prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — sträckning lett till personalinskränkningar ulaneffekterna har främst varit atl kvaliteten på textbehandlingen har höjts samtidiglsom omloppstiderna för framställning av text minskat. Under de senaste årenhar även införandel av s.k. persondatorer ökat aUlmer. Persondatorer används i första hand för avgränsadeadministrativa system med små register, kalkyleringsarbele, ord- och textbehandling,grandläggande ADB-utbildning saml som terminal mot olika stordalorsy-stem. Föratt bistå myndigheterna och åstadkomma goda viUkor vid anskaffning av sådanutmstning har statskontoret med tre leverantörer (,Facit och ) ingått s. k. avropsavtal. Statskontoret har ävenutarbetat en handledning för beslul och upphandling av persondatorer och skrivautomater. Elt särskiltramavtal har även slutils med för anskaffning av Teletexlutrastning, vilken kan utnyttjasför kombinerad textproduktion och textkommunikation via datanät. Även om införandelav ny konlorsleknik har ökat i omfattning, har effektema på myndigheternas arbetehittUls varit begränsade. Emellertid väntas medföra altkommunikationstekniken förbättras och ger möjligheter tUl ändrade former förinformationsutbyte. En större del av informationsutbytet kan således komma all ske direktmellan terminaiför-seddaarbetsplatser i stället för på Iradifionellt sätt. Detta kan leda lUlatt användningen av elektronisk post och datorbaseradekonferenssystem som f. n. är liten inom förvaltningen (med undantag föruniversitetssektorn) får en ökande betydelse . En fortsatt gynnsamutveckling av pris/preslandaförhållandel för elektronik - samtidigtsom kommunikationstekniken och dialogen mellan användaren och datornutvecklas - kan även medföra att nya tjänstemannakategorier kommeratt använda datatekniska hjälpmedel. Elt oplanerat införande av den nya tekniken kan på siktmedföra besvärande bindningar. Trots alt informationen finns registrerad och lagradi en skrivautomateller persondator kan t. ex bristande samordning och planering vid utvecklingav systemen leda tUl alt samma information måste registreras eller atl entjänsteman behöver mer än en terminal på sitt Ijänstemm för att få tillgång tUl erforderliginformation. Användningen av smådatorer i myndighelemas arbete ökar behovelav planering för den långsikliga rationaliseringsverksamhelen, inte minstgäller detta den kunskapsuppbyggnad som krävs för utveckling och användning av ny teknologi. Utbudetav maskiner och programvaror ökar. Anskaffning och utveckling kommer altinnehålla flera mindre begränsade beslul i motsats till ett fåtal slörretidigare. Detta kommer all ställa större krav på framförhållning, samordning och långsiktigplanering. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 54 Kostnadssammanslällningenbaseras i huvudsak på den redovisning av ADB-kostnaderna som myndigheterna enligt särskildaanvisningar redovisat i anslagsframställningarna för budgetåren 1981/82,1982/83 och 1983/84. Materialet har kompletterats genom förfrågningar hosmyndigheterna. Affärsverkens kostnadsuppgifter bygger på svaren på en speciell förfråganfrån slalskonlorel. Sammanställningen omfattar den civila statsförvaltningen, affärsverkenoch försvaret men inte eller verk.Myndigheterna inom den civUa statsförvaltningen och försvaret har haft skildaanvisningar för redovisningen. De behandlas därför separal i framställningen. Eftersom ADB harkaraktären av hjälpmedel och därmed är integrerad med övrig verksamhelär del svårt atl särskUja och identifiera ADB-kostnaderna. Sättet all avgränsa dessahar därför varierat hos myndighetema. Allmänt kan sägas atl man i anslagsframställningenvanligen endast redovisat särkostnader för ADB såsom servicebyråavgifler, utmstningskostnaderoch kostnader för personal som är direkt sysselsatta i dalordrif-ten eller isystemutvecklingen. Vidare har myndigheterna i huvudsak endast redovisatkostnaderna för den administrativa dalabehandlingen. Även när det gäller attsärskilja olika typer av ADB-kostnader har gränsdragningen mellan dessa visatsig svår för myndigheterna. Detta beror främst på svårigheterna alt avgränsa kostnaderför drift och löpande underhåU av ADB-syslemfrån syslemulvecklingskoslnadema. Enligl anvisningarna skallunderhållskostnadema hänföras till driftkostnaderna. Med hänsyn tiUangivna begränsningar och brister i underlaget bör del betonas all kostnadsuppgifterna somredovisas är osäkra. Totalkostnadernaför ADB inom den civila statsförvaltningen, affärsverken och försvarethar enligt myndigheternas uppgifter uppgått lill ca 1700 milj. kr. I beloppet ingår kostnader för drift och utveckling avADB-syslem. Däremot är kostnaderna för registrering bara delvis inräknade. I det följanderedovisas hur kostnaderna fördelar sig på ADB-drifl respektive systemutvecklingsaml på oUka koslnadsslag. 7.2.7 ADB-kostnader för den civila statsförvaltningen ADB-koslnadema förden civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) har för budgetåret1981/82 uppgått fiU drygt 1000 milj. kr. För att undvikadubbelräkning har i tabell 3 inte kostnader för de uppdragsfinansieradedalacentralema i den civUa statsförvaltningen (datamaskincentralen föradministraliv dalabehandling (DAFA) och universi-tetsdatacentralema) medräknats. Datacentralemas kostnader äri stället delvis inräknade genom attmyndigheternas avgifter för erhållna ADB-tjänster, som avser antingen utveckling eller drift av ADB-system,ingår. 1982/83:100 BUaga 2 Gemensamma frågor 55 ADB-kostnader förden civila statsförvaltningen (exkl. afTärsverken) fördelade på ADB-drift och systemutveckling 1979/80' 1980/81' 1981/82' 1983/84' ' Utfallna kostnader. Förbudgetåren 1979/80 och 1980/81 enligt anslagsframställningama för budgetåren1981/ 82 resp. 1982/83. ' Beräknade kostnader. Av tabellen framgår alt ADB-driften svarar förca och systemutvecklingen för av ADB-kostnaderna. TabeU 4 återgerADB-koslnadema fördelade på olika kostnadsslag. Myndighetemas avgifter tUl destatliga datacentralerna motsvaras av personal- och utmstningskostnader m.m.för dessa. I tabellen har därför datacentralemas kostnader medtagits. För attundvika dubbelräkning har i stället myndigheternas avgifter till de statligadatacentralerna fråru-äknats. Skälet tUl att totalsummorna för tabeU 3 är lägreän för tabell 4 beror bl. a. på att universitetens och högskolornas avgiftertill universitelsdatacentra-lema inte framgått av anslagsframställningarna.Totalsummorna i tabeU 4 motsvarar därför bäst de verkliga totalkostnadema förADB i den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken). ADB-kostnaderför den civila statsförvalningen '(.exkl. affärsverken) fördelade på olikakostnadsslag 1980/81' 1981/82' 1 166* 100 ' Utfallna kostnader. För /81 enligtanslagsframställningama för /83. - Budgeterade kostnader. 'Beräknade kostnader. "* Kapitalkostnader iform av avgifter till statskontoret m. m., hyra till leverantörer och avgifter för teknisktunderhåll. ' Kostnad för försöksdriftvid systemutveckling som ej kan fördelas mellan kostnader för ADB-utmstning ochavgifter till servicebyråer. * Konsulteri huvudsak utanför servicebyråavtal. ' Kostnader för lokaler,avgifter till , förbmkningsmaterial m. m. * Föruniversitetsdatacentralema har kostnadema för budgetåren 1982/83 och 1983/ 84 framräknats /82 årssiffror genom att anta samma kostnadsutveckling som från /81 till 1981/82. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 56 7.2.2 ADB-kostnader för affärsverken ADB-koslnadema föraffärsverken har för /82 uppgått tUl 512 mUj. ADB-kostnaderför affärsverken fördelade på ADB-drift och systemutveck ling 1981/82 milj.kr. ADB-drift inkl. underhåU Systemutveckling Ej fördelade Totalt 512' 100 ' Kostnadema omfattarhuvudsakligen den administrativa databehandlingen vid de centrala ADB-funktionema. ADB-kostnader föraffärsverken fördelade på olika kostnadsslag 1981/82 milj.kr. Totalt 512' 100 ' Se fotnot I tabell 5. 1.2.3 ADB-kostnader för försvaret ADB-kostnadema för försvaret har för budgetåret1981/82 uppgått tiU ca 150 milj. kr. ADB-kostnader förförsvaret' fördelade på drift och utveckling 1980/81 1981/82' 1982/83" 1983/84' % milj. kr. % milj. kr. % milj. kr. /84 är även försvaretsradioanstalt exkluderad. Föröverbefälhavaren och armén budgeterade kostnader enligt anslagsframställningamaför /82. För ,och marinen budgeterade kostnader enligt överbefälhavarensinformationssystem- och datakraftplan (öpL 1 nr 310). 'Budgeterade kostnader enligt anslagsframställningama för /83.För , försvaretsradioanstalt och marinen beräknade kostnader enligtöverbefälhavarens informationssystem- och datakraftplan (ÖpL 1 nr 310). * Beräknade kostnaderenligt anslagsframstäUningarna för /83. För försvaretsradioanstalt, marinen och vämpliktsverket enligt överbefälhavarens programplan. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 57 För att undvikadubbelräkning har inte kostnadema för försvarets datacentral (FDC) medräknatsvid beräkning av fördelade på drift ochsystemutveckling. Motsvarande gäller vid beräkningen av ADB-kostnademafördelade på olika koslnadsslag. Försvars-myndighetemas redovisningssättmöjliggör inte motsvarande redovisning som i tabeU 4 för den civilastatsförvaltningen. TabeU 7 visar attdriftkostnaderna utgör och systemutveck-Ungskostnaderna avtotalkostnaden. ADB-kostnader förförsvaret* fördelade på olika kostnadsslag 1981/82' 1982/83" 1983/84' Personal (egen. Övrigt (lokaler. ' Exkl. marinen, försvaretsradioanstalt, fortifikaiionsförvaltningen och . Föröverbefälhavaren och armén budgeterade kostnader enligt anslagsframställningarnaför /82. För försvarets rationaliseringsinstitutbudgeterade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- och datakraftplan (OpL 1nr 310). ' Budgeterade kostnaderenligt anslagsframställningama för /83. För försvaretsrationaliseringsinstitut och marinen beräknade kostnader enligt överbefälhavarensinformationssystem- och datakraftplan (OpL 1 nr 310). " Beräknadekostnader enligt anslagsframställningama för /83. För vämpliktsverket enligtöverbefälhavarens programplan. ' " Vissa myndigheterhar inkluderat konsultkostnader i detta belopp. I beloppet för budgetåret1983/84 ingår 10 milj. kr. som är ofördelat mellan konsulter och personal. 'Utnyttjade personalresurser hos FDC benämnt FDC resurspool har i varierandegrad av myndighetema inkluderats i kostnader för konsulter och kostnader för personalpå annan myndighet. Identifierade kostnader för personal hos FDC har inkluderats i kostnadenför personal på annan myndighet. I avsnitt 1.3.1 och 1.3.2redovisas hur ADB-driften respekfive systemutvecklingen är organiserad istatsförvaltningen. I anslutning tUl beskrivning-ama ges vissa kostnadsuppgifter. 7.5.7 ADB-drift - organisation m.m. Datordriften kan iprincip organiseras på två olika sätt i förhållande lill den . Del ena är att ombesörja datordriften med egna resurser. Det andraär alt mot ersättning förlägga datordriften tUl privat eUer statlig servicebyråeUer tUl andra myndigheters driftenheter. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor TabeU 9 visar hurmyndigheter med egna ADB-system har driften organiserad. Redovisningen ärhämtad från statskontorets rapport (1982:11) Stafiiga ADB-system. Totalt omfattas 125 myndigheter(motsv.). Som egen anläggning räknas även minidator. Andel (%) av myndighetema Annan statlig anläggning 35 Egen och annan statliganläggning 15 Egen anläggning och privatservicebyrå 2 Annan statlig anläggning och privat servicebyrå 7 Egen anläggning, annanstatlig anläggning och privat servicebyrå 6 Av tabellen kan utläsas att av myndigheterna(motsv.) utnyttjar egen anläggning för helaeller delar av driften, andra statliga anläggningar och privatservicebyrå. För den civUastatsförvaUningen (exkl. affärsverken) uppgick de ADB-användandemyndigheternas avgifter fill servicebyråer tUl 129 milj. kr. /82enligt anslagsframställningarna för /84. Figur I visar hurdessa avgifter fördelar sig på stalUga resp. övriga servicebyråer. Användningen av servicebyrå fördelat pä statlig resp.övriga servicebyråer /82, räknat på redovisadeservicebyråavgifter. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 59 Flertaletmyndigheter som har eh omfattande ADB-verksamhel har driften förlagd tiUegna aiUäggningar. Tabell 10 visar några ADB-användande myndigheter som harstörre driftenheter. Datordriften gäUer huvudsakligen egna tiUämpningar. Större datordriftenheter inom myndigheter iden civila statsförvaltningen. och utmstning (milj. Personal- ochutmstningskostnader gäller redovisade kostnader för ADB-drift inommyndighetema under /82. De anvisningar kostnadsredovisningenbygger på är inte entydiga. redovisar exempelvis även kostnadema för länsstyrelsema,lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndighetema. Inom statsförvaltningen finns fleradalacentraler som erbjuder dator-drifttjänsteri huvudsak genom uppdragsfinansierad verksamhet till övriga myndigheter. I den civUa statsförvaltningen finnsdatamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA) och universitetsdatacentralema. DAFA består av två driftenheter förlagda tUlrespektive och . DAFA är uppdragsfinansierad och upptageni statsbudgeten med etl formeUt anslag på1000 -kr. Andelen intäkter från uppdrag från den civUa statsförvaltningen uppgick /82 liU . Universitetsdatacentralemasuppgift är atl tillgodose behovet av databehandlingskapacitet för den högreutbUdningen och forskningen men de åtager sig även uppdrag från kunder utanförhögskoleområdet. Verksamheten finansieras dels genom intäkter från uppdragendels genom avgifter från de samverkande myndighetema, främst användare inomden egna högskoleregionen. Inom försvaret finns försvarelsdatacentral (FDC) vars verksamhet är uppdragsfinansieradoch upptagen i statsbudgeten med ett formeUt anslag på 1000 kr.Utrastningsinköpen finansieras dock via anslag. FDC beslår av fem driftenheter förlagda till ,, , Krisfian-slad ochÖstersund. Av intäkterna från uppdrag kommer från organisationerutanför försvarsdepartementels ansvarsområde. Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Kostnadsfördelning för huvudsakligenuppdragsfinansierade datacentraler istatsförvaltningen /82. der (%) nader (%) der (%) central (UMDAC) datacentral (LIDAC) Försvarets datacentral (FDC) Av tabellen framgår att totalkostnadenför DAFA uppgick till ca 128 milj. kr. Det är en ökning från /81 med 3%.Universitetsdatacentralemas kostnader uppgick tiU 123 mUj. kr., en ökning med samt försvarets datacentraltill ca 72 milj. kr., en ökning . Totalkostnaden för denna gmppdatacentraler var därmed omkring323 milj. kr. för /82, en ökning . Universitetsdatacentralernas intäktsfördelningpå olika användarkategorier budgetåret1981/82. Mervärdeskatt ej inräknad. Arbetet med altutveckla och införa ADB-syslem för adminislrativa ändamål i statsförvaltningensker i olika organisatoriska former. Som huvudregel gäller att myndighetema själva har hand omsystemutvecklingen i enlighet med principen att myndigheten själv ansvarar för sinverksamhet.Civila myndigheter bör dock vid utveckling av ADB-syslem samråda med statskontoret ifrågor som är av större omfatt- 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 61 ning eller av principiell betydelse enligl förordningen(1975:567, omtryckt 1981:478) om ralionaUseringsverksamhet inom den civUastatsförvaltningen. Förordningen föreskriver vidare atl en myndighet i syfte allbegränsa kostnadema vid införande eUer förändring av ADB-ratiner i första hand skall använda defärdiga program för ADB-system eller delar av ADB-system som finns påmarknaden om dessa i rimlig grad tillgodoser myndighetens behov. Genom den rätt ommedbestämmande i arbetslivet som tUlkommer de anställda enligtmedbestämmandelagen och de avtal om medbestämmande som har träffats i enlighetmed denna lag har de ansläUda möjligheter alt genom sina fackliga organisationer påverka beslul om attutveckla och införa ADB-system. Enligt förordningen (1981:266) om investeringar istatliga ADB-system skall vissa ADB-system i den civila statsförvaUningenfömtom affärsverken särskih prövas av regeringen vid flera tillfallen underutvecklingsarbetets gång. Den särskilda prövningen gäUer stora eller på annatsätt viktiga investeringar i ADB-system. Regeringen har förbehåUit sig rätten atlavgöravUka investeringar som skall omfattas av denna prövning. Särskild prövning skaUemellertid alltid ske när de totala kostnaderna för utveckling (utredning ochkonstmktion) och genomförande beräknas överstiga 5 milj. kr. eUer de totalakostnadema för drift överstiger 2 milj. kr. Berörda investeringar iADB-syslem redovisas regeringen vid följande tUlfällen: efter förstudien,efter huvudstudien och efter systemels konstmklion (men före genomförandet). Systemulvecklingskompetensi den civila statsförvaltningen hos andra än de myndigheter som använder ADB,finns fömtom hos statskontoret även hos datamaskincentralen för administralivdalabehandling (DAFA). Vissa myndigheter bl. a. () ochriksskatteverket (RSV), har egen syslemutvecklingspersonal i större omfattning. I någrafall har SärskUda organ inrättats för utveckUng och införande av ADB-system som berört fleramyndigheter. Som exempel kan nämnas (). Del bör framhåUasall myndigheterna i varierande utsträckning dessutom utnyttjar konsultförelagför utveckling av ADB-system. Det finns fleraföreskrifter specieUt gällande för försvaret. Överbefälhavaren () leder ochsamordnar informationssystemutvecklingen inom försvarsmakten. Regeringen harunder fattat beslut att FRIs rapport 90 skall ligga tUl grand för utvecklingav datasystem inom försvarsdepartementels verksamhetsområde. Vidare harregeringen uppdragit ål ÖB atl inkomma med förslag till en rad åtgärder isyfte all omslmklurera och effektivisera ADB-verksamheten inom försvaret. Detta arbete beräknas påverka det nuvaranderegelverket inom försvaret. Försvaretsdatacentral (FDC) har etablerat en sy-stemulveckUngsenhel, till vilken decenirala slabemas systemerare och Prop.1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 62 Verksamheten är inriktad mot alltillgodose behovet med försvarsanslälld personal och endast i begränsad omfattning utnyttja extema konsulter. I föregående årsredovisning fanns uppgifter från en kartläggning av ADB-personalen budgetåret1979/80 inom statsförvaltningen inklusive affärsverken. Den ADB-personal somberördes av kartläggningen var personer som lill minsl hade arbetsuppgifter som krävermer kvalificerat dator- eller dalabehandlingskunnande. Totalt uppgick dennaADB-personal lill ca 3000personer. För uppgifter om ADB-personalens inriktning och sammansättning hänvisas lill föregående års redovisning. Några uppgifterom ADB-personalens geografiska fördelning är presenterade även i årunder avsnitt 1.5.5. Slalskonlorel har irapport 1982:25, ADB-personal i statsförvaltningen, vidare analyseratuppgifterna från kartläggningen och bl.a. försökt uppskatta andelen statlig ADB-personal i förhållande lill hela landet. Den personal somomfattades av kartläggningen kan för hela landet uppskattas till 15000-16000,varav är offentligt anställda och är anstäUda inomSAF-området. Staten kan bedömas svara för av de offentliganställda. Om även den övrigaADB-personalen inkluderas i beräkningen (sysselsatta med stansning,preparering för datorkörningar och efterbehandling m. ), kan del totala antaletsysselsatta med ADB-uppgifler i landet bedömas ha varit ca 28600 vid slutet /80. Av dessa skulle ungefär 4300 finnas i statsförvaltningen,11400 inomSAF-området och 1 700 i primär- och landstingskommuner. Följande uppgifteravseende det stafiiga datorinnehavet är huvudsakligen hämtade urstatskontorets publikation Statliga datorer 1982. 7.5.7Datorutvecklingen inom den statliga sektorn I fanns detinom den slafiiga sektom ca 84 datorer med etltotalt anskaffningsvärde av 250 milj. kr. Det totala anskaffningsvärdet uppgår liU 1799 milj. kr. Tabell 13 visar fördelningen av datomlrastningmellan den statliga förvaltningen, de affarsdrivande verken och de stafiiga bolagen den 1 januari1982. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Datorer föradministrativa ändamål med anskaffningsvärde av lägst . Andel (%) i milj. kr. 1.5.2 Terminaler och dataregistreringsutrustning Nedanstående labeU hämtadur Statliga datorer 1980 visar antalet terminaler ochdataregistreringsulmstningar saml dessas användningsområde den 1 januari 1980.Av antalet terminaler var anslutna via telenätet. vartotalantalet terminaler ca 23500. Terminaleroch dataregistreringsutrustning inom den statliga sektorn 1713 3452' 1 116 Av angivet antal tiUhör ca 2000statliga bolag. 1.5.3 Datorleverantörernas marknadsandelar i denstatUga sektorn Figurema nedan visardatorleveranlöremas värdemässiga marknadsandelar inom den statliga sektorn.Figur 2 visar utvecklingen medan Figur 3 visarförhållandet och . 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor ' " .Sperry Univac "T-------- r- Leverantöremas värdemässiga marknadsandelar av installerade statliga datorer . Fr. o. m. år 1971är terminalutmstning inkluderad. Totalvolym = 1 799 miljkr Leverantöremas värdemässigamarknadsandelar av installerade statliga datorer och terminaler. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 65 1.5.4 Behov av ADB-utrustning TabeU 15 och 16 visar detberäknade anskaffningsbehovet av ADB-utraslning för den civilastatsförvaltningen respektive försvaret. Uppgtf-tema för den civilastatsförvaltningen är hämtade från statskontorets anslagsframställning /84 avseende reservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning.Uppgifterna avseende försvaret är hämtade ur försvarsmyndighelernasanslagsframställningar för /84. Vissa korrigeringar har gjortsefter samråd med försvarsstaben. Anskaffningsbehov av affärsverken) budgetåren 1982/83- ADB-utrustning för civila statsförvaltningen (exkl. -1987/88 (milj. 1983/84 1984/85 Erfarenheten visar atlrätt stora förskjutningar av anskaffningar sker meUan åren. TabeU 16.Anskaffningsbehov' av ADB-utrustning för försvaret budgetåren 1982/83 1987/88 (miy. ' Exkl. 3 milj. kr. för försvaretscivilförvaltning som avser budgetåren 1983/84-1987/88. TabeU 17 visarinvesteringama i ADB-utmstning uppdelat på olika kategorier. Uppgiftema avserendast den civila statsförvaltningen. Tabell 17.Anskaffningsbehovet för ADB-utrustning i den civila statsförvaltningen (exkl.affärsverken) uppdelat på olika kategorier budgetåren 1982/831983/84 Kategori Andel(%) 7.5.5 Datorernas geografiska fördelning Figur 4 visar de statligadaloremas geografiska fördelning . Cirklarna representeraranskaffningsvärdet för den genereUt användbara ADB-utraslningen inomstalsförvallningen inkl. affärsverken och verk. Endast datorer medett anskaffningsvärde av . Terminaler är således inlemedräknade. Den slafiiga daloralrastningen är spridd på etl 30-tal orter. De 15orter som är medtagna på kartan svarar för och de fyra orterna med destörsta anskaffningsvärdena för av det totala anskaffningsvärdet på 1 173milj. Sammanräkningarna bygger på uppgifter hämtade ur statskontorets publikationStatliga datorer 1982. 5 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Cirklarna motsvarar ett sammanlagtvärde av 1136 milj. kr. Anskaffningsvärdetav datorer vid de fyra orterna med destörsta anskaffningsvärdena (tillsammans av totala anskaffningsvärdet). 66 milj. kr. 38 milj. kr. ' Affärsverken utgörungefar hälften. ADB-personalens' omfattning(antal) förde motsvarande fyra länen (tillsammans ca76% av aU statlig ADB-personal). ' Se även avsnitt 1.4. Geografiskfördelning av datorer inom statsförvaltningen (inkl. affärsverken ochriksdagens verk) räknat på anskaffningsvärdena (exkl. moms) på vaoe ort. 1982/83:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 67 2 Information om enskilda myndigheter ochADB-system Redovisningen omfattartvå avsnitt. Det första, avsnitt 2.1, innehåller uppgifter om ADB-verksamhelenskostnader och huvudsakliga inriktning vid de ADB-användande myndighetema ellerde myndigheter som centralt ansvarar för en sådan verksamhet. I avsnitt 2.2beskrivs viktigare ADB-syslem i drift eUer under utveckUng. Med viktigareADB-system avses de som medför höga kostnader, "aktivt" berör störregrapper i samhället eller kan anses väsentliga av andra skäl. Myndigheternabehandlas enligt den huvudtilelordning som var gäUande under budgetåret1981/82. 2.1 De ADB-användande myndigheterna