prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Beräkning av detta belopps storlek görssedan tagits 1985 och ingär således inte i längtidsbudgetberäkningarna. Kostnadernaför vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet styrs av debeslutsramar som fastställer för resp. budgetår. För budgetåret1983/84 beräknas ramarna uppgå till sammanlagt . Pä gmndav reservationer på anslaget m. m. beräknas anslagsbehovet för budgetåret1983/84 kunna begränsas till . I beräkningama för resten avlängfidsbudgetperioden har oförändrade beslutsramar fömtsatts. Vissautgifter inom ändamälsgmppen finansieras genom avgifter på olja och redovisasinte över statsbudgeten. Avgifterna uppgår för /84 till totah 74kr./m olja. Frän oljeersättningsfonden lämnas stöd för att stimuleraintroduktion av åtgärder som snabbt kan minska oljeberoendet. har beräknats en medelsram om I 700 milj. kr. exkl.det engångsbelopp om 200 milj. kr. som tillförs fonden för stöd till torveldadeförbränningsanläggningar. Nuvarande treärsprogram för energiforskning omfattar1400 milj. kr. och gäller t.o.m. /84. Inomenergiområdet ges dämtöver kreditgarantier för dels utvinning m.m. av olja,naturgas eller kol, dels för Svensk Kärnbränsleförsörjning AB:s åtaganden isamband med upphandlingar inom kärnbränsleomrädet. Dessa garantiramar uppgårför /84 till sammanlagt . Destatsfinansiella utgifterna inom ändamälsgmppen domineras av räntebidrag ochlångivning till bostadsbyggande. För /84 beräknas dessautgifter uppgå till sammanlagt . Kostnadernaför bostadsbidrag redovisas under ändamälsavsnitten Stöd till barnfamiljer ochFolkpensioner, sjukförsäkring m. m. De sammanlagda kostnaderna för staten ochkommunerna för bostadsbidrag uppgår till . Blandandra utgifter inom ändamälsgruppen märks bidrag och län fillbostadsförbättringar och bidrag till förbättring av boendemiljön. Idecember 1982 beslutade om ett åtgärdsprogram inom bostadsbyggnadssektorn.I åtgärdsprogrammet ingår dels stimulansbidrag för ny- och ombyggande i form avhyresrabatter, dels skydd mot hyresförluster under en övergångstid vad gällernybyggda lägenheter. Vidare ingår åtgärder som skall stimulera tillunderhällsverksamhet, energisparande och förbättringsarbeten i boendemiljön.Kostnaderna för åtgärdsprogrammet beräknas till ca . 1982/83:150 BUaga 1.3 Långtidsbudget Enberäkning av de sammanlagda statsutgifterna för ändamålsgruppen underlångtidsbudgetperioden redovisas i tabell 15. kr., oförändrad pris- och lönenivå) -5,3 -4,5 -H4,9 -4,5 -6,7 Bostadsförsörjning -t- 9,6 -5,7 -2,0 Regeringenhar tillkallat en kommitté (Bo 1982:02) som närmare skall överväga den framtidainriktningen av bostadspolitiken. Utredningen som bl. a. skall göra enövergripande översyn av bostadsstödet dvs. bostadsbeskattning, avgifter,bostadsbidrag och räntebidrag - skall redovisa sina överväganden senast underdet . Utgifternaför lån till bostadsbyggande, som för /84 beräknas uppgå till ca8,, bestäms i första hand av ny- och ombyggnadsverksamhetensomfattning och kostnader. Under ett givet år är det utbetalningarna av lån fören viss ny- och ombyggnadsvolym som bestämmer medelsåtgången pä anslaget.Beräkningarna i långtidsbudgeten har gjorts med utgångspunkt i attbostadsbyggandets omfattning ligger kvar på 1982 ärs nivå, dvs. totalt ca 40000påbörjade lägenheter per är. Utgifter för statliga lån till bostadsbyggandeunder längtidsbudgetperio den 40000 lägenheter/år; 40000 iägenheter/år; fasta priser 38000 lagenheter/år;fasta priser 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Budgetår Vissa tidsbegränsadelåneformer upphör vid utgångenav /83 Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 133 Ombyggnadsverksamhetenhar antagits komma att omfatta ca 27000 lägenheter. I en känslighetsanalys hargjorts dels en beräkning enligt långtidsbudgetens prisantagande, dels enberäkning avseende effekterna av en minskning av bostadsbyggandet med 2000lägenheter per är i fasta priser. Av beräkningarna framgår att ombostadsbyggandet förändras med 2000 lägenheter fr. o. m. år 1983förändras statens utlåning i fasta priser med sammanlagt ca 1,5 miljard kr.under längtidsbudgetperioden. En prisökning med långtidsbudgetens prisantagandeskulle innebära att utlåningen successivt ökar med sammanlagt ca 2,6 miljarderkr. Räntebidragentäcker mellanskillnaden mellan faktisk räntekostnad för säväl statslån sombottenlän och den s. k. garanterade räntan, beräknad på urspmnglig skuld förmotsvarande län. Den garanterade räntan av bostadslänetslöptid är 3,för hyres- och bostadsrättslägenheter (i huvudsakflerbostadshus) och för egnahem. Därefter ökar räntan med 0,25procentenheter per är för flerbostadshus och för egnahemtills marknadsräntan uppnäs. Föraren 1983-1985 har beslutat om extraupptrappningar av de garanterade räntorna för vissa årgångar av bostadshus. Räntebidragsanslagetsutveckling är främst beroende av storleken av fillkommande årgångar bostäder,den allmänna räntenivån och takten i Kostnader för räntebidrag underlångtidsbudgetperioden vid olika räntenivå och byggvolym, fasta priser.Nybyggnadsvolym 40000 resp. 38000 lägenheter/år, ombyggnadsvolym 27000lägenheter /år Byggvolym 40000 lägenheter/år räntenivån oförändrad jämfört med dagsläget Byggvolym 38000 lägenheter/år räntenivån oförändrad jämfört med dagsläget räntealternativ 1= 10,1984 räntealternativ I = 10,1984 8%1985-191 1983/84 1984/85 1986/86 1986/87 1982/88 Budgetär Räntenivån är här beräknad frän marknadsräntaföre sänkningen av diskontot med 0, 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 134 upptrappningenav den garanterade räntan för fidigare årgångar av bostäder. En sänkning av denallmänna räntenivån till 10,är 1984 och 8,för resten avlångtidsbudgetperioden skulle minska räntebidragen med ca 2,2 miljarder kr.redan budgetåret 1984/85 jämfört med utgiftema samma budgetår vid oförändradräntenivå. För hela långtidsbudgetperioden skulle kostnadema minska med totaltca . jämfört med nuvarande räntenivå. Ettinslag i bostadspolitiken är utformningen av fasfighetsbeskattningen. Föregnahemsägare innebär skattereglema bl. a. att ett schablonbelopp förs upp sombeskattningsbar inkomst, medan ränteutgiftema för fastighetslånen äravdragsgilla. Normalt far också ett extra avdrag göras. För hus med störrelånebelopp överstiger normalt avdragen schablonintäkten. Detta medför att mångaegnahemsägare redovisar ett underskott av sitt fastighetsinnehav vidinkomsttaxeringen, vilket leder till ett skattebortfall för staten ochkommunerna. beräknas bortfallet för staten uppgå till drygt 5miljarder kr. En schablonmässig framskrivning baserad pä de antaganden somgäller för långtidsbudgetberäkningarna och på förslaget till skatteomläggning,tyder på att beloppet kommer att uppgå fill ungefär samma storiek . För bostadslån gäller attamorteringar registreras som inkomster på statsbudgetens inkomstsida.Amorteringarna beräknas uppgå till ca . Den avriksdagen beslutade hyreshusavgiften beräknas ge sammanlagdainkomster pä statsbudgeten om ca 790 milj. kr. ökarinkomsterna till ca I 580 milj. kr./år och förblir därefter, beräknat i fastapriser, av denna storleksordning. Även räntorna på bostadslånen registreras sominkomster. Dessa ränteinkomster bör ställas mot statens ränteutgifter förupplåningen. Räntebidragen ochskattebortfallet kan betraktas som kostnader för generella bostadssubventioner.Dessa kan jämföras med inkomster av kommunala garantiskatter för bostadshussamt inkomster för bostadshus av den av beslutadehyreshusavgiften. Vidslutet av långtidsbudgetperioden uppskattas de generella bostadssubventionernavid oförändrad räntenivå till sammanlagt ca /år, medaninkomstema beräknas till ca . Statens ränteinkomster förbostadslånen beräknas uppgå till ca /år vid samma fidpunkt.Dessa inkomster skall dock ställas mot statens räntekostnader för upplåningen. Destatliga bostadslänen svarar för av den prioriterade bostadsutläningenberoende på fastighetsägarekategori. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 135 förbostadsbyggande sker genom prioriterade krediter på kapitalmarknaden. Fördenna utlåning svarar bostadsläneinstituten. Den sammanlagda bostadsufiäningenberäknas uppgå till ca . och - med tidigareangivna pris- och ränteantaganden - fill ca / år vid slutet avlångtidsbudgetperioden. Reglernaför fastighetsbeskattningen för egnahemsägare innebär ett skattebortfall förkommunerna som kan uppskattas till . för och drygt7 miljarder kr./år vid slutet av längtidsbudgetperioden. Genomfastighetsbeskattningen tillförs kommunerna inkomster som kanuppskattas till ca . XIII Skatteutjämningsbidrag till den kommunala sektorn Ändamälsgruppenomfattar enbart skatteutjämningsbidragen till kommunerna. Dessa bidrag syftartill att minska skillnaden i skattekraft och utgifter för landstingskommuneroch kommuner. T.o.m. är 1982 utgick skatteutjämningsbidrag även till kyrkligakommuner. ersätts detta system av ett inomkyrkligtutjämningssystem som finansieras över den s.k. kyrkofonden med en allmänkyrkoavgift vars storlek fastställs av regeringen. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 ändring Skatteutjämningsbidrag -1-3,1' 10811 -1-29 -1-73 -1-189 -1-136 -t-0,3 -1-1,0 'Avser förutom skatteutjämningsbidrag även diverse äldre bidrag tillkommunsektorn avseende bl. a. kompensation för skatteomläggningen i börian av1970-talet. För enbart skatteutjämningsbidraget är motsvarande ökning 15,. IStockholms län finns dämtöver ett inomregionalt skatteutjämningssystem. Genomen särskild lag ges landstingskommun befogenhet att lämnabidrag och län till kommuner inom landstingsområdet i den mån det behövs föratt främja skatteutjämning mellan kommunema. Skatteutjämningsbidragenhar störst betydelse för , för nortlandskommuner och för glesbygdskommuneri andra delar av landet. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Skatteutjämningsbidrag per invånare , länsvisfördelat Genomsnitt förriket = . Län för vilka bidraget motsvarar: I I mindre än50% av snittet för riket Reformeringenav skatteutjämningssystemet, som genomförts i tre etapper under åren19801982, har relativt sett givit den största ökningen av bidragen till desödra delarna av landet (se tablå). av (i %) get (löpande priser) ' År 1979var förra skatteutjämningssystemet var i kraft. Vid jämförelsen hari beloppen för inkluderats den höjning somhänför sig till särskilda statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner. Skatteutjämningsbidragen består dels av ordinarie bidrag,dels av extra skatteutjämningsbidrag. Det ordinarie bidraget, som /84 beräknaskomma att uppgå fill ca , styrs av skatteunderlaget ochskattesatsernas nivå i kommuner och landsting. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget landstingskommunernaett visst skatteunderlag i skattekronor per invånare (skattekraft) iförhållande till genomsnittet för riket (medelskattekraften). Skatteutjämningsbidragetsutveckling påverkas således dels av utvecklingen av det egna skatteunderiageti den enskilda kommunen eller landstingskommunen i förhållande fillgenomsnittet i landet, dels av en förändring av medelskattekraften. Dengaranterade skattekraften påverkas också av de tillägg till eller avdrag frångrundgarantin som görs med hänsyn till befolkningens älders-stmktur i resp.kommun och landstingskommun. Tillägg ges vidare för omfattandebefolkningsminskningar. Dentotala garantin räknas om åriigen. Dä justeras omfattningen av den enskildakommunens resp. landstingskommunens skatteutjämningsbidrag. Däremot påverkas iprincip inte omfattningen av de samlade bidragen. Denna påverkas omrelationerna mellan kommuner inom resp. utom skatteutjämningssystemetförändras i fråga om den beäktade åldersstmkturen. Skatteutjämningsbidragensstorlek bestäms också av resp. kommuns och landstingskommuns skattesats.Förändringar av skattesatserna i de bidragsmottagande kommunerna ochlandstingskommunerna får således effekt pä omfattningen avskatteutjämningsbidragen. Utvecklingenav vissa för skatteutjämningsbidraget centrala faktorer framgår av nedanståendetablå. Skatteunderlagetsoch skatteutjämningsbidragets utveckling (löpande priser) Förändring från föregående är,' för beräkning av skatte- bidrag för kommuner och (27,6)' (44,7)' kr./skr. Inkl.det särskilda statsbidraget . Detextra skatteutjämningsbidraget, som är avsett att ge stöd till kommuner som avolika skäl tillfälligt har kommit i ekonomiska svårigheter, uppgår normalt fillca 100 milj. kr. Med hänsyn till att ett separat stöd införs inombostadsområdet till kostnaderna för outhyrda lägenheter, föreslås det särskildabidraget minskat till 85 milj. kr. För samma är föresläs, i syfteatt undvika kraftiga kommunalskattehöjningar, ett särskilt stöd om 300 milj.kr. till de finansiellt sett sämst ställda kommunema och landstingskommunerna.Stödet skall utgå till kommuner och 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget landstingskommunersom får en förhållandevis låg skatteintäktsökning i kombination med att definansiella reserverna är små. Enhöjning av skattesatsen med exempelvis /skr. under längtidsbudgetperiodenfrån /skr. fill /skr. är 1988 skulle innebära attskatteutjämningsbidragen /88 kommer att uppgå till 12,1miljarder kr. beräknat i fasta priser. Det är ca 850 milj. kr., mer än vidoförändrad skattesats , vilket innebär attskatteutjämningsbidragen vid oförändrad utdebitering i fasta priser beräknasuppgå fill ca 11250 milj. kr. Beräkningstekniskt har därvidförutsatts att den reducering av kommunala skatteunderiaget som sker är 1984gäller även resterande delen av längtidsbudgetperioden. I övrigt har iberäkningarna för längtidsbudgetperioden oförändrade förhållanden förutsattsgälla. Enparlamentarisk utredning kommer att tillsättas för översyn av skatteutjämningssystemet.Direktiven till utredningen kommer att utfärdas . Tillgmppen Övrigt har förts utgifter som inte har behandlats i någon av de tidigareredovisade ändamålsgmpperna. Här återfinns bl. a. anslag förlivsmedelssubventioner, riksdag och regering, skatteadministration, miljövård,kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet samt centralförvaltning. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -2,6 -(-1951 -1-8,4 -8,0 -0,1 Prisernapå jordbmksprodukter fastställs av statsmaktema efter överläggningar mellanstatens jordbruksnämnd, jordbmksnämndens konsumentdelegation och Lantbmkarnasförhandlingsdelegation. 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 139 avenskilda beslut som fattas av statsmakterna ärligen och av konsumtionen avlivsmedel. Livsmedelssubventionerna verkar återhållande på konsumentprisnivånoch påverkar därmed indirekt utgifter som styrs av basbeloppet. Kostnaderna förlivsmedelssubventionerna kan beräknas till ca . för budgetåret1983/84. Inkluderas vissa läginkomst-satsningar för jordbmkare uppgår beloppettill ca . Livsmedelssubventionerna beräknas därigenom sänkalivsmedelspriserna med . Detta återverkar på hushållens disponiblainkomst. Subventionerna beräknas i långtidsbudgetberäkningarna vara oförändradeunder längtidsbudgetperioden. Införselavgiftsmedelfrän import av jordbruksprodukter och livsmedel får användas för olikaprisregleringsändamäl med belopp som beslutar för vatje är. Detbelopp som skall tillföras fastställs efter en särskild s. k. fördelningsplan.För /84 beräknas införselavgiftsmedlen, som inte redovisasöver statsbudgeten, uppgå till ca 660 milj. kr. inkl. räntebehällningen fränföregående år. Tilldelningen av införselavgiftsmedel innebär attlivsmedelspriserna, inom ramen för ett prisregleringssystem, blir lägre änutan dessa medel. Kostnadernaför den centrala myndighetsutövning, som inte kan hänföras till annat område,redovisas under denna ändamälsgrupp. Vissa utgifter för riksdag,regeringskansli och kommittéer samt anslagen till de kungl. hov- ochslottsstaterna redovisas här. De samlade kostnaderna beräknas för ovan nämndaanslag uppgå till ca . Ävenskatteadministrationen m. m. ingär i denna ändamålsgmpp. Kostnadema förriksskatteverket, länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna samt för arvoden till taxeringsnämndsordföranden m.m.beräknas /84 uppgå tillsammanlagt ca 3,4 miljarder kr.Kostnaderna för dessa ändamål styrs huvudsakligen av löneutvecklingen inom denoffentliga sektorn. Anslagentill kulturändamål som för /84 uppgår till ca 1,3 miljard kr.kan i stort indelas i förvaltningsanslag och bidragsanslag. Huvuddelen avbidragsanslagen styrs av automatik, i huvudsak bidrag till lönekostnader förvissa verksamheter. Statenbidrar vidare till viss regional kulturverksamhet som drivs i stiftelseform,ofta med landsfingskommuner som huvudmän. Kulturverksamhetenfinansieras även genom inkomster vid kulturinsti-tufionema såsom entrémedelm.m., lotterimedel och forskningsmedel. Betydande tillskott tillförs ocksåsektom inom ramen för sysselsättningspolitiken. Några kulturinstitutioner fårhämtöver ekonomiskt fillskott i form av avkastning från fonder. Inommedieområdet utgör för statsbudgeten stöden till dagspressen den huvudsakligautgiften. Dessa stöd styrs av automafiskt verkande volymregler. Totalt uppgårstatens utgifter på medieområdet fill drygt 660 milj. kr. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 140 Radio-koncernens (SR) verksamhet finansieras medavgiftsmedel som tillförs radiofonden. Avgiften är kopplad till innehav avtelevisionsmottagare. Fondens medel ligger helt utanför statsbudgeten och finansierarradio- och TV-verksamhetens drift- och investeringskostnader inkl. televerketsoch utgifter i samband med programverksamheten. Undantagnafrån avgiftsfinansiering är utbildningsprogramverksamheten ochprogramverksamheten för utlandet som båda finansieras över statsbudgeten.Radiofonden förvaltas av som därigenom har möjlighet att, imån av överskott från fonden, finansiera andra åtaganden med fondmedel genomlän. fastställer hur stort belopp SR ochteleverket får rekvirera ur fonden. Pä denna bas får SR dämtöver rekvireramedel enligt särskilda regler. Avgiftshöjningar görs löpande för att täckainfiafionskost-nader och av statsmakterna fastställd ambitionsnivå förkoncernens verksamhet. I årets budgetproposition har föreslagits en höjningper den . För /82 rekvirerades totalt drygt 1,9miljard kr. Behållningen per kan beräknas uppgåtill 110 milj. kr. om den föreslagna avgiftshöjningen genomförs. Statens utgifter för kyrkliga ändamål uppgår till 113milj. under /84. Det statliga stödet till idrotten uppgår - inkl. detlokala akfivitetsstödet - för /84 fill ca 240 milj. kr.Utgifterna för ändamålet prövas ärligen av statsmakterna. Kostnaderna för miljövårdsinsatser uppgår budgetåret1983/84 fill ca 360 milj. kr. i bidrag och direkta insatser. Även dessautgifter fastställs genom årlig prövning. För beräknat tillkommande utgiftsbehov har för denframförliggande perioden beräknats utgifter motsvarande de kostnader somerfarenhetsmässigt uppkommer i samband med sedvanliga tilläggsbudgetar samtviss reserv därutöver bl. a. för begränsade insatser av arbetsmarknads- ochindustripolitisk art. Dessa utgifter redovisas i sin helhet under dennaändamålsgmpp. Förändringar i anslagsbehållningar skall motsvara denkassamässiga belastningen pä bl. a. reservationsanslag. Även dessa utgifterredovisas under denna ändamålsgmpp. Utnyttjandet av rörliga krediter i harvisat på en ökad belastning . Av medges enhögsta kreditgräns, som står fill regeringens och vissa myndighetersdisposition. Utnyttjandet av rörliga krediter varierar emellertid. Vid utgångenav var ca . av en total ram pä ca 9,9 miljarder kr.utnyttjad. Bland de myndigheter och affärsverk som kan utnyttja rörligakrediter kan nämnas , statens jordbruksnämnd, stiftelsen statens jämvägar. Av den totala ramen disponerade rege- 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget ringenen total kreditgräns på . vid utgången av är 1982. Av diagramII framgår förändringar i belastningen på rörliga krediter för perioden1979/80-1982/83. Utnyttjandet av rörliga krediter Ilängfidsbudgetkalkylerna görs en schablonmässig beräkning av förändringar avutnyttjandet av röriiga krediter. För /84 beräknas det ökadeutnyttjandet uppgå till . reviderade inkomstberäkning /84 Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 1 reviderade inkomstberäkning /84 Enligt () instmktion skall RRVvatje år till regeringen lämna en reviderad beräkning av statsbudgetensinkomster för det kommande budgetåret, avsedd som underiag förinkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRVredovisar i denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna för budgetåret1983/84 på de störte inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsligainkomsttitlar. I anslutning till beräkningarna har bedömningar även gjorts avutfallet för /83. För beräkningama av inkomstskatterna hardessutom uppgifter utnyttjats dels frän RRVs taxeringsstatistiska undersökningavseende , dels frän RRVs aktiebolagsenkät. I beräkningarna har hänsyn tagits fill de propositioneroch andra ställningstaganden som förelåg den 9mars 1983. Från den 7 till den18 gällde blockad mot övertid och merarbete inom delar av den offentligasektorn. Till följd av blockaden har RRVs arbete med den revideradeinkomstberäkningen koncentrerats till beräkningar och kalkyler av de störreinkomsttitlarna. För övriga inkomsttitlar har revideringar av beräkningarnakunnat göras i begränsad omfattning och endast i de fall uppgifter harinhämtats frän berörda myndigheter. I en tabellbilaga redovisas resultaten av RRVs revideradeberäkningar titel för titel för budgetåren 1982/83 och 1983/84. För attunderlätta jämförelse med prognoserna i den reviderade nationalbudgetenpresenteras i tabellbilagan också beräkningsresultaten kalenderärsvis för åren1982-1984. Den av RRV utgivna Inkomstliggaren för /83kan tillsammans med RRVs inkomstberäkning (se bilaga 1.2 ibudgetpropositionen 1983) användas som ett komplement till den nu presenteradereviderade inkomstberäkningen. Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningarav vad de olika inkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller fördem. Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektörenBerggren i närvaro av avdelningschefen , revisionsdirektören ,avdelningsdirektören , föredragande, samt byrådirektörema , ,Karison, Svahlstedt och Rahmn. 1 1982/83. 1982/83:150 Innehåll reviderade inkomstberäkning /84 Bruttoredovisningav statsbudgetens inkomster ............ 5 Utvecklingav inkomsterna budgetåren 1982/83 och 1983/84 6 Utveckling av skatteunderlaget inkomståren 1976-1981 20 Taxeringsstatistikavseende 1981 ärs inkomster ........... 23 Utvecklingav skatteunderiaget för fysiska personer inkomståren Utvecklingav skatteunderiaget för svenska aktiebolag m.fl 26 Beräkning av de olika inkomsttitlarna 28 1000 Skatter .................................................................. 28 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse .... 28 personers skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörel se ............................................................................ ... 28 1121 Juridiska personers skatt pä inkomst,realisationsvinst och rörel se ............................................................................ ... 31 1200 Lagstadgade socialavgifter .................................. ... 32 1211 Folkpensionsavgift ................................................ ... 32 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto ................................. ... 32 1231 Barnomsorgsavgift ............................................... 35 1251 Övriga socialavgifter, netto ................................... ... 35 1281 Allmän löneavgift ................................................. ... 36 1400 Skatt på varor och tjänster .......... ..................... 36 1411 Mervärdeskatt ....................................................... 37 1421 Bensinskatt ........................................................... 37 1424 Tobaksskatt ............................................................ 38 1425 Skatt på spritdrycker ............................................... ... 38 1427 Skatt på malt- och läskedrycker .............................. ... 38 1428 Energiskatt .............................................................. 38 1441 AB Vin- & Spritcentralens inlevererade överskott .. ... 39 1453 Totalisatormedel ................................................... 39