranlier (prop. 1975/76:121, NU 1975/76:73, rskr 1975/76: 386).Enligt förordningen (1982:410) med instruktion för nämnden förfartygskreditgaranlier är nämnden en central förvaltningsmyndighet för frägorom statligt slöd lill svenska varvs- och rederiförelag. Del åligger nämndensärskill alt handlägga ärenden enligt förordningen (1980:561) om statligt slödtill varvsförelag m.m. (ändrad senast 1982:47), förordningen (1977:497) omstatlig kreditgaranti lill svenskt rederiförelag (omtryckt 1980:460, ändradsenast 1981:658) och förordningen (1980:461) om slallig värdegaranli för fartyg(ändrad 1981:657). Kostnaderna för nämndens verksamhet har bestridits med anlitande av deavgifter som erlagts lill riksgäldskonloret för kreditgarantier enligl förulnämnda förordningar. Nämnden har en styrelsebeslående av ordförande, två vice ordförande och högst elva andra ledamöter.Chefen för nämndens kansli är ledamot av styrelsen. finns ellutskott som avgör frågor som inle skall avgöras av styrelsen och som dennaöverlämnar till utskottet. Kansliet beslår av en kanslichef, sju handläggarevarav en med halvtidstjänst, en byrådirektör samt två assistenter. Under den lid nämnden har verkat har dessarbetsuppgifter ökat efter hand som de statliga stödåtgärderna ökal iomfattning och kapacitet. Sammantaget har della inneburit all nämnden vunniterfarenheter inom ell brett område inom sjöfarts- och varvsnäringarna. 1983/84 beräknar Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Lokalkostnader Utredningar Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 279 Sammanfattningsviskan konstateras alt för såväl varvs- som rederinäringen harmarknadsförutsättningarna betydligt försämrats vilket medför ökadearbetsuppgifter för nämnden. Enligl nämndens egen bedömning och enligltillgängliga marknadsbedömningar synes ingen förbättring inom de närmaste årenföreligga för dessa näringar, vilket skulle kunna resultera i t. ex.nybeställningar av fartyg och farlygsombyggnader. Den besparing som nämnden enligt huvudförslaget harredovisat uppgår lill . Besparingarna kan enligl nämnden genomförasgenom en neddragning av anslagsposterna uiredningar saml övrigaförvaltningskostnader.