prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Nya former och områden för verksamhet.Samhällsföretagsgmppen måste kunna erbjudaetl varierat utbud av arbetsuppgifter om arbetslagarnas olika individuella fömtsättningar och behovskall kunna tillgodoses. Man ärdärför ocksä beredd all pröva olika alternativa former av arbeteför allkunna möta behov från nya kategorier av arbetstagare. 1982/83:100 Bilaga 12 149 såväl de organisatoriska formerna sominriktningen av verksamheten. I samband med atl nya verksläder tillskapas genomomdisponeringar av platser måste dessa ocksä utnyttjas för att breddasysselsättningsmöjligheterna för de arbetshandikappade som av olika skäl inlekan sysselsättas med befintliga arbetsuppgifter. Som ell led i deltaarbete pägär och planeras försök med nya verksamhetsområden utanför dentraditionella tillverkningsindustrin. Exempel på sädana områden ärträdgårdsodling, postorderverksamhel, serviceuppgifter vid slugbyar,administrativa servicetjänster och dataregistreringsar-bele. harerfarenheterna varit i slort sett positiva. Stiftelsen bedömer nu atl dessainsatser ytterligare mäste intensifieras . Inte minsl kommerföretagsgmppen behöva vara för all möta ell växande behov av lämpligaarbetsuppgifter inom tjänstemannaomrädel. Elt sätt all öka deanställdas möjligheter atl övergå lill etl arbete utanför företagsgruppen kanvara all fä lill stånd en utökad samverkan med förelag på den öppnaarbetsmarknaden. Inom företagsgruppen bedrivs detta f.n. i mer organiserad formi nägra försöksverksamheter med s.k. inbyggda verkstäder. I dessa försök larandra arbetsgivare helt eller delvis på sig sysselsätlningsansvaret för dearbetshandikappade anställda. Resultatet av dessa försöksverksamheter kommerunder /83 all utvärderas som underlag för den vidare utvecklingenav olika samarbelsformer. Anslagsbehovet /84 - vad gäller såväl rörelseresultat och behov av driftbidragsom bidrag lill faslighetsfonden har beräknats och redovisats i enlighet medde principer som antagit på grundval av prop. 1978/79:139 om bidrag till m.m. samlvad som meddelats i regleringsbrev för budgelårel 1982/83. Samfiiga intäkteroch kostnader har beräknats i förväntad löne- och prisnivå budgelårel 1983/84. Behovet avdrifibidrag för budgelårel 1983/84 beräknas lill 128,av lönekostnaderna förarbetshandikappade anställda. Bidragsbehovel ulgår frän elt beräknatrörelseunderskolt om 2180 milj. kr. enligl följande specifikation och jämförtmed /82. Resultatpost (Milj. Resultat i procent av lönekostnader Beräknat rörelseresultatför budgelårel 1983/84 innebär alltså ell minskal bidragsbehov med 7,7procentenheter jämfört med preliminärt ulfall 1982/83:100 Bilaga 12 150 för budgelårel 1981/82. Räknat i oförändradsysselsällningsvolym och prisnivå innebär bidragsbehovet en resultatförbättringmed 103 milj. kr. jämfört med /82. Rörelseintäkternaberäknas öka med 377 milj. kr. jämfört med /82, motsvarande ca15 % . Förädlingsvärdet - uttryckt som skillnaden mellan rörelseinläkteroch materialkostnader - beräknas fill 850 milj. kr. för /84,vilket är 215 milj. kr. mer än /82. Förädlingsvärdet perarbetstimme beräknas lill . för /84 jämfört med 24,7 /82. Kostnaderna för budgetåret1983/84 beräknas enligl följande, jämfört med /82: Kostnadsslag (Milj. 1981/82 1983/84 Materialkostnader Lönekostnader för direklanslällda Lönekostnader för arbetshandikappade Övriga rörelsekostnader (netto) Kostnaderna beräknas ökamed 749 milj. kr. jämfört med /82. Härav ulgör ökningen avkapacilelskoslnaderna (lönekostnader för direktanställda och övriga kostnader)217 milj. kr. Kapaciletskoslna-dema beräknas lill . /84 jämfört med . för /82. Detta innebären effektivitetsförbättring eftersom kostnadsökningen understiger denberäknade inflationen. Lönekostnaderna för arbetshandikappade beräknas öka med370 milj. kr. jämfört med budgelårel 1981/82, varav knappt hälften på grund ayökad sysselsällningsvolym. I anslagsframställningen för budget-årell982/83 beräknades dekalkylmässiga avskrivningarna på fastighetsbeståndets återanskaffningsvärde ienlighet med de principer antagit inför förelagsgmppens bildande.Regeringen gjorde dock avsteg från denna princip och gmndade bidraget lillfaslighetsfonden på fastigheternas historiska anskaffningsvärden. De frigjorda avskrivningsmedlenskulle enligt beslut användas för finansiering av reinvesteringar.Om avskrivningarna grundas på anskaffningsvärdena innebär detta attkompensation inte erhålls för inflation och slandardförändringar. Omavskrivningarna fortsällningsvis beräknas på anskaffningsvärdena får detta,enligl stiftelsen, fill följd att andelen egna fastigheter måste minska lillförmån för förhyrda lokaler, vilket pä sikt kommer alt innebära högre kostnaderför förelagsgruppen med åtföljande ökal bidragsbehov. Investeringarna avses lånefinansieras med detbelopp som motsvarar 1982/83:100 Bilaga 12 151 amorteringar av lån (ca 80 milj. Upptagna lån sominle tås i anspråk överförs till efterföljande år för att det skallbli möjligt att klara de variationer i investeringama som av olika skäluppslår. Återanskaffningsvärdet beräknas till 3525milj. (15260 platser x /m) varvid avskrivningarna blir 195 milj.kr. Kostnaderna för fastighetsfonden kan sammanfallas enligtföljande: Avskrivningar 195,0 Övriga kostnader (hyror, räntor, fastighetsskatt) 198,3 Intäkter -3,0 Faslighetsfondenskostnader (nello) beräknas således lill totalt avrundat 390 milj. kr.,vilket är 28 milj. kr. mer än vad som beräknades i anslagsframställningen för /83. Som fidigare nämnts föresläs inle någon ökning av antaletplatser under /84. Behovet av arbetstillfällen fömtsälts istället tillgodoses genom atl den befintliga kapaciteten utnyttjas bättre, bl.a. genomomdisponering av platser. Med anledning avatt Samhällsföretag beviljades etl ägartillskolt om 30 milj. kr. för budgetåret1982/83 mot begärda 110 milj. kr. har beslutade omdisponeringar och planeradeomstmktureringar i praktiken endast kunnat genomförs i begränsad omfattning. Flertalet av deomdisponeringar i form av faslighetsinvesteringar och maskininvesleringar som är erforderliga har på gmnd av medelsbrisl inlekunnat påbörjas. För vissa angelägnaomdisponeringar har det dock blivit nödvändigt att välja del på siktkostsammare alternativet alt hyra lokaler i stället för atl förvärva och anpassa befintliga ledigalokaler eller anordna nya verksläder.Dessa investeringar har dessutom kunnat förverkligas endasi genom att planerad ersättning av det sämstaverksladsbeståndel senarelagts. Av AMS föreslagna och av Samhällsföretagplanerade verkstäder inom kommuneroch orter som f.n. saknar skyddade arbetstillfällen har endast undantagsviskunnat förverkligas. Om planeradeomstmktureringar, produklionsförändringar och samordning av befintligaresurser inom gruppen skall kunna genomföras erfordras särskildainvesleringsmedel i form av ägartillskott i enlighet med beslut vidbildandet av företagsgmppen. Beräknade avskrivningsmedel är ejtillräckliga för planerade åtgärder. Visserligen har den befintliga kapaciteten, pågmnd av arbetsbrist, inte kunnat utnyttjas, men della bör inte tas som skälför senareläggning av angelägna nyetableringar av verksläder på orter somhar stort behov av arbetstillfällen. För genomförande av de av AMS förordadeomdisponeringarna av plalser /84 beräknas behovel av medel för faslighets- Prop.1982/83:100 Bilaga 12 152 investeringar i samband med erforderliga ny-, till- ochombyggnader till totalt 55 milj. kr. För anskaffning avmaskiner och ulmslning för de mest angelägna omdisponeringarna och planeradestrukturförändringar erfordras 25 milj. kr. Behovel av ålgärderför all individanpassa enskilda arbetsplatser och produktionsmetoder är stort. För dessainsatser begärs 10 milj. kr. Genom del begränsade ägartillskott sombeviljades för budgelårel 1982/83 har delenligl stiftelsen inle varit möjligl alt vidta nödvändiga och önskvärdaarbelsmiljöförbällrande åtgärder. Fortsatta insatser är därför nödvändiga för alt av myndigheter ställda krav ochpersonalens berättigade anspråkskall bli tillgodosedda. Vissa verkstäder behöver tillgänglig-göras förrörelsehindrade personer. Vidare behöver fortfarande vissa ergonomiska åtgärder vidtas samt allmännamiljöförbättrande åtgärder. För dessa insatser erfordras 15 milj. kr. För investeringar ifasligheter, maskiner, ulmslning, teknisk anpassning ocharbelsmiljöåtgärder erfordras således sammanlagt 105 milj. kr. i ägartillskott för investeringar. Del är nu drygt treår sedan den nya organisationen för skyddat arbete började sin verksamhet.Samhällsföretags anslagsframställning och den presenteradeårsredovisningen för och dess regionala stiftelser ger uttryck förförelagsgmppens strävanden alt infria de förväntningar som ställdes påföretagsgmppen från statsmakterna,löntagarorganisationer, handikapporganisationer m.fl. Det gäller såväl de ekonomiska som de sociala målen förverksamheten. Samhällsföretag harkunnat bereda betydligt fler arbetshandikappade arbete än vad som var möjligl i dengamla organisationen. Delta har inte skett genom tillskapande av nya plalserutan genom bättre utnyttjande av befinfiiga resurser. Antalet anställda medarbetshandikapp har ökat nello med ca 1000 . I den tidigareorganisationen var motsvarande antal under 1970-lalet i genomsnitt ca 700 . Resultatutvecklingenhar varit positiv om man ser på treårsperioden, dock med en något nedåtgående tendens under delsenaste budgetåret. Önskemålet om en jämnare regional tillgång päarbetsplatser för skyddat arbete har lill en del kunnat beaktas genom omdisponeringar.Den ansvarsfördelning för rekryteringsfrågor mellan arbetsmarknadsverket ochSamhällsföretagsgruppen som lagts fast har medfört en enhetligare bedömning avvilka arbetshandikappade som i förstahand bör beredas arbete inom verkstäderna. Samhällsföretagsgruppenmåste kunna erbjuda ett varierat utbud av arbetsuppgifter som passar olika arbetshandikappadesbehov och fömtsällningar. Detta innebär bl.a. alt utbudet behöver breddas, omman skall kunna möta behovenhos nya kategorier av arbetstagare t.ex. på tjänste- Prop.1982/83:100 Bilaga 12 153 mannaomrädel, Företagsgmppen har därför påbörjat försökinom verksamhetsområden utanför den traditionella tillverkningsindustrin. Samhällsföretagsmålsättning är all öka utplace-ringen till den reguljäraarbetsmarknaden från nuvarande 1,lill . Dettaser jag som en rimlig målsättning. Bl.a. bör det kunna innebära en lämpligavvägning med hänsyn lill den motsättning som finns mellan strävandena lill ökad utplacering och ambitionen allanställa fler gravt handikappade päverkstäderna. För vissa arbetstagare med myckel svära handikapp innebär del isig en rehabilitering att klara etl arbete inom Samhällsföretag. Alternativet lill en sådan anställninghar i de flesta fall varit förtidspensionering. kan bl.a. belysas av allungefär en fjärdedel av de som anställs i företagsgruppen inle tidigarehar haft arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Målsättningen atl öka utplaceringarna bör avvägas med hänsyn till della. Det faktum altplacering på den öppna arbetsmarknaden regelmässigt prövas innan anställning iskyddat arbete aktualiseras, talar också för detta. Det sagda hindrarsjälvfallet inte atl alla insatser skall sällas in för all även i nuvarandekärva arbetsmarknadsläge söka nå en ökad utplacering. AMS genomför idetta syfte f.n. intensifierade förmedlingsinsatser i vissa län. uppdrogregeringen åt all genomföra enkartläggning och begränsad översyn av verksamheten inom stiflelseorganisalionen förskyddat arbete. Härvid skulle särskill prövas vilka kostnadsbesparandeförändringar av organisationen, eller annan art, som bedömdes varamöjliga inom ramen för gällande arbelsmarknadspolitiska och sociala mäl för verksamheten. Stiftelsenöverlämnade rapporten översyn avSamhällsföretagsgmppen lill regeringen. Rapporten har remissbehandlats. StiftelsenSamhällsföretag har i översynsrapporten gjort en grundlig genomgång dels avorganisationen som helhet, dels också bl.a. av områdena produktion,marknadsföring, personal, lednings- och styrfunktioner. Syftet har varit atl påsikt få fram förslag om åtgärder som kan innebära kostnadsbesparingaroch/eller ge företagsgmppen ökade inkomsler, ulan all man äventyrar desociala pch arbelsmarknadspolitiska målen för verksamheten. Utöver direktaförslag som framförts i rapporten belyses också andra ålgärder som avsevärtskulle kunna minska kostnaderna för verksamheten. En sådan möjlig förändring är enändrad organisalionsslmklur. Stiftelsenredovisar som ell exempel all en minskning av antalet regionala stiftelser med nio skulle innebära ennellobesparing med ca 50 milj. kr. per år.Den skulle dessutom ge möjligheter till produklionsekonomiska fördelar ocheffektivare marknadsföring. Efter sammanvägning av ekonomiska och andrafaktorer, och med hänsyn lill all organisationen verkat under Prop.1982/83:100 Bilaga 12 154 tämligen , har stiftelsen dock valt atl inteföreslå någon ändring i dennuvarande organisationen. som jaghar förståelse för stiftelsens synpunkter och ställningstagandenbeträffande den regionala organisationen, kan jag inle bortse frän demöjligheter till kostnadsbesparingar och effekliveringar som här öppnas. Medhänsyn bl.a. till della anser jag alt arbetet med en översyn av förelagsgruppen bör fortsätta. Jag har därförtillkallat en arbetsgmpp inom som ytterligare får prövasådana frågor rörande Samhällsföretagsgmppen som kan minska behovel avstatligt slöd m.m. Arbetsgmppen börvidare enligl beslut (prop. 1981/82:100, AU 1981/82:21, rskr 1981/82:216) studeraSamhällsföretags ställning som konkurrentfill andra förelag saml principerna för medelstilldelningen. Kostnadernaper anvisad arbetstagare vid de skyddade verkstäderna bör också jämföras med kostnaderna vid andrasysselsätlningsformer. Dessa frågor bördärför föras över till arbetsgmppen från utredningen (A 1982:02) om de handikappades silualion på arbetsmarknaden - dens.k. Arbetsgmppen bör samarbeta med sfiflelsen iutredningsarbetet. Del förhållandetatl översynsarbelet fortsätter får självfallet inte lägga hinder i vägen fördet utvecklingsarbete som redan pågår inom företagsgmppen. Snarare bör deninterdepartementala översynsgmppens arbete ses som etl komplement till delta. I avvaktan påresultatet på arbetsgmppens ställningstaganden är jag inte nu beredd atl behandla övriga frågor irapporten. I urkunderna fillsliflelseorganisationen för skyddat arbete sägs atl anställning vidskyddad verkstad endasi bör komma i fråga för den vars arbetsförmåga är sånedsatt all han/hon inle kan beredas arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Motsvarande författningsbestämmelser har emellertid saknats i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368)som reglerar arbetsförmedlingens verksamhel inom delta område. Regeringen hardärförbeslutat att införa ett tillägg med denna innebörd i arbelsmarknadskungörelsen. AMS har i enskrivelse lill stiftelsen framhållit all behovet avarbetstillfällen inom företagsgmppen är stort, men att detta behoväven under budgelårel 1983/84 bör kunna tillgodoses genom ett fortsatteffektivt utnyttjande av förelagsgmppens befintliga resurser. Styrelsen föreslår således intenågon utbyggnad i form av nya plalser /84. Sfiflelsen har, med hänvisning till AMS ställningstagande, inle heller begärt några nyaplatser för budgetåret. Jag gör sammabedömning som AMS, men föreslår atl regeringen, , bör ha möjlighet alt öka antalet plalser omsärskilda skäl härtill uppkommer.Jag förordar atl regeringen begär medgivande härtill. Stiftelsen har isin anslagsframställning på nytt föreslagit atl vissa regler om förtidspensionskall ses över. Enligt stiftelsen bör alla arbetstagare som erbjuds anställning vid verkstad förskyddat arbete erhålla reguljär lön. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 155 stället bör kompenseras medbelopp motsvarande de förtidspensioner eller sjukbidrag som arbetslagarna iannat fall skulle uppburit. Nära en tredjedel av de arbetshandikappade anställda uppbär idagnågon form av sådant stöd. budgetproposition aviserade dåvarande chefenför en utredning av denna fråga. Denna utredninghar ännu inte kommit lill slånd. Jag avser , efter samråd med chefen försocialdepartementet, atl föreslå regeringen all fär i uppdrag atlgenomföra den begärda utredningen. För läckande avunderskottet i rörelsen (exkl. faslighetsfonden) under /84begär stiftelsen 128,av den beräknade lönesumman (inkl. lönebikostnader) för de arbetshandikappadeanställda eller 2180 milj. kr. Jag har intet allerinra mol de beräkningar som stiftelsen har gjort i fräga om behovet avdrifibidrag och föreslär därför all en anslagspost motsvarande, avmndat,av lönesumman las upp för ändamålet. Samhällsföretagsgruppenshela fastighetsbestånd, såväl egna som förhyrda, administreras av en lill den cenirala stiftelsenknuten fastighetsfond. Kostnaderna förfonden beräknas av stiftelsen uppgå lill 390 milj. kr. efter avräkning av intäkterna (3 milj. ),varav för hyreskostnader 103 milj.kr, kalkylmässiga avskrivningar på egna fastigheter 195 milj. kr. och räntor 95milj. Stiftelsen har som underlag vid beräkningen använt del beräknade återanskaffningsvärdet av fastighetsbeståndet.Jag anser dock att de kalkylmässigaavskrivningarna, i enlighet med riksdagsbesluten avseende de senasie budgetåren, bör baseras på fastigheternas anskaffningsvärde, medför att behovel avavskrivningsmedel uppgår lill 130 milj.kr., dvs. etl belopp som är 65 milj. kr. lägre än vad sfiflelsen beräknat. Jag föreslår därför att 325 milj. kr. tasupp för ändamålet under anslagsposten /84. Samhällsföretagsgmppenföreslås, somjag har nämnt, inle tillföras några nya plalser för skyddatarbete. För all möjliggöra arbetsmiljö-förbättrande ålgärder och anpassning av arbetsplatsertill handikappade arbetstagares behov liksom för omdisponering av platser behövs, enligt stiftelsen, särskildainvesteringsmedel. Dessa beräknas till sammanlagt 105 milj. kr., efter extern upplåning. Med hänsyn lill detstatsfinansiella läget är del endast möjligl all lill viss del fillmötesgåstiftelsens begäran om invesleringsmedel. Jag föreslår därför atl stiftelsentilldelas ett ägartillskott för investeringar om 30 milj. kr. 1982/83:100 Bilaga 12 156 för /84. Del ankommer på stiftelsen atlsjälv fördela medlen för olika insatser t.ex. arbelsmiljöförbällrande åtgärder ochomdisponering av plalser. Med hänvisning lill vad jag anfört hemställer jag attregeringen föreslår riksdagenatl 1. medgealt regeringen vid behov får besluta om nya platser för skyddat arbete under /84, 2. filldriften av verksamheten anslå medel motsvarande av lönesumman (inkl.lönebikostnader) för arbetslagarna i skyddat arbete, 3. tillBidrag tUl för /84 anvisa etl förslagsanslag av 2532000000kr. 1981/82 Utgift 392068000 1982/83 Anslag 454562000 1983/84 Förslag 461345000 ReservationsanslagetYrkesinriklad rehabilitering omfattar etl program, med samma beteckningoch tvä delprogram, Arbelsmarknadsinsfilul och Metodutveckling, forskning och utbildning. Utgifterna för delprogrammen bestreds t.o.m. budgetåret1980/81 frän en särskildarbetsmarknadsulbildningsfond. Fondens inläkler utgjordes dels av medel som anvisades under anslagen B 2.Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning och C 5. Bidrag lill yrkesinrikladrehabililering, dels av avgifterfrån arbetsgivare enligt lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen. I enlighet medriksdagens beslul (prop. 1980/81:145,AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) har fonden upplösts och ersatts av ett konto hosriksgäldskonloret. Kontot disponeras av för bl.a.utbildningsbidrag lill deltagare i arbelsmarknadsulbildning ochyrkesinriklad rehabilitering. Utbildningsbidrag och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) finansieras lill viss del även medmedel som anvisas under anslagel B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Yrkesinriktad rehabilitering finansieras anordnande och drift avarbetsmarknadsinstitut, melodulveckling, forskning och personalutbildning inomden yrkesinriktade rehabiliteringensaml arbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader för verksamheten. Under delprogrammetArbelsmarknadsinsfilul bestrids kostnader för denutredande, vägledande och arbetsförberedande verksamhel som skall bedrivas för yrkesobestämda ocharbetshandikappade vid de () som finns inomarbetsmarknadsverket. 1982/83:100 Bilaga 12 157 Under delprogrammetMetodutveckling, forskning och utbildning bestrids kostnaderna för sädanverksamhel inom området yrkesinriklad rehabililering. Beräknad ändring 1983/84 -h 6 094 000 Enligl AMS uppgickantalet inskrivna sökande resp. ulgifter, inkl. utbildningsbidrag, förprogrammet Yrkesinriktad rehabilitering 1980/81-1981/82 lill följande lal: 1977/78 ärs priser Andel av AMV:s totala utgifter Antalinskrivna sökande i därav arbetshandikappade, andel 439,8 328,23, 487,6' 334,0 ' Tillkommer ca 20 milj.kr. för eftersläpande utgifter. För /82anvisades 420,4 milj. kr. Utgifterna uppgick lill 392,1 milj. kr.Utbildningsbidragen har i genomsnitt koslat . och sökande.Totalt utbetalades 106 milj. kr. Under /82 har organisationen tio institut och två filialer så alt den motsvarar för och förAmi-S av den organisafion som fastställdes av regeringen . Dessutomhar tvä gamla institut tagits i bruk efter ombyggnad. Ca 16100 sökande harskrivits in vid under /82. Av dessa var 58%arbetshandikappade. I riktlinjerna förAmi-verksamhelen beräknades en genomströmning pä ca 100 sökande per arbetslagoch år. av de sökande antogs behöva 4-5 veckors inskrivningstid, medanåterstoden, främst sökande med arbetshandikapp, aniogs behöva längre tid.Denna genomströmning har kunnat hållas och beräknas gälla ocksä för budgetåret1982/83. /82 har ca 1800sökande skrivits in för "riktade insatser" dvs. prövning inom eltmera begränsat arbetsområde. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 158 na har enligt AMS främst använts på orter därprövningsplalser endasi kunnat erbjudas vid enstaka förelag som ocksä kunnaterbjuda anställningar. Introduktions-, väglednings- ochuppföljningsavsnitien har förkortats lill2-5 dagar. De riktade insatserna har genomförts i nästan dubbelt så slor omfattning som planerat. /83beräknas ca 2000 sökande kunna las emol för riktade insatser. För all stödjaarbetstagare med handikapp och äldre anställda i nedläggningsholade förelagkan Ami-resurser ställas till förfogande ulan atl de berörda arbetstagarnaskrivs in vid . Instituten har anmält ett ökande behov av sådana insatser pågrund av det stora antalet varsel. Användningen av Ami-resurser t.ex. vidförelagsnedläggelser beräknas fortsätta i samma omfattning /83. /82 har i genomsnitt av de ickearbetshandikappade och av de arbetshandikappade, som varit inskrivna vidAmi, arbetsprö-vals pä öppnamarknaden, 4 resp. vid AMU-center och 1 resp. inom Samhällsföretag. var 40 resp. av de inskrivnaföremål för utredning inom instituten och 7 resp. för riktadeinsatser. Under budgetåret1981/82 har 15800 sökande skrivits ut, varav arbetshandikappade.Inskrivningsliderna för de utskrivna var följande: Inskrivningsfid Icke arbets- Arbetshandikappade (6 316) 8-12"12-24" 24- I fråga om deinskrivna vid Ami-S med särskilda resurser för olika handikappgmpper - ca 1100 personer - harinskrivningsliderna fördelat sig enligt följande: Under budgetåret1981/82 har AMS fortsatt sin översyn av Ami-S-verksamhelen. Översynen syftar lillalt utreda arbetsmetodik och eventuell framtida decentralisering och integrering av den övriga Ami-organisafionen. AMS avser atl lämna en rapport /83 om förändrad organisation. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 159 Totalt skrevs 16900personer ul från och Ami-S under /82, en ökning med 3700 personerjämfört med föregående budgetår. Avdessa var 10500 eller arbetshandikappade. Fördelningen på utskrivningsorsaker framgår av följandeuppställning. Anställning i öppna marknaden Arbetsmarknadsutbildning och annan ut- Till af i avvaktan på att planerad åtgärd kan Till af med yttrande (försäkringsärenden/ Till af med yttrande (andra ärenden) Utskrivna pä grund av sjukdom, familje- Vid slutet av budgelårel1982/83 beräknas 175 arbetslag vara i arbete. Antalet inskrivna vid och Ami-Sberäknar AMS till 17500 med en genomsnillliginskrivningsfid .