prop · G60397 · 1982-12-31 00:00:00 — Torsbykommun delar i princip uppfattningen atl det är angeläget att kommunernasträvar efter att utöka antalet förtroendeuppdrag. Kommunen påpekar dock atldet inte enbart är antalet förtroendeuppdrag som för att den kommunalapolitiska demokratin fungerar bättre och att medborgarna får större inflytandepå besluten. Del är ocksä den duglighet, det intresse och det förtroenderespektive förtroendevald åtnjuter hos dem, som man representerar, som kanske istörre utsträckning tillgodoser dessa krav. Mol denna bakgrund är det angelägetatt eventuella hinder för de, som vill ägna sig åt allmänna uppgifter och somhar dessa kvalifikationer, undanröjes. Enligt kommun är del inle självklart all inrättandeav lokala organ medför ökat antal förtroendeuppdrag. Inrättande av lokala organpåverkar givetvis den centrala organisationen. Eftersom det inte enbart ärantalet ledamöter som avgör hur demokratin fungerar kan lokala organ ändockleda till förbättrad demokrati. instämmer i kommitténs mening atldet är väsentiigl att sprida antalet förtroendeuppdrag för all motverka mångsysslerioch åstadkomma bredare demokratisk förankring. En utökning av antalet Prop,1982/83:97 69 förtroendevalda medför i sig ingen ekonomisk belastningutan den ökning av tjänstemän som det medför när antalet organ ochförtroendemän ökar. Antalet förtroendevalda bör öka i den takt som möjliggöromfördelningar av tjänster. Moderata samlingspartiet I anför liknandesynpunkter. demokratisk samting finner det. diskutabelt attdet är antalet förtroendevalda som försäkrar valmanskåren den kontakt ochöppenhet som är en av förutsättningarna för att värt demokratiska system skallfungera bättre. Partiet hävdar alt partiorganisationerna på lokal nivå skulle,om bättre administrativa och ekonomiska förutsättningar förelåg, kunna upprätthållakontakten och sprida information öm de kommunala verksamheterna och samlidigtfånga upp och kanalisera de synpunkter och åsikter som existerar ute ikommunernas olika delar. 1.3.3 Remissinslanser som är för ökad spridning avuppdragen - Fem remissinstanser har sagt sig vara för en ökadspridning av förtroendeuppdragen, bl. Moderata samlingspartiet i Gollandoch kommun, som uttalar sig positivt utan närmare kommentarer, samtModerata kvinnoförbundet (se ovan). anser attmångsyssleriet måste angripas så alt fler personer får uppdrag. Fredrika-Bremer-Förbundeitror på uppdragsspridning genom inrättande av lokala organ. Bland dem som tagit upp andra frågeställningar kan nämnasMalmöhus läns landsting som anför alt det i praktiken ofta ställer sig svårtatt åstadkomma en alltför slor uppdragsspridning. Dels kan del vara svårt altrekrytera så många som skulle fordras och dels leder del lill en ineffektivarebeslutsapparat. Man har därför i realiteten att göra med enkompromiss mellan slor uppdragsspridning och effektivitet. anförvidare att det är tillfredsställande alt antalet uppdrag ökat konfinuerligl ilandstingskommunerna . Det är nödvändigt att det hos enskildaförtroendemän ocksä finns uppdragskoncenlrationer som har till syfte att gebreda kunskaper inför övergripande beslul. "Mångsyssleri" hos en enskildförtroendeman får aldrig vara självändamål ulan skall ha ett allmändemokratisktsyfte. kommun anför alt de möjligheter som Jinns lillökad cirkulation av de förtroendevalda också måste uppmärksammas. Partierna böri sitt nomineringsarbele betänka både behovet av erfarenhet och förnyelse. Enattitydförändring lill rollen som förtroendevald är också nödvändig för att denenskilde förtroendevalde skall acceptera atl behöva träda tillbaka för någonannan. anför att kommitténs förslag atlkommuner bör Prop.1982/83:97 / " 70 pröva inrättande av lokala organ torde inte i avgörandegrad utgöra en fast grund för förbättringar av arbetsvillkoren för politiker.Lokala organ är främst ett medel att öka medborgarnas inflytande, men kommerinte alt på något avgörande säll förbättra situationen för de förtroendevalda. Fredrika-Bremer-Förbundei argumenterar i sitt yttrande föratt fler "tidsbestämda uppdrag" borde inrättas. lämnar en del kritiska synpunkterpå framställningen och anför att det varit önskvärt atl få belyst huruvida detär organens sakområden eller deras egenskap atl ligga närmare människorna ikommundelen som lockar kvinnor alt medverka i lokala organ. Även om del skullefinnas belägg för påslåendet atl mångsyssleriet är på reträtt kan situafionensom den är inte anses tillfredsställande. Det hade varit av intresse altfå belyst om kvinnor har färre uppdrag än män. Här kan ju också ålder varaavgörande. Jämställdhelskommitlén tycker sig ha setl en tendens atl vissakvinnor som är politiskt aktiva blir så efterfrågade för olika uppdrag alt deriskerar atl bli mångsysslare. 1.4 Specialiseringen bland de förtroendevalda Den kraftiga ökningen av antalet heltidsengageradeoch deltidsengagerade på halvtid och däröver ter sig, med hänsyn till denkommunala och landstingskommunala verksamhetens allmänna expansion, bådenaturlig och rimlig, anser kommittén. Från demokrati- och effektivitetssynpunkthar utvecklingen i huvudsak varit positiv. Även får man räkna med att den nu rådandearbetsfördelningen, med det stora flertalet engagerade i relativi litenutsträckning och ett fåtal engagerade i stor utsträckning kommer att stå sig. Enliglkommilténs mening skall antalet hel- och deltidsengagerade bestämmas av behovoch önskemål i den enskilda kommunen eller landstingskommunen i enlighet medden frihet att bestämma om sin egen organisation som kommuner och landstingskommunerhar. Behovet av återhållsamhet med kommunala och landstingskommunala utgifteri en svår ekonomisk situation är enligt kommittén inget skäl i sig atl vare sigavstå från atl inrätta nya hel- eller deltidsuppdrag eller all minska antaletförtroendevalda i allmänhet. 1.4.1 Instämmanden i kommUténs synpunkter Åtta remissinstanser ställer sig positiva till kommitténssynpunkter alt behov och önskemål i den enskilda kommunen ellerlandstingskommunen skall vara bestämmande för antalet hel- och deltidsuppdrag samli förekommande fall till atl behovet av återhållsamhet med utgifter inte i sigär skäl att avslå från alt inrätta nya uppdrag eller alt minska antaletförtroendevalda i allmänhet. , och kommuner saml länstandsting Prop.1982/83:97 71 instämmer allmänt i kommitténs synpunkter. Höörs kommun anför alt avgörande för frågan om antalethel- och deltidsengagerade är, vilka krav demokratin ställer påbeslutsfattarna. Varje kommun/landstingskommun måste därför utifrån sinaspeciella krav avgöra denna fråga. Samhällsekonomiska problem av olika slag färej leda till en nedrustning av den demokratiska beredskapen. Tvärtom måste ensådan situation mötas av beslutsfattare med ännu slörre kunskaper. Att riskerfinns för kunskapsklyftor mellan de hel- och deltidsengagerade och övrigaförtroendemän får inte heller leda lill att kommuner och landstingskommuneravstår från att engagera förtroendevalda på hel- och delfid. Uppkomsten avkunskapsklyftor måste förebyggas med informations- och utbildningsinsatser avolika slag. anför liknande synpunkter. anför att det kan finnas en risk för atlen viss kunskapsklyfta uppslår mellan de hel- och deltidsarvoderade och de s.k. fritidspolitikerna. Förbundet erinrar om att elt av motiven bakom tillkons-tenav hel- och deltidsarvodering var, atl politikerna skulle ges sådana arbetsförhållandenatt de bl. a. skulle få mera tid för att kunna hålla kontakt medpartiorganisationer och invånarna i landsfingsområdet. Utvecklingen i detavseendet har från demokratisk synpunkt varit positiv. Förbundet instämmer ikommitténs syn att den rådande samhällsekonomiska situafionen inle får varaett skäl till all avstå från alt öka antalet förtroendevalda och inrätta nyahel- eller deltidsposler om syftet är alt stärka den kommunala demokratin. Västernorriandsläns landsting anför liknande synpunkter. kommun delar kommitténs bedömning av utvecklingen avantalet hel- och deltidsengagerade i kommunerna. 1.4.2 Kritiska eller skeptiska synpunkter Fyra remissinstanser är kritiska eller skeptiska tillkommitténs synpunkter i denna del. anför atl kommitténs inställning tillinrättandet av nya hel- eller deltidsuppdrag kan synas alltför generös. Det ärkommunens uppfattning att de ekonomiska faktorerna tillmäts mycket slorbetydelse i sådant avseende av kommunmedlemmarna. är inte beredd atl oreserverat biträdakommitténs uppfattning. I en pressad ekonomisk situation måste det enliglkommunens uppfattning vara motiverat atl söka hålla tillbaka ökningen av de adminislrativakostnaderna även för de förtroendevalda. Åre kommun anser den nuvarande ordningen med lekmän inämnder och styrelser vara en bra lösning. En utökad specialisering i form avytterligare hellids- elle rdeltidssysselsalla förtroendemän kan ej vara befogadi dagslägel. demokratisk samling finner det något förvånande,att kommittén påstår atl behovet av äteihållsamhet med kommunala och landstingskom- Prop,1982/83:97 72 munala utgifter i en svår ekonomisk situation inte skulleutgöra skäl för atl ifrågasätta inrättandet av nya hel- och deltidsuppdrag. Kdsär av den uppfattningen att trovärdigheten kräver åsyftande återhållsamhet föratt respekten för besparingsåtgärder inte skall ödeläggas. kommun noterar med tacksamhet den fakliska frihetden enskilda kommunen har att själv bestämma om sin egen organisation i vadavser antalet hel- och deltidsengagerade. Enligt Ale kommuns uppfattning syftar utökningen avantalet förtroendeuppdrag bl. a. till atl motverka en alltför långtgåendespecialisering bland de förtroendevalda. Just denna strävan all motverka ensådan specialisering har varit etl av motiven till att Ale kommun genomför kommundelsnämnds-reformeni full skala fr. o. m. Enligt blir heltidsengageradeförtroendevalda mer insatta i de övergripande frågorna. Detta är mer ellermindre självklart och önskvärt och är en av anledningarna till att man harinrättat heltidstjänster. Farhågorna för all klyftorna skall öka mellan hel-och deltidsengagerade och s. k. fritidspolitiker av den anledningen att deförra blir mer och bättre informerade skall inte överdrivas. Fredrika-Bremer-Förbundei föreslår atl fier 25-50-procentigakommunall betalda förtroendeuppdrag införs. Sådana förtroendeuppdrag skulleenligt förbundet väl låta sig kombineras med förvärvsarbete méd nedsattarbetstid eller med elt deltidsarbete. De skulle kunna gynna mångaförvärvsarbetande kvinnor, av vilka arbetar deltid, och ocksåunderlätta för män alt arbeta politiskt utan atl förlora kontakten med hem ochfritid. 1.5 Synpunkter på de förtroendevaldas arbetssituationallmänt I sin beskrivning av arbetssituationen har kommitténredovisat uppgifter om sammanträdestider, behovet av barntillsyn i anslutning lillsammanträden, politikerrollen, utbildningen och servicen ål de förtroendevaldasamt alternativa sammanträdesformer. Rernissinslansernas reaktioner på kommitténssynpunkter på arbetssituationen redovisas i avsnitt 1.6-1.12 nedan. Etl knappt tiotal remissinstanser har lämnat synpunkter päde förtroendevaldas arbetssituation i allmänhet. ,kommun och anger i sina yttranden alt de i huvudsakinstämmer i de föreslagna åtgärderna för att förbättra arbetssituationen. i anser att mycket lyder påatl arbetssituationen snarare försämrats än förbättrats . Enligllänsstyrelsens mening är det inte självklart atl bland annat införande avarbetsutskott, lemasammanträden samt delegering av rutinärenden förbätt- Prop, 1982/83:97 73 rat de förtroendevaldas möjligheter att utöva insikt i deprincipiellt viktiga ärendena. Särskilt vikten av politiska insatser i ett fidigtskede samt kontinuerlig "bred" uppföljning av viktigare ärendenshandläggning bör underlättas ytterligare. Länsstyrelseni finner det angeläget att sådana åtgärder vidtas som kanunderlätta för samhällsmedlemmarna all aktivt delta i det kommunala arbetet.Olika lokala förutsättningar spelar in när det gäller vilka åtgärder som kanbli aktuella att genomföra i en kommun. Även ekonomiska aspekter kommer med viddenna bedömning. Fortsalt satsning på utbildning och information till deförtroendevalda och en fullgod service är viktiga åtgärder. Östergötiandsläns landsting anför all det inte kan uteslutas all de främst privata skälentill avhopp från politiken är ett uttryck för del i flera sammanhang framförda "poUiikerföraktet".Om det är så, är del en lång process som fordras innan utvecklingen kan vändas. anför: "De förtroendevaldas situafion i framför alltprimärkommunerna har kraftigt försämrats under . Denuppkomna situationen är etl allvarligt hot mot demokratins överlevnad. Åtgärdersom är ägnade atl förbättra och fördjupa demokratin är alltså nödvändiga.Delning av kommuner lill mera ändamålsenliga och överblickbara storlekar ärkanske den bästa vägen atl nå en bällre demokrati och förbättra deförtroendevaldas situation. Även inrättandet av lokala organ i kommunerna göratt demokratin förbättras. hälsar med lillfredsslällelse,atl en enig kommitté släller sig positiv till införandel av lokala organ ikommunerna." () anför att del är myckel angeläget förvår demokrati alt de förtroendevaldas arbetsvillkor ses över. Det är hos de förtroendevaldalekmännen de reella besluten skall tas. inte hos anonyma (och oavsättbara)tjänstemän. För att detta skall kunna förverkligas krävs att besluten fattasnärmare dem som berörs. En fördjupning av den kommunala demokratin ärnödvändig. Det pågår redan försöksverksamhet med olika former av lokaldemokrati i kommuner landet över. Till de viktigaste hör distriklsnämnder, kommundelsnämnderoch institutionsstyrelser. Här bör det enligt SSU:s mening finnas en frihet attvälja den form som bäst passar de förhållanden som råder i respektive kommun. När detpolitiska arbetet blir för betungande så utestänger del i praktiken storagrupper frän atl ställa upp. Det kan gälla sådana till synes enkla saker somall ha tillgång till telefon pä arbetstid. Det är nästan en nödvändighetför en förtroendevald, men det är inte många i de stora arbetsgrupperna som hardet. För många täcker inte heller arvodena deras avdrag för förloradarbetsförtjänst. Barnfamiljerna är en annan stor grupp som har svårt attkombinera hem, arbete och förtroendeuppdrag. går främst ut överkvinnorna. Prop, 1982/83:97 74 Fredrika-Bremer-Förbundei anför att de förtroendevaldasarbetsvillkor måste kraftigt förändras och utvecklas. En stark demokrati ärviktig att bevaka och utveckla. Rådande arbetsvillkor är en fara för detdemokratiska systemet. Den medborgerliga rättigheten att della ibeslutsfattandet måste underlättas ocb förståelsen för förtroendevaldas arbetsvillkorbland massmedia, arbetsgivare och arbetskamrater öka. Kraven på deförtroendevalda niåste förbli rimliga med tanke på att de allra flesta uppdragbärs upp av fritidspolitiker. Hur skall annars tiden kunna räcka till förfamilj, förvärvsarbete, förtroendeuppdrag, fritid och framtid? Förbundetföreslår i anslutning härtill all informationen om förtroendevaldasarbetsvillkor kraftigt utökas inte minsl till journalisthögskolorna och tillfolkrörelser, varifrån många förtroendevalda i kommuner och landstingrekryteras. Kommittén har i denna del framhållit dels atl sakliga skålinte entydigt talar för en allmän övergång till dagsammanträden i kommunerna,dels atl sammanträdestiden i görligaste mån bör anpassas lill önskemålen hosledamöterna i de enskilda organen. 1.6.1 Instämmanden i kommUténs synpunkter Etl femtonial remissinstanser är positiva lill kommitténsförslag atl sammanträdestiderna i görligaste mån bör anpassas till önskemålenhos ledamöterna i de enskilda organen. Statskontoret, i ,kommun, Moderata samlingspartiet i ochSocialdemokraterna, i samt och instämmer i allmänna ordalag. Detgör även läns landsting med tillägget att ledamöternas restid kanfördelas jämnare genom att sammanträdena förlägges till olika orter. ÅvenLessebo, , , och kommuner är positiva, 1.6.2 Remissinslanser som är för dagsammanträden Sex remissinstanser föredrar dagsammanträden.Vänsterpartiet kommunisterna i anser atl dagsammanträden för nämnderär lämpligast. Fredrika-Bremer-Förbundei markerar en allmänt positivinställning till dagsammanträden. kommun anför att förläggning av sammanträden tilldagtid bör vara en given utgångspunkt mot bakgrund av de konfliktsituationersom politikerrollen medför. kommun anser att nämnder och styrelser igörligaste mån bör förlägga sina sammnanlräden . Prop, 1982/83:97 75 elimineras genom all en ändring av KL medgiver rätten tillatt utge ersättning för förlorad arbetsförtjänst. .' Åre kommun anför att erfarenheten visar attdagsammanträden är att föredra före nämnder och styrelser även med risk förkollision med det privata arbetet. Kommunen stöder tanken att genom utökaddelegation minska sammanlrädesliderna. i (LO) instämmer i kommitténskonstaterande att det finns skäl för övergång fill fier sammanträden på dagtidendast under förutsättning att frågan om ersätlning för förloradarbetsförtjänst verkligen löses. Om inte, kommer fler sammanträden på dagtidsnarast atl förstärka den sociala snedrekryteringen. vore del ocksåönskvärt att få en lösning på problemet med ersättare i produktionen förpersonal som går ifrån sitt jobb för att fullgöra ett politiskt uppdrag. För mångaår ju problemet att lämna sitt jobb under arbetstid inte bara en ekonomiskfråga, utan också en fråga om svårigheter att organisera arbetet i produktionennär någon tvingas gå ifrån, särskilt i mindre förelag. Delta är elt av deviktigaste hindren för industriarbetare, särskilt i mindre förelag, atl kunnaåtaga sig kommunala förtroendeuppdrag. Därför menar landsorganisationen all detvore av stor vikt alt utreda den frågan. 1.6.3 Remissinslanser som är för kvällssammanträden I fem remissvar ställer man sig positiv tillkvällssammanträden alternativt förordar ej fler dagsammanträden. Moderata samlingspartiet och Västerpartiet kommunisterna i (avseende fullmäktigesamman-iräden). framhåller de svårigheter somföljer av att allt fler kommunala sammanträden i kommunala sammanhang förläggs filldagtid. Strävan bör vara att sammanträden i kommunala sammanhang förläggs tillkvällstid. vill inle förorda en generell ökningav dagsammanträden. Det måste vara upp till det lokala organet atl självbestämma när sammanträdena skall vara förlagda. För många kan del vara lättareatt få barnomsorg om kvällen än . Förbundet vill påpeka att även mänhar barn. Det ser också med oro på den kraftiga underrepresentation föranställda inom den privata sektorn. Förläggning av sammanträden på dagtidförsvårar ytterligare för den gruppen att medverka. Fyra remissinstanser diskuterar möjligheten all minska sammanlrädestidengenom ökad delegation eller större inslag av ramar eller direktiv lillförvaltningen. "Kommittén rekommenderar också attsammanträdestiderna minskas och Prop, 1982/83:97 76 påpekar att della kräver koncentration pä principielltviktiga ärenden och delegering av rutinärenden till förvaltningen. Styrelsenkan dela kommitténs förslag men delta förutsäller, att de förtroendevalda medhjälp av ramar och allmänna direktiv mera engagerar sig i förvallningensarbete." Liknande synpunkter framförs av i Jönköpingslän, Åre kommun och . släller sig tveksam tillkommitténs slutsats angående sammanträdesfiden mol bakgrund av redovisadeuppgifter om barntillsyn. JämO föreslår att försök med i förväg bestämdabegränsningar av sammanlrädestiden bör göras för att underlätta planeringen avarbets- och fritid. Jämställdhelskommitlén anför att kvinnors arbetsuppgiftertill stor del består av omsorg, vård och undervisning vilket innebär direktkontakt med andra människor. Personer med sådana uppgifter kan länkas kännastora svårigheter all lämna sina arbeten för politiska uppdrag. Sladssekreierareni anför i frågan om en ökad andel dagsammanlräden alt iStockholms kommunfullmäktige lillämpas fr. o. m. /78 ett blandatkvälls- och dagtidssyslem. Vartannat sammanträde påbörjas , vartannatkl. Sammanträdena pågår regelmässigt till - någongräns vid exempelvis lillämpas alltså inte. Del totala antalet sammanträdestimmarper år i har ökat mycket kraftigt de senaste åren.Detta har lett till ett mycket ansträngt arbetsläge såväl för deförtroendevalda som för den administrativa personal, som år knuten till fullmäktigearbeleti . Vid en eventuell övergång till fler dagsammanträden bör man ocksädiskutera möjligheterna att sammanträdena får sluta exempelvis . Detfinns annars risk för att det totala antalet sammanträdeslimmar per är ökarytterligare. Norrköpingskommun anför att det ligger i tiden att utvecklingen går mot flerdagsammanträden. Kommunen anser emellertid, liksom kommittén, att sakliga skälsom entydigt talar för en allmän övergäng till dagsammanlräden för närvarandesaknas. Sverigessocialdemokratiska u/igrfoMis/ö/öund anför i sitt yttrande bl. a. att del ärviktigt att skapa en förståelse hos arbetsgivare och arbetskamrater för viktenav att delta i etl samhällsarbete som förtroendeuppdraget utgör. Krav måsteockså ställas på kommunerna och landstingen att dagsammanträden läggs på sådanatider att de inte skapar så stora problem. Störst problem blir del i de fallman har sammanträden då och då . En väg att lösa det problemetär alt koncentrera dagsammanträden lill vissa veckodagar. anförbeträffande sammanträden på sen eftermiddagstid dels att intrånget minskar iden normala arbetstiden för de förtroendevalda som har förvärvsarbete, dels attsen eftermiddagstid normalt är mycket svår att frigöra för ensamstående med Prop, 1982/83:97 77 För unga barnfamiljer eller ensamstående med barnpekar del mesta enligt förbundet på alt dagsammanträden är atl föredra. Förslagelall lägga sammanträden på sen eftermiddagstid motiveras av önskemålet atlsamhällsuppdraget inte mer än nödvändigt bör tillåtas inkräkta påförvärvsarbetet. Mot denna grundsyn kan enligt förbundet invändas atl det inteutan vidare är självklart atl samhällsarbetet skall värderas lägre i enkonfliktsituation än förvärvsarbetet. Det kommer tvärtom i framliden alt bli nödvändigt alttillmäta del arbete som fullgörs av förtroendevalda inom kommuner och landstingen högre prioritet. Man mäste vara beredd alt i större utsträckning än vad somgällt acceptera atl uppdrag av denna karaklär kompenseras med enkortare arbetstid. 1.7 Barntillsyn under sammanträden Kommittén anser att del förhållandel att endasi cirka var tjugondeförtroendevald med barn anser alt deras barntillsyn i anslutning lillsammanträden är dåligt ordnad inte utesluter att problem med barntillsyn kanutgöra ett hinder för rekrytering av bl. a. småbarnsföräldrar tillförtroendeuppdragen. är del bland de kvinnliga förtroendevaldabehovet är störst av förbättringar av barnlillsynsmöjligheterna i anslutning,lillsammanträden. Detta behov bör enligt kommittén beaktas. 1.7.1 Instämmanden i kommUténs synpunkter Av de 16 remissinslanser som kommenterat kommitténssynpunkter på behovet av barntillsyn för de förtroendevalda instämmer alla utomen i vad kommittén anfört. I några fall är den positiva inställningen dockförenad med viss krifik av kommitténs tolkning av det statistiska materialet. .Statskontoret, , iGöteborgs och , Socialdemokraterna, i , och kommuner. , och i (LO) instämmer i allmänna ordalag i vikten av att behovet av barntillsyn ianslutning till sammanträdena tillgodoses och att de kvinnliga förtroendevaldassärskilda behov skall beaktas, Åven jämsiältdhetskommUlén, , Are och Umeåkommuner saml och instämmer. kommun anser att barntillsynen bör vara en så vikfigfråga i familjen att man där i första hand bör sörja för sina barn om man samfidigtär engagerad i samhällsarbete. Endast i extrema fall torde båda makarna vara Prop,1982/83:97 78 För ensamstående med barn borde dockprioriterad barntillsyn med bidrag kunna anordnas genom kommunen. Med politikerrollen avses den roll de förtroendevaldaspelar i kommunal-och landstingspolitiken. I sin analys har kommittén berörtbl.