prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 1980/81:90om riktlinjer för energipolitiken beräknade föredraganden för dennärmaste treårsperioden (budgetåren 1981/821983/84) sammanlagt 65 milj.kr. för utbildnings- och rådgivningsåtgärder för atl spara energi. Fr. o. m. budgetåret1982/83 har medel beräknats under anslagsposten 2 för lillnäringslivet riktad information om energianvändning. Medel för sädan informationhar tidigare disponerats av energisparkommittén och har enligl OKE:s bedömning inle ingått i den angivna medelsramen för utbildnings-och rådgivningsålgärder. Verksamheten medslöd lill utbildningsåtgärder bör enligt byggas ul i enlighet med tidigare planer undertreårsperiodens sista år. Därefter bördenna verksamhel ligga på en oförändrad nivå lills en omprövning av del samladeenergihushållningsprogrammel sker omkring . För budgelårel1983/84 föreslår alt medlen under anslagsposten 2 ökas från 9 milj.kr. lill 11 milj. kr. inkl. adminislralion av verksamheten. SIND redovisar i sinanslagsframställning och i en särskild skrivelse allverksamheten med energirådgivning m.m. fortsätter all byggas ul. /83 planerar SIND ulbUdning av energikonsulenler vid de tioregionala utvecklingsfonder som inlett energirådgivningsverksamhet. Undervåren 1983 räknar SIND med atl kunna inleda energirådgivningsverksamhet vid samtliga återståendeutvecklingsfonder. SIND planerar alt sammanställa erfarenheterna frånrådgivningsverksamheten och därefter tillsammans med branschorganisafionernautforma eltrådgivningsprogram anpassat liU olika branscher. SIND avser all bedriva branschrådgivningmer aktivt än vad som gjorts. Vidare planerar SIND all öka sina bidrag lill utvecklingav mätutmstning och till utveckling av metoder för mätning avenergianvändning. Under innevarandebudgetår planerar SIND all ge ul en energisparhand-bok för dagUgvamhandeln och ett antalenergisparhäflen riktade lill förelag och liU konsulter. 1982/83:100, Bilaga 14 Industridepartementet 148 För budgelårel 1983/84föreslår SIND alt rådgivning vid övriga utvecklingsfonder utvecklas ochprogrammet med branschrådgivning fortsätter. Flera energisparhandböcker börenligl SIND tas fram. En utvärdering av effekterna av energirådgivning viautvecklingsfonderna planeras. SIND planerar vidare alt starta en informationsservicelill konsulenterna så alt nya tekniska rön och metoder inom energiområdetsnabbt når dem. För verksamheten medrådgivning m. m. hemställer SIND att 17,3 milj. kr. anvisas för budgelgåret1983/84. Stöd lill kurser avseendeuppvärmning av byggnader inleddes (prop. 1974:69, CU 1974:21, rskr1974: 180). Genom energipolifiska beslut (prop. 1 s.355, NU 1975:30, rskr 1975:202) utvidgades verksamheten till all omfatta stöd ävenlill kurser om god energihushållning i industriella processer och lillrådgivning i energifrågor fill framför allt de mindre och medelstora företagen. Sedan verksamhetenpåbörjades har sammanlagt . För rådgivning m. m. har anvisats sammanlagt31945000 kr. Därutöver har sammanlagt 1 milj. kr. anvisats alt av SIND fördelasmellan utbildnings- och rådgivningsinsatser. Enligt riktlinjerna för del samladeenergihushållningsprogrammel för 1980-lalel som beslulades av statsmakternavåren 1981 (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) är bl. a.ulbUdning och rådgivning vikliga styrmedel för all nå målen för programmet.Riksdagens beslut omfattade en ökad satsning på dessa styrmedel. Förtreårsperioden / 82-1983/84 beräknades behovel av medel för insatser inomde områden som finansieras från delta anslag lill sammanlagt 65 milj. kr. Undertreårsperiodens första har anvisats sammanlagt 37,3 milj. kr. Verksamheten bör undernästa budgetär byggas ul i enlighet med de angivna riktlinjerna. För nästabudgetär beräknar jag behovel av medel lill sammanlagt 28,3 milj. kr. Av dellabelopp beräknar jag 11 milj. kr. för utbildningsåtgärder och 17,3 milj. kr. förrådgivning m.m. 1 sistnämnda belopp har jag räknat in även kostnader för lillindustrin riktad information om energianvändning. Vid min medelsberäkninghar jag lagil hänsyn även lill kostnaderna för atl administrera verksamheten.Jag har vid beräkningen av medel för rådgivningsverksamheten m.m. beräknatmedel för slöd till utveckling av energitekniska provnings- och mätmetoder ochutarbetande av energisparhandböcker m. m. Verksamheten med slödtill utbildningsåtgärder bör administreras av statens energiverk. Medel somsvarar mot utgifter för adminislralion av denna verksamhet bör därför överförastill anslaget E 1. Ansvaret förrådgivningsåtgärderna m. m. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 149 bör ligga kvar på SIND, som även fortsällningsvis bör hamyndighetsansvaret för industrins och del övriga näringslivels energianvändning. Delankommer på regeringen allbesluta härom. Verksamheten böräven i fortsättningen finansieras via oljeersällningsfonden. Från fondenbör därför nästa budgetår 28,3 milj. kr. tillföras detta anslag. Anslagel bör istatsbudgeten för nästa budgetår föras upp med ell formellt belopp av . Med hänvisning liUvad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslår alt tUl UlbUdning och rådgivning m.m. föratl spara energi för /84anvisa ell reservationsanslag av I . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1981/82 Ulgift 9831339 Reservalion 4434466 1982/83 Anslag 4500000 1983/84 Förslag 4500000 Från anslagetbestrids utgifter för slöd enligl förordningen (1959:369) om statligt slöd ållandsbygdens elförsörjning (omtryckt 1977: 348). Slöd kan beviljas fillnyanläggning, bl. a. för elektrifiering av äldre helårsbe-bodda fastigheter iglesbygd, och upprustning av elektriska distribufions-näl på landsbygdeninbegripet anläggningar för lokala elverk, såsom vattenkraftverk ochdieselaggregat vid avsides belägna fastigheter. Stöd kan utgå i form av bidrag och lånegarantier.Beslul om sådant slöd fallas av f n. siatens industriverk. Från anslagelbestrids f. n. också kostnader för arvoden lill ledamöter i rådet föreldislributionsfrågor och ersättning för resor m. m. för rådets ledamöter samtövrig expertis i elkraflfrågor och andra ulredningskostnader i samband medindustriverkels verksamhel på området. Riksdagenfastställde riktlinjer för strukturomvandlingen på eldislribufionsområdel(prop. 1975/76:100 bil. 15 s. 150-165, NU 1975/ 76:45, rskr 1975/76:263). a. atl rationaliseringen av eldistributionen bör bedrivas utifrån fömtsättningen atlde enskilda elkon-sumenlerna skall tillförsäkras gynnsamma distributionsförhållanden. godtogvåren 1979 nya riktlinjer för den fortsatta stödverksamheten (prop.1978/79: 115 bU. 1 s. 245-250. NU 1978/79:60 s. 53-60, rskr 1978/79:429). Dessainnebär bl.a. atl även nyetableringar på äldre fastigheter undantagsvis skallomfattas av bidragssystemet och atl statliga bidrag till upprustning av nedslitnaoch oränlabla elnät i vissa speciella fall skall kunna ulgå även . Såskall kunna ske i glesbygdsområden somsaknar inslag av tätare bebyggelse och där huvudsakligen mindre. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 150 ekonomiskt svaga dislribufionsförelag ärverksamma. Bidrag avses kunna ulgå till svaga lokala och kommunala företag somtagit över eller slår i begrepp atl la över dåliga förelag. (I 1981:04) för statensenergiverk m.fl. organ inom energiområdet (). föreslår atlverksamheten fr. o. m. /84 administreras av statens energiverk. begär atl för budgetåret1983/84 2 milj. kr. anvisas för stöd lill uppmstning av nedslitna och oränlablanät och 2,5 milj. kr. för slöd lill nyanläggningar. 1978/79: 115(bil. 1 s. 245-250) redovisades principerna för den fortsalla stödverksamheten. Såvill avser stödverksamhetens omfattningbedömde föredraganden i budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100 bil. 17 s.223-224) del återstående behovet av statliga bidrag till uppmslningar av nedslitna och oränlabla nät lill sammanlagt10 milj. kr. Vidare ansåg föredraganden att sådana bidrag borde lämnas underfem budgetår alt utgä med 2 milj. kr. Enligl föredragandensmening borde bidrag för nyanläggningar fortsältningsvis lämnas under entioårsperiod med 2,5 milj. kr. hade intet alt erinrahäremot (NU 1979/80:36 s. 7-9, rskr 1979/80:248). Verksamheten kommer att fr.o.m /84 administreras avstatens energiverk. Med hänvisning lill detanförda beräknar jag anslagel för nästa budgetår fiU (2.0-2,5=) 4,5 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all till Främjande avlandsbygdens elektrifiering för /84 anvisa ellreservationsanslag av . Solmätning vid meteorologiska ochhydrologiska institut 1981/82 Ulgift 2321363 Reservalion 1943599 1982/83 Anslag 1060000 1983/84 Förslag 1060000 Från della anslag som fn. disponeras av oljeersättningsdelegationen (OED), bestrids kostnader föruppbyggnad och drift av elt slationsnäl för solmälning enligl förslag från OEDi skrivelse till regeringen . Förslagel omfattar ell nätmed automatiska fältslaiioner med Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 151 dataöverföring över telefonnätet lill Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (). Verksamhetens uppbyggnad, innehåll ochfinansiering följer den plan som utarbetats av ,.i samråd med statens rådför byggnadsforskning (BFR) och NE),och som godkänts av OED. OED beräknade kostnaderna för befintligsolmälningsverksamhet vid till sammanlagt 2,5 milj. kr. för enfemårsperiod 1979/80-1983/84. Kostnaderna för utbyggnad och merkostnaderna fördrift av syslemel beräknades lill sammanlagt . OED beräknade vidare atl BFR och NE skulle kommaall lägga uppdrag om solmålningar på uppgående lill sammanlagt 1 560000kr. För femårsperioden skulle enligl OED erfordras, utöver medel för befintligverksamhel, ytterligare medel om . I OED:s förslagförutsattes atl utbyggnaden av nätet i huvudsak skulle vara färdigställd underbudgelårel 1980/81. Medel för återstående avsåg all täckadriftskostnader. Jag beräknar medelsbehovet för budgetåret1983/84 till . OED:s uppgifter bl.a.rörande solmälning överläs enligl vad jag anfört i delföregående, av statens energiverk. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Solmälning vidSveriges meteorologiska och hydrologiska 1983/84 anvisaetl reservationsanslag av . Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer 1981/82 Utgift 321 412551 1982/83 Anslag 215000000 1983/84 Förslag 375000000 Från della anslagutbetalas ersättning lill och statens vallenfallsverkför försenad idrifttagning av kärnreaklorerna Forsmark I och resp.Ringhals 3 och (prop. 1980/81:25 bil. 9 s. 52-61, NU 1980/81:23,rskr 1980/81:112). Från anslagel avses också vid bifall lill minanmälan på tilläggsbudget II för /83 (prop. 1982/83:101 bil.9) utbetalas ersättning fill för försenad idrifttagningav kärnreaklorn . Fr. o. m. budgelårel1983/84 avses statens energiverk ha ansvaret för att betala ul dessaersättningar. (I 1981:04) för statens energiverk m.fl.organ inom energiområdet redovisar i sin anslagsframställning för budgelårel1983/84 alt ersättningen för /84 Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet för reaktorerna Forsmark I, , ochRinghals 4 beräknas uppgå tUl sammanlagt 175 milj. kr. För kan ersättningen för budgetåret1983/84 beräknas uppgå lill 200 milj. kr. Med hänvisning fill vad jag har anförthemställer jag all regeringen föreslår alt till Ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer för budgetåret1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82 Överskott '7367526 1982/83Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 ' Utgifterna för verksamheten har uppgått lill 18243184. Statenskämkraftinspeklion är enligl sin instrukfion (1977:427) tillsynsmyndighetenligl atomenergilagen (1956:306). Inspektionen leds av en styrelse. Chef förinspektionen är en generaldirektör. TiH inspektionen är knutna trerådgivande nämnder: reaklorsäkerhetsnämnden, safeguard-nämnden ochforskningsnämnden. Inspektionen är organiserad på två tekniska huvudenheter -för tillsyn och för utredning -samt enadministrativ enhet och ett informationssekretariat. Inspektionensverksamhel finansieras med avgifter enligl förordningen (1975:421) om vissaavgifter till statens kämkraftinspeklion. Avgifterna avses medföra fullkostnadstäckning för såväl förvaltningskostnader som kärnsäkerhetsforskning.Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av . Beräknad ändring 1983/84 Handläggande personal Övrig personal Förvaltningskostnader (varav löner) Lokalkostnader (14 100000) (4- 515 000) Tillsyn av atomenergi-anläggningar m. m. Prop.1982/83:100 Biiaga 14 Industridepartementet 153 Verksamheten vidkärnkraftinspektionen innebär i princip en fortsättning pä denverksamhet soiti har bedrivils under /82 och har sin utgångspunkt iav givna riktlinjer för bl.a.reaktorsäkerhelsarbetel (prop. 1980/81:90bU. 1, NU 1980/81:60, rskr1980/81:381). Inspektionens nya organisation och de resursförstärkningar som har erhållits bör fäfullt genomslag i och med all uppbyggnadsskedetbör vara i huvudsak avslutat. De mål för säkerhetsarbetets omfattning och kvalitet som angavs i nämndaproposition bör enligl inspektionenkunna näs med vidmakthållande av god balans mellan löpande tillsyn och säkerhelsgranskning ä den enasidan samt återkommande säkerhelsgranskningoch granskning av nya anläggningar å den andra. Kärnkraflinspeklionensberedskapsorganisalion har blivit fullt utbyggd. Genom eltpersonsökarsystem kan personal vid kärnkraftverken komma i kontakt med beslutsfattare vid inspektionenvid alla lillfällen . En gmpp av fyra personer har beredskapstjänst envecka i taget. Vidare har förberedskapsorganisalionen inspektionens telefon- och telexförbindelserförstärkts. I inspektionensgransknings- och tillsynsverksamhet kan urskiljas bl.a. säkerhelsgranskningav nya anläggningar, tillsyn och löpande granskning av anläggningar i drift, uppföljning och analys avdrifterfarenheler och fillbud samlåterkommande säkerhelsgranskning av anläggningar. Härtill kommer uppföljning av utvecklingen inom olikasäkerhelslekniska fackområden. Inom ramen försäkerhelsgranskningar av nya anläggningar krävs insatser i samband med montageoch provningar av blocken och 3. De slutliga säkerhelsredovisningarna tordeunder perioden inkomma från anläggningsägarna för inspektionens granskning införidrifl-lagningstillslånd. För anordningarnaför filtrerad iryckavlaslning av reaktorinneslulning-arna vid Barsebäcksverkelfömtses fortsalla granskningsinsalser i anslutning lill delaljkonslmktions-och installationsarbetena. fömtser inspektionen vidare behov avutredningsinsatser av betydande omfattning för alt la fram underlag för regeringensbeslul om vilka ålgärder som kan behöva vidtagas vid övriga reaktorer för atl ökaskyddet mol utsläpp som kan ge omfattande markbeläggning om ett svårt härdhaveri skulle inträffa. Vidare förutsesR2-reaktorn i Studsvik kräva vissa särskildagranskningsinsatser. Tillsynsarbetetberäknas fortsätta med den rollfördelning mellan myndighet ochkraftbolag och i den omfattning som har utvecklats i och som har visat sig vara envärdefull del i säkerhetsarbetet. Underperioden fömlses en fortsall utveckling av industrins egna system för lillbudsanalys och erfarenhetsåterföring, bl.a. i riktning mol införande av ökaldatorstöd för överföring, lagring och sökning av informafion om 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 154 erfordras i huvudsak oförändrade insatser från inspektionens sida inomfrämst följande delområden: - utvecklingoch granskning av metodik inom området, - egnaanalyser av vikfigare händelser, - bevakning avutvecklingstendenser vad gäller felfrekvenser för olika komponenter och syslem. Enligl de av antagna riktlinjerna för kärnsäkerhetsarbetelbör varjesvenskt kärnkraftblock under sin tekniska livslängd om möjligt genomgå minst trefullständiga säkerhetsgranskningar liknande den som.före-går meddelandet avtillstånd all la reakloranläggningen i drift. En sädan granskningbör alltså ske vart 8-10 är. Den utförda granskningen bör redovisas förregeringen. är utgångspunkten för del s. k. ASAR-programmet somdrivs inom inspektionen. ASAR-arbetel syftar lill atl genomföra enöverblickande och systematisk avstämning av säkerhetsläget vid varjereaktor. beräknas sådana analyser i huvudsak vara färdigställdaför 1, och . Ny-, lill- ochombyggnader av avfallshanteringsanläggningarna pågår eller planeras underperioden vid samtliga kärnkraftverk. Delta kräver löpande tillsyns-och granskningsinsalser. Mycket omfallande gransk-ningsarbeleförutses även, om regeringen till inspektionen remitterar ansökningar omtillstånd enligt villkorslagen (1977: 140) alt tillföra reaktorernaForsmark 3 och 3 kärnbränsle. Sådana ansökningar torde komma alt inlämnas till regeringen under år1983. Förutom del tillkraftreaktorerna och dessas avfallshantering knutna gransknings- ochtillsynsarbetet fömtses insatser rörande bl. a. bränslelill-verkning ochIransporter. Eftersom flerkärnkraflaggregal las i drift och produktionsvolymen vid AB Asea-Atomsbränslefabrik ökar kommer antalet safeguardinspeklioner all öka. Inspektionernaförutses liksom hitfills i många fall ske i samarbete med inspektörer. Inspektionenstillsyns- och granskningsverksamhet kräver upprätthållande av ellomfallande internationelll kontaktnät, dels bilateralt med tillsynsmyndigheteri andra länder med omfattande kärnkraflprogram, dels inom inlernalionellaorganisalioner som lAEA, och EG. Inom reak-lorsäkerhets- och avfallsområdena kommer enligl inspektioneni första hand vissa bilaterala kontaktersamt arbetet inom /expertgmpper all priorileras eftersomdessa kontakter ger del största tekniska utbytetför svensk del. Inom området kontroll av klyvbart material förutser inspektionen, mol bakgrund av strävandena moteffektivisering av det inlernalionella konlroUsyslemel, ell fortsattengagemang, främst inom ramen fördel inlernalionella kärnenergiorganel lAEA, i minsl samma omfattningsom hilfills. Informationsarbetetvid inspektionen avser dels säkerhetsrelaterade händelser vid kärnkraflsanläggningar,dels den löpande verksamheten. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 155 den senare kategorin hör bl. a. de återkommandesäkerhetsgranskningarna av de svenska kärnkraftverken. Kärnkraflinspeklionensförslag för budgelårel 1983/84 innebär i korthet följande. Löne-och prisomräkning (. Tillkommande kostnaderför beredskapsorganisalion (. Ökning av ramen för in-och utrikes resor (. fastlade våren1981 riktlinjer för bl.a. kärnkraftssäkerhelsar-belei(prop. 1980/81:90 bil. 1,NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Den nya organisation förkärnkraflinspektionen som gäller har byggts upp.Inspektionen har därmed de resurser som behövs för all fullgöra uppgifterna medhänsyn lill bl. a. dessa riktlinjer. För all möjliggöra snabbinsats från kärnkraflinspeklionens sida vid etl eventuellt haveri har enberedskapsorganisation införts vid inspektionen i enlighet med vadföredraganden anförde i denna fråga i prop. 1980/81:90. Kostnaden härförberäknar jag till . för nästa budgetår. Som framgår avsammanställningen beräknar jag utgifterna för inspektionen under detta anslaglill . för nästa budgetår. Anslagel är beräknat med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagenall lill Statenskämkraftinspeklion: Förvaltningskostnader för /84 anvisa ellreservationsanslag om . 1981/82 Reservation '19741497 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 ' Häri ingår 2442805 kr.ursprungligen avsedda för det svenska deltagandel i Inler-nationalFuel Cycle Evaluation (INFCE) samt . för projekt som kärnkraflinspektionenhar administrerat för nämndens för energiproduktionsforskning räkning. Statenskärnkraftinspektion har ansvaret för att beställa det forsknings-ochutvecklingsarbete som inspektionen finner nödvändigt för alt trygga säkerheteni beslutade kärnkraflanläggningar. Del åligger dessutom inspektionen all prövabehovel av forsknings- och utvecklingsarbete av mer långsiktig karaklär. Verksamheten finansierasmed avgifter enligl förordningen (1975:421) om vissa avgifter fill siatenskämkraftinspeklion. Anslagel förs därför upp med ell formellt belopp av 1 000kr. Del får inle belastas. Förslag till förändringar för budgetåret1983/84. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 156 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Beräknas för kärn säkerhetsforskning 37700000' 4-6100000- 4-5000000 Avgår: Avgifter för käm- säkerhetsforskning 37699000' 4-6100000- 4-5000000 , Nettoulgift 1000 of. ' Härtill kommer ca2400000 kr. av reserverade INFCE-medel som enligl regleringsbrev den 24 juni1982 får disponeras av inspektionen för kärnsäkerhelsforsk-ning. Ökningen blir cä 3 700000kr. om hänsyn tas till utnyttjandet av INFCE-reserva-lionen. Inom anslagetKärnsäkerhetsforskning finansieras del svenska deltagandet i s. k.Haldenprojekl och forskning inom ramen för del nordiska kontaktorganet föratomenergifrågor (NKA). Dessutom finansieras verksamheten vid de lokalasäkerhelsnämnderna vid de fyra kärnkraftverken från delta anslag. För /84 planeras forskning medföljande omfattning: I nordiskt samarbeteskall studeras riskbidrag vid service och underhåll saml organisatoriskaorsaker tUl mänskligt felhandlande. Experiment kommer atl ulföras i ensimulator i , vilka skall visa den säkerhelshöjande effekten avdatorstödda presenlalionssyslem. Operalörsulbildning, speciellt för handhavandeav svåra olyckssituationer, och experimentella valideringsmeloder kommer allägnas slor uppmärksamhet. Arbetet inom områdetmaterialteknik syftar huvudsakligen lill atl ge underlag för analyser avsannolikheten för broll i reaklortanken och andra trycksalta komponenter.Experimentella undersökningar görs därför av spänningar och belastningar pågrund av stora temperaturskillnader och seismiska rörelser. Studier avdefektförekomsl ges särskild vikl, och arbete med förbättring av apparatur ochmetodik för oförstörande provning pågår. Mätningar av brotlmekaniska dala,framförallt i reaklormiljö, planeras. De experimentella undersökningarna avtermisk utmattningssprick-ning, kortosionsulmallning och inlerkristallinspänningskorrosionssprick-ning torde fortsätta. Effekten av åldringsfenomen gesslor vikl. Datorprogram förnödkylningsanalys utvecklade utomlands anpassas för beräkningar av föriopp isvenska reaklorkonslmklioner. Jämförelser med experiment görs även med inhemskaberäkningsprogram. Mätningarna av värmeövergången vid kylmedelsförlusl ochpumpbortfall, eventuellt vid små läckage och utdragna händelseförlopp, planerasfortsätta. kommer atldeltaga i ell internationeUt projekt, som innebär studier av olycksförlopp i ennerskalad tryckvattenreaktor. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 157 Fissionsgasfrigörelse,speciellt vid hög ulbränning, ägnas uppmärksamhet. Kapslingens integritet ochväxelverkan med bränslekulsarna vid snabba effektändringar undersöksexperimentellt i flera inlernalionella projekt. Anpassning avberäkningsmodeller lill erhållna försöksresultat får en framträdande plats.Deltagande i Haldenprojeklels bränsleforskning ingår i della forskningsområde. Utveckling av metoder ochsammanställning av dalabaser för tillförlit-lighels- och säkerhelssludier påkärnenergiomrädel fortsätter. Experimentella undersökningar av olika aspekterpå olyckor med smäll härd analyseras. Speciellt planeras försök iMarvikenanläggningen där primärsyslemets förmåga all kvarhålla radioakfivaämnen mäts. lYinciper förinstrumentering, framförallt med tillämpning på onormala drifltillslånd, kommeralt studeras inom regler- och elleknikområdel. internationelll projekt planeras, sominnebär jämförelser av dekonta-mineringsmeloder med tillämpning påÅgesla-reaklorn. De inlernalionella jämförelserna av matematiska modeller förbeskrivning av radioakliva ämnens vandring från geologiska slutförvar kommerall fortsätta. Teoretiska och experimentella studier av systemencemenl-jonbylarmassa och asfall-jonbylarmassa planeras. Avfallsproblemen isamband med aktivi-lelsfrigörelse vid reaktorolycka med intakt inneslulningskall kartläggas. Stora delar av denkärnsäkerhelsforskning som har bedrivils i har ulförts avStudsvik . Inspektionen avser alt även framgent utnyttjaresurserna hos denna organisation. Dessutom anlitas andra svenskainstitutioner och företag, t.ex. AB Asea-Atom, för all ytterligare höjakvalilen och öka bredden på den säkerhetstekniska forskningen.