prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — - 600 (-13900) -1-41 800 -17600 - 9200 (-22 100) -1-41 800 -17600 För egen och förförlikningsmannaorganisationens del förutser förlikningsmannaexpeditionen ingastörte förändringar ur anslagssynpunkl under /84. Urpersonalsynpunkl kan enligl föriikningsman-naexpedilionens bedömning en tjänstsom konlorsbiträde dras in fr.o.m. /84. Reduceringen förutsätterdock att erforderliga medel för lönekostnader till återstående personalanvisas. Den reala minskningen av anslagsposten Förvaltningskostnaderöverstiger genom denna reducering /84 dvs. denstorleksordning som i anvisningarna omnämnts avseende perioden /84-1987/88. Etl ökal ulnylljande avexpeditionens upprustade lokaler vid förliknings- och kommissionsförhandlingarhar medfört ökade kostnader för bl.a. telefon och kontorsmateriel m.m. För attkunna samla in material rörande arbetsinställelser m.m. vilket fullgörs bl.a.genom dagspressbevakning uppstår vissa kostnader för tidningsprenumerationer. Behovet av medverkan avförlikninjgsmän/förlikningskommissioner är omöjligt att förutse dä del kanvariera kraffigt lill är. Del totala medelsbehovetförförlikningsmannaexpedilionens verksamhel under /84 har avföriikningsmannaexpeditionen beräknats lill (-.) 1982/83:100 Bilaga 12 102 Den Ijänsleindragning somförlikningsmannaexpeditionen föreslagit motsvarar en neddragning avanslaget. Därmed genomförs under /84 en minskning av anslagetmotsvarande huvudförslaget för budgetåren 1983/84 - 1985/86. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår all lill Siatensförlikningsmannaexpedilion för /84 anvisa ell förslagsanslag av1476000kr. förarbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frägor som avser tillämpningen avlagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar (ändrad 1976: 191).Nämnden består av ordförande och sex ledamöter. Nämnden har en sekreterare somåtnjuter fast arvode. I övrigt har nämnden inte någon personal. Föredraganden Anslagetbör för /84 föras upp med . Jag hemställer atlregeringen föreslär alt lill Statens nämndför arbetstagares uppfinningar för /84 anvisa elt förslagsanslagav . 1982/83 Anslag 2888000' 1983/84 Förslag 4270000 ' Härav överförs 2020000kr. frän anslaget B 5. 868000 kr.har som engångsbelopp anvisats tilläggsbudget I till stalsbudgeten för /83 för tiden - 30juni 1983. Nämnden förvapenfriutbildning (NVU) inrättas . Nämnden administrerartillsammans med godkända utbildningsmyndigheter och organisationer devapenfrias utbildning, inkvartering och förmåner. Nämnden leds av en direktörsom biträds av en styrelse sammansatt av företrädare för utbildningsanordnareoch arbetsmarknadens parter samt av parlamentariskt valda ledamöter. Denverksamhet som skall bedrivas av nämnden utförs före avvapenfrisekfionen inom AMS. Över detta anslag bestrids nämndens kostnader förförvaltning. 1982/83:100 Bilaga 12 103 lokaler och ADB-system. Kostnaderna för utbildning ochförmäner lill de vapenfria bestrids fr.o.m. över anslaget B14. Anslagsframställningenför budgelårel 1983/84 har gjorts av organisationsutredningen om vapenfriutbildning (OVU). 1982/83' Beräknad ändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (-1-1676000) (-H 375 000)- ' Siffrorna i denna kolumn avser fiden den -. Lönekostnaderna har överslagsvis beräknats till 2750000kr. 1983/84. OVU bedömer allNVU's verksamhel kommer all bedrivas i oförändrad omfattning. En omläggning avvämpliktsverkets personalredovisningssystem planeras. Denna påverkar NVU'sADB-system. För della ändamål behöver fem dataterminaler anskaffas under /84 till ensammanlagd kostnad av . Under innevarande budgetår har en konsullanlitats föratl biträda vid den planerade syslemomläggningen. Denna konsullin-sals kommer altbehövas även under /84. Kostnaden härför är . NVU måste dessutom ersättavärnpliktsverkel med . /84 för en tjänst som ianspråktas för arbete med nämndensnuvarande ADB-syslem. För budgetåret1983/84 bör medelsbehovel för NVU beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Medhänsyn härfill beräknar jag medelsbehovel lill . I detta belopp ingär 347000 kr.för nämndens kostnader för inköp av dataterminaler och anlitande av enkonsult samt ersätlning lillvärnpliktsverkel. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslär alt till Nämndenför vapenfriulbildning för /84 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 12 104 1981/82 Utgift 62182000' 1982/83 Anslag 67129000" 1983/84 Förslag 69834000 ' Avser ulgifter för delprogrammet VapenfriaIjänstepliktiga under anslagel B 5. Avser dels anslag med . under anslaget B 5. Totalförsvarsverksamhet, förtidenden Ijuli - 1982, dels 33 564000 kr.som överförs frän anslaget B 5. dettaanslag för liden 1983. inrättandet av anslagel (prop. 1982/83:25, AU 1982/83:13,rskr 1982/83:107). Från anslaget bestridsutgifter för ekonomiska och sociala förmåner ät vapenfria tjänsteplikliga samtersättningar för vissa utbildningskostnader m.m. lill kommuner, organisationeroch affärsdrivande verk som tilldelas vapenfria tjänsteplikliga. Utgifterna fördessa verksamheter bestrids före över anslaget B5.Totalförsvarsverksamhet. Anslagsframställningenför /84 har gjorts dels av organisationsutredningen omvapenfriulbildning (OVU), dels av AMS. 1982/83 Beräknadändring 1983/84 Vapenfria Ijänstepliktiga ErsäUningför utbildningskostnader och fritidsstudier m.m. -h 22 702 000 -t-2 705 000 För innevarande budgetårhar antalet tjänstgöringsdagar beslämts lill högsl 650000 vilket beräknas medgegrundutbildning av ca 2000 och repetitionsulbildning av 1000 vapenfria.Antalet ansökningar om vapenfri tjänst, som ökade med fillär 1981, förväntas öka i ungefär samma takt under är 1982. Möjlighelerna atlplacera del ökade antalet vapenfria är beroende av atl antaletutbildningsplatser för grundulbildning utökas samt av attcivilförsvarsstyrelsen får resurser för atl ta emot vapenfria som fullgjorthela eller delar av värnpliktstjänstgöringen. Utan förbättringar i dessahänseenden kommer väntetiden för denna grupp atl öka yftedigare. AMS anser atl elt ökalanslag är nödvändigt, eftersom ansökningar om vapenfri tjänst fortfarande ökaroch det finns en eftersläpning i utbildningsbehov frän föregående budgetär.AMS beräknar behovel av tjänslgöringsdagar under /84 till800000 vilket också förutsätts i styrelsens programplan för ekonomiskiförsvar. Del motsvarar grundulbildning av 2700 och repetitionsulbildning av1000 vapenfria. 1982/83:100 Bilaga 12 105 Enligl AMS medför delstora sociala ölägenheter för de vapenfria och extra kostnader för samhället omden vapenfria tjänstgöringen fullgörs senare än vid 22 ärs ålder. Det är därförangelägel att medel för vapenfri-verksamheten beviljas i sådan utsträckning allväntetiderna efter beslutet i vapenfrinämnden kan nedbringas. AMS föreslär vidare all ersättningen tillbidragsberätligade utbildningsanordnare för utbildning av vapenfria höjs från3000 kr. Enligt AMS bedömning föreligger delnämligen risk för alt utbildningsanordnare med hänsyn lillkostnadsutvecklingen ej har möjlighel all åtaga sig utbildning av vapenfria ominte beräkningsgrunden för utbildnings- och administrationskostnader ändras.För utbildning av 1 900 vapenfria hos bidragsberätligade utbildningsanordnareerfordras därför 7,6 milj. kr. För egen del beräknar jagmedelsbehovet för vapenfria tjänsteplikliga lill 69,8 milj. kr., varav 3,2milj. för ersätlning lill utbildningsanordnare. Jag räknar då med eltoförändrat antal utbildningsdagar för de vapenfria och en oförändrad ersättninglill utbildningsanordnarna. har könav vapenfria som väntar pä atl bli inkallade lill grundutbildning ökal. För altväntetiden för dessa inle skall bli orimligt läng bör inom ramen för antaletutbildningsdagar en omprioritering kunna ske för atl möjliggöra inkallandel avfler vapenfria lill grundulbildning. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår all till VapenfriaIjänstepliktiga för /84 anvisa ell förslagsanslag av 69834000kr. Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna Nytt anslag (förslag) 300000000 Tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrin har /82 beviljats 792 företag med fillsammans 38228 anställda, varavca 10970 var fyllda men inle 65 är. Det beräknade bidragsbeloppet förperioden uppgår till 290 milj. kr.,varav faller på företag i . För innevarande budgetär har medel om 300 milj.kr. under anslagel B 4. Sysselsällningsskapande åtgärder beräknats förtillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrin.Jag avser att i samråd med cheferna för utrikes-, försvars- ochindustridepartementen föreslå regeringen all i särskild proposilion vären 1983redovisa förslag till åtgärder avseende tekoindustrin. 1 avvaktan på dennapropsilion föreslår jag alt 1982/83:100 Bilaga 12 106 medel för det tillfälliga sysselsättningsbidragetredovisas under ett nytt anslag Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- ochkonfektionsinduslrierna. Anslagel bör i avvaktan pä en sädan proposition föras upp medett,jämfört med det beräknade beloppet för innevarande budgetär, oförändrat belopp för nästa budgetär. Jaghemställer all regeringen föreslår alt, i avvaktan pä särskild proposition iämnet, för /84 beräkna tillTUlfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsinduslrierna ett reservationsanslag av 1982/83:100 Bilaga 12 107 Arbetarskyddsstyrelsen,yrkesinspektionen m.m. Arbetarskyddsverkelhar de senasie budgetåren fäll vidkännas ekonomiska åtstramningar. Verket har därvid dels på egetinitiativ dels pä uppdrag av regeringenvidtagit en rad åtgärder för all öka effektiviteten i verksamheten sä alt de arbelsmiljömål som lagtsfast i politisk enighet skall kunnauppnäs. Till dessa kan bl.a. räknas den förändrade handläggningsordningen vid yrkesinspektionen liksom delutredningsprojekt för en verksamhelsinriktad budgetering som pågår inomarbelarskyddsslyrelsen. Även införandel av databaserade arbetsställe- ocharbelsskaderegister tjänar samma syfte.Inrättandet av en forskningsdelegafion inom styrelsen syftar ocksä fill all ökaeffektiviteten i forskningsverksamheten inom såväl styrelsens forskningsavdelning som den övrigaarbetsmiljöforskningen i landet. /84 kommer all kännetecknas av en strambudgetpolitik. Arbelarskyddsslyrelsen bör i konsekvens därmed inle tilldelas nägra nya tjänster och inteheller i övrigt ökade ekonomiska resurser av betydelse. Däremot mästeerforderliga medel ställas lill förfogande sä all en hög ambifionsnivå kanupprätthållas i yrkesinspektionens verksamhet. Målen för arbelsmiljöpoliliken lades fast i medbetydligt gynnsammareekonomiska förutsättningar än f.n. Om den höga ambitionsnivån skall kunna vidmakthållas mäste helt andra krav ifräga om precision i tillsynsarbetet ställas på de berördamyndigheterna. Myndighetens resurser måstestyras till områden där de störstariskerna finns. De åtgärder som vidtagits inom arbetarskyddsverket under delgångna året för all öka tydlighetenhos yrkesinspektionens inspeklionsmeddelanden är ett uttryck för denna strävan. Arbelarskyddsslyrelsen hardessutom, alltsedan arbetsmiljölagens tillkomst, lagt ned betydande resurserpä atl anpassa äldre författningartill den nya lagstiftningen men ocksä till de nya förhållanden somföljer av den tekniska utvecklingen. Detta arbete måste nu intensifieras. I arbeiarskyddsslyrelsensanslagsframställning har styrelsen anmält sin avsikt atl se över samtliga äldreförfattningar. Syftet är bl.a. alleliminera föråldrade och onödigt detaljerade beslämmelser sä atl tillämpningen ute i arbetslivetunderlällas. Del är viktigt atl insatsernastyrs mol de allvarligaste problemen i arbetsmiljön. Vidare bör styrelsen avgiftsbelägga vissgranskningsverksamhet som utförs inom tillsynsavdelningen. Del gäller såvälofficiell granskning som sädan frivillig granskning vilken faller utanför ramen för den egentligatillsynsverksamheten. Frägan om ändrathuvudmannaskap för tillsynen av vissa mindre arbetsställen kommer alt belysas inom ramen fören översyn av den totala 1982/83:100 Bilaga 12 108 Jag återkommer till detta underanslagel C2. Frägan om riskerför fosterskador lill följd av faktorer i arbetsmiljön har genomtilläggsdirektiv (Dir. 1982:14) överiämnats tillföräldraförsäkrings-utredningen (S 1980:08). Enligt direktiven, som grundas päelt betänkande av socialulskoftet, skall kommittén bl.a. överväga eventuella ändringari arbetsmiljölagen.Ersäftningsfrägan har redan aktualiserats genom den författning om medicinskkontroll vid blyarbete som utfärdats av arbetarskyddsstyrelsen och som träderi kraft . I kungörelsen stadgas att kvinnliga arbetstagare som är gravida ellersom ammar i princip inte får sysselsätlas i blyarbete. En konsekvens av dennaföreskrift kan bli atl dessa kvinnor tvingas lill ofrivilliga yrkesavbrotlom de inle kan placeras iannat arbete. Riskgruppen är dock mycket liten. Enligt vad jagerfarit bör i de fall omplacering inte är möjlig ersättning kunna utgå lill deberörda kvinnorna enligl de regler som gäller för kontant arbetsmarknadsstödeller ersättning från erkänd arbetslöshetskassa. Dessa stödformer äravsedda all ge ekonomisk grundtrygghet vid arbetslöshel. All de kan komma ifråga då gravida kvinnor på grund av risker för fosterskador tvingas avslå frän förvärvsarbete får ses somen tillfällig åtgärd i avvaktan på allföräldraförsäkringsutredningen lämnar förslag lill en permanent lösningpå problemet. (A 1976:01) fortsätter sitt arbete. I förra årets budgetproposition anmäldes allutredningen i ell delbetänkande (Ds A 1981:01) Mäl- och laboratorieresurser för bällrearbetsmiljö bl.a. föreslagitatl officiell provning i form av arbetsmiljömätningar av skilda slag skulle kunna ulföras av andra institutioner änriksprovplatser. Förslagel förutsätteremellertid en ändring i riksprovplalslagsfiflningen och har därför överlämnatsför beaktande av en särskilt utredare under industridepartementet med uppdragatl göra en översyn av lagstiftningen om officiell provning m.m. Den förraregeringen aviserade budgetproposition en avveckling av samhällels ekonomiska slöd lillförelagshälsovården. Förslagel drogs senaretillbaka. Förslagel skapade dock oro hos parterna pä arbetsmarknaden och taklen i utbyggnaden avförelagshälsovården har minskat undersenare lid. Framför allt gäller detta inom den enskilda avlalsseklorn. Mot den redovisadebakgrunden är del angeläget alt frägan om samhällets ekonomiska slöd tillföretagshälsovården på nytt aktualiseras. Regeringen har därför föravsikt alt i särskild ordning se över formerna för och finansieringen av samhällels slöd lillföretagshälsovården. Utredningen (A1979:04) med uppdrag atl se över arbetsmiljöinvesteringar i mindre ochmedelstora företag m.m. överiämnade är 1981 belänkandet (Ds A 1981:12) Omstatligt slöd lill arbelsmiljöinvesteringar. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 109 remissbehandling av betänkandet har medanledning av propositionen (prop. 1981/82:118, SoU 1981/82:49, rskr1981/82:420) om Småföretagantagit förslag i huvudsaklig överensstämmelse med utredningens. Detta innebär ändringar och förlydliganden i vissaförfattningar som reglerar statligtekonomiski slöd fill förelag och instruktioner som reglerar de stödjandeorganen. Ändringarna syftar lill all framhäva möjlighelerna för vissa förelagall även utnyttja de aktuella stödformerna för arbelsmiljöinvesteringar. antog samtidigl förslag omförfattningsändringar sä atlansökningar rörande statligt slöd till investeringar i produktionsprocessenskall kompletteras med yttranden som belyser hur de anställdas företrädarebedömer de föreslagna investeringarna frän arbelsmiljösynpunkl. Ändringarna beräknas kunna träda i kraft ibörjan av är 1983. I betänkandet (SOU1982:30) Information om arbetsmiljörisker har utredningen (A 1979:01) rörandeinformation öm risker i arbetsmiljön lämnal en rad förslag om hur information ombl.a. nya forskningsrön skall kunna föras ul i arbetslivet. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds f.n. i . Med anledning avförslag i den forskningspolifiska propositionen (prop. 1981/82:106, SoU1981/82:54, rskr 1981/82:298) pågår f.n. inom regeringskanslietförberedelserna för inrättande av en särskild forskningsdelegation vidarbelarskyddsslyrelsen. Syftet med delegationen skall främst vara all gearbeiarskyddsslyrelsens forskningsavdelning en friare ställning inom myndighetens ramsaml atl främja kontakter med arbetsmarknadens parter och med övrigarbelsmiljöforskning i landet. Forskningsdelegalionen beräknas kunna påbörja sill arbete i börjanav är 1983. I den datapoliliskapropositionen (prop. 1981/82:123) anmäldes för all styrelsenför arbelarskyddsfonden pä initiativ av LO, TCO och SAF föreslagitregeringen all 50 milj. kr. skulle avsättas för elt program för bällre arbetsmiljöoch arbetsorganisation i samband med datorisering i arbetslivet. Programmetfinansieras huvudsakligen med medel som hos fonden avsatts för medbestämmande-och styrelserepresenlanlulbildning. Medel lillskjuts vidare från fondens kapitalbehållningoch frän statsbudgelen. godkände (AU 1981/82:29, rskr 1981/82:376)omdisposi-lionen.Verksamheten har påbörjats. Regeringen planeraratl tillsätta en kommission för beredning av frågor som rörkemiska hälsorisker. Kommissionen kommer atl behandla en rad frågor som har näraanknytning lill eller ingår som en del i arbetsmiljöarbetet. I första hand gäller dettaproduktkontrollen. Arbete ål alla är elt centralt mäl förarbetsmarknadspolitiken. Delta innebär elterkännande av atl alla som vill ha elt arbete också skall ges en möjlighelatt förvärvsarbeta. Ett mål för samhällets handikappolitik är atthandikappade skall uppnå 1982/83:100 Bilaga 12 110 full delaktighet och jämlikhet. Pä delarbelsmarknadspolitiska området innebär detta all insatserna mäste inriktas päall skapa förutsättningar för alt personer med handikapp pä jämlik grund skall kunnabli delaktiga i arbetslivetsgemenskap. Arbetssökande med arbetshandikapp mötersvårigheter ocksä i lider med högefterfrågan pä arbetskraft. I del nuvarande svåra arbetsmarknadsläget med enför värt land osedvanligt hög arbetslöshet ökar deras svårigheter atl hävda sig pä arbetsmarknaden. En viktigförulsällning för alt personer medarbetshandikapp skall kunna fä arbete är all sysselsättningen kan hållas på en hög nivå. Atl bekämpaarbetslösheten mäste därför vara enförstahandsuppgift om arbetshandikappade i ökad utsträckning skall ha enreell möjlighel atl della i arbetslivet. Under 1970-lalelsbörjan lades grunden lill den arbetsrätlsliga lagsfiftning som harsärskill slor betydelse för arbetshandikappades möjligheter på arbetsmarknaden.Genom lagstiftningen tillförsäkrades sjuka och handikappade etlförstärkt anställningsskydd. Lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjandeåtgärder ger förutsättningar för etl aktivt samarbete mellanarbetsmarknadens parter och arbetsförmedlingarna i syfte att främja möjlighelerna föräldre och handikappade all få och behälla elt arbete. Genom en än meramedveten och konsekvent tillämpning av främjandelagen bör fler äldre och arbetshandikappadekunna ges en möjlighet till arbete pä den reguljära arbetsmarknaden. De särskilda bidragsom lämnas fill arbelshjälpmedel ät handikappade har betydelse genom all de möjliggörför personer med arbetshandikapp att utföra sina arbetsuppgifter.Bidragsgivningen kan gälla speciella arbetstekniska hjälpmedel, särskildaanordningar pä arbetsplatsen, ombyggnader eller annan handikappanpassning av arbetsmiljön, bidraglill teckenspråks-tolk för kommunikation med en döv arbetstagare, arbetsbiträde ät synskadade eller rörelsehindrade arbetstagarem.m. I lider när resurserna är knappa ärdel särskill viktigt all tillgängliga resurser fördelas rättvist och all man i första hand söker stödja de svagastegrupperna. Bidragen lill arbelshjälpmedel,särskill fill olika slag av anordningar på arbetsplatsen, har i alltför stor utsträckning kommil att lämnasför åtgärder som ulgör normalaarbelsmiljöförbättringar. Bidragsgivningen har lill en betydande del gälltegenföretagare och insatser för alt förbättra deras arbetsmiljö. Eftersom egenföretagare omfattas avarbetsmiljölagen har de ett ansvar för denegna arbetsmiljön. En konsekvens härav bör vara atl den arbetsmarknadspolitiskl motiverade bidragsgivningen endastbör avse sädana speciella handikapphjälpmedeleller anordningar som inle kan anses utgöra normala arbetsmiljöåtgärder. Genom enrestriktivare bidragsgivning till egenföretagare ges ökal ekonomiskt utrymme alllämna bidrag fill arbetsbiträden ät handikappade, till inläsning pä ljudband avfacklitteratur ät synskadade, utbildning av leckenspråkslolkar förkommunikation med döva arbetstagare m.m. Den föreslagna omprioriteringeninnebär inle nägon ökad budgetbelaslning. 1982/83:100 Bilaga 12 111 Lönebidrag harvisat sig vara ell effektivt hjälpmedel för all ge personer med arbetshandikapparbete på vanliga arbetsplatser. Stödformen väntas fortsätta all öka iomfattning under /84. Sedan lönebidragsreformengenomfördes har en avsevärd ökning av antalet lönebidragsplalserskett hos de allmännyttiga organisationerna, trots alt lönebidragsreformenför deras del innebar alt de själva skall svara för av lönekostnaden fördem som nyrekryteras efter den Ijuli 1980. Ökningen har varit särskill markant om man jämför med utvecklingen av antaletlönebidragsplalser hos enskilda företag. För /84 fär antalet lönebidragsplalser hos allmännyttigaorganisafioner öka med 500 platser. Under enövergångstid fram till har de allmännyttiga organisationernafull kostnadstäckning för anställda med lönebidrag som före lönebidragsreformens ikraftträdandehade statligt arkivarbete hos dem. AMSföreslås få möjlighet att i vissa fall lämna elt tillfälligt stöd för lönebidragsanslällninglill främst invandrar- och handikapporganisationer som behöver yllerligareövergångstid för all klara elt egel kostnadsansvar. En förutsättning för slödär atl organisationerna uppger sig kunna svara för av lönekostnadenfr.o.m. Förslag läggs framom ökade möjligheter alt lämna förhöjt lönebidrag för svårt handikappadesom har anställning med lönebidrag på mycket små arbetsplatser. Eftersom anslagelfill Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning numera domineras av medeltill lönebidrag och därmed är slarkilönerelalerat bör anslagel fr.o.m. /84 omvandlas från reservationsanslagtill förslagsanslag. Regeringen uppdrog åt StiftelsenSamhällsföretag alt med utgångspunkt i vunna erfarenheter genomföra enkartläggning och översyn av verksamheten inom stiflelseorganisalionen. Härvidskulle särskilt prövas vilka kostnadsbesparande förändringar avorganisatorisk eller annan art som sfiflelsen bedömde vara möjliga inom ramen förden arbelsmarknadspolitiska och sociala målsättningen som enligl beslutgäller förverkstäder för skyddat arbete. Stiftelsen överlämnade lillregeringen rapporten översyn av Samhällsföretagsgruppen. Rapportenhar remissbehandlats och är föremål för behandling i . Eninterdepartemental arbetsgrupp har tillsatts för fortsatt behandling av frägor som bl.a. rörSamhällsföretagsgruppens organisation och finansiering. Medel tillarbetsmarknadsintitulen () har beräknats enligt huvudförslaget. AMS kommer före den1 atl lämna en rapport över projektverksamheten med inriktning påarbetssökande invandrare med särskilda svårigheter. Särskilda medel föresläsför fortsall projektverksamhet. Denna bör, allteftersom invandrarprojektelavslutas och erfarenheterna förs ut Prop.1982/83:100 Bilaga 12 112 i Ami-organisalionen, i stället kunna inriktas påmelodulveckling för sökandemed socialmedicinska arbetshandikapp. Flera kommittérinom ansvarsområde arbetar nu med frägor som rörarbetshandikappades situation pä arbetsmarknaden och i arbetslivet. Den parlamentariskautredningen (A 1982:02) med uppdrag alt se över de handikappades silualion päarbetsmarknaden har inlett sitt arbete. Kommittén kommer genomlilläggsdirekfiv all ges i uppdrag alt bereda frägan om nägon form avrehabiliteringsstöd som bl.a. bör innebära mer systematiska insatser för altge unga handikappade arbete,praktik eller utbildning i stället för förtidspension.