prop · G60326 · 1982-12-31 00:00:00 — Hänvisningen i tredje stycket till 13 kap. VL harupphävts. Ändringen föranleds av att 37 § efter föreslagen ändringbara har ett stycke. 1 enlighet med terminologin i 25 kap. I § harpåföljden i stadgandet angivits till böter. Endast dagsböter kommer emellertidi fråga som brottspåföljd. Hänvisningen till 6 kap. 27 § VL i första stycket harutgått. 84 § Första stycket har upphävts av skäl som har angettsvid 1 §. Ändringen i första stycket sammanhänger med den ändradelydelse av 14 § som föreslås och som innebär att ett uttryckligt stadgandeangående möjligheten att anlita sakkunnigt biträde inte längre finns. Prop.1982/83:26 46 Utredningen har föreslagit en särskildövergångsbestämmelse om att vissa äldre bestämmelser om vattendomstolfortfarande skall gälla i fråga om beslut som har meddelats föreikraftträdandet av förevarande lagändringar. Enligt min mening behövs detingen övergångsbestämmelse för atl så skall bli fallet. Inte heller i övrigtbehövs det några särskilda övergångsbestämmelser. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1933:269)om ägofred Genom 2 § i den i prop. 1981/82:130 föreslagnapromulgationslagen upphävs i princip gällande VL. Denna lags bestämmelser i 3kap. rörande förvaltningen av vattenregleringssamfälligheter m.m. gäller ocksåenligt 43-45 §§ lagen (1933:269) om ägofred i fråga om förvaltningen av stängsel-och betessamfälligheter med flera än två deltagare. I detta sammanhang måsteman alltså ta ställning till frågan hur förvaltningen av befintliga ocheventuellt nytillkommande stängsel- och betessamfälligheter bör ordnas. Chefenför jordbraksdepartementel har tillkallat en särskild utredare att seöver lagstiftningen om ägofred (dir. 1981:61). I avbidan på resultatet av denöversynen anser jag, efter samråd med chefen för jordbraksdepartementel, detlämpligast atl låta gälla beträffandeifrågavarande samfälligheter. Ett stadgande härom föreslås infört som 45 a §omedelbart efter nämnda bestämmelser i lagen om ägofred. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1942:335)om särskilda skyddsåt gärder för vissa kraftanläggningar m. m. Hänvisningen i första stycket till VL har ändrats till attgälla den nya vattenlagen. Hänvisningen i första stycket till VL har ersatts av enhänvisning till motsvarande bestämmelse i den nya vattenlagen. I andra stycket har ordet "vattenbyggnadens"bytts ut mol "vattenanläggningens" (se 1 kap. 3 § andra stycket nyavattenlagen). 4.4 Förslaget lag om ändring i lagen (1950:596) omrätt till fiske I 13 kap. 15 § VL finns en hänvisning tiU 30 och 32 §§fiskeristadgan (1954:607) i fråga om straff och andra påföljder för den somöverträder fiskeförbud som har meddelats i anledning av företag enligt VL ellermotsvarande äldre lag. 1982/83:26 47 Idet till lagrådet remitterade förslaget till ny vatten- Lagrådsremiss laglogs i 21 kap. I § femte stycket in en motsvarande hänvisning till slraff-ochförverkandebestämmelserna i fiskeristadgan. Vid sin granskning av förslaget haremellertid lagrådet påpekat atl en bestämmelse om ansvar för överträdelse avfiskeförbud bör tas upp i lag och inle i fiskeristadgan. Skälen härtill ärföljande. Enligt33 f § lagen (1950:596) om rätt till fiske bemyndigas regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om fiskets vård ochbedrivande. Stadgandet utgör underlag för i fiskeristadgan meddeladebestämmelser. I 35 a § lagen om rätt till fiske stadgas straff för den som brytermot föreskrift som meddelats med slöd av 33 f §, i fall som anges i sålundameddelad föreskrift. De i 30 § fiskeristadgan givna bestämmelserna om ansvaravser i huvudsak brott mol bestämmelser i stadgan. Så är emellertid inte falletmed den i paragrafens första stycke under 3. upptagna föreskriften om ansvarför brott mot fiskeförbud som meddelats för visst område i anledning av företagenligt VL, i den mån fräga inle endasi är om brott mot ett av medtillämpning av fiskeristad-gans 14 § för området meddelat förbud. Någotunderlag för bestämmelsen om ansvar för brott mot fiskeförbud, som tillkom år1954, finns inte i bemyndigandet i lagen om rätt till fiske. Någol stöd för atlnu i fiskeristadgan införa ett stadgande om ansvar för den som bryter mot eltav vattendomstol meddelat fiskeförbud enligt 8 kap. 4 § nya vattenlagen tordeenligt lagrådet inte föreligga. En bestämmelse om ansvar för överträdelse avfiskeförbud bör därför enligt lagrådet upptas i lag. Ensådan bestämmelse kan enligt lagrådet införas i vattenlagen. Enligt lagrådetsmening är del emeUertid lämpligare att bestämmelsen placeras i lagen om rätttill fiske. De i den lagen meddelade bestämmelserna om förverkande och beslagkan då bli direkt tillämpliga vid brolt mot fiskeförbudet. Iprop, 1981/82: 130 har jag uttalat atl jag biträder lagrådets förslag tilllagteknisk lösning av förevarande ansvars- och förverkandefrågor. I 21 kap. I §fjärde stycket nya vattenlagen har därför tagils in en erinran ombestämmelserna i lagen om rätt till fiske om straff och andra påföljder för densom överträder vattenrättsliga fiskeförbud. Efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet har jag funnit del lämpligt atl la in den ifrågavarandestraffbestämmelsen som punkt 2 i första stycket av 35 a § förevarande lag,medan den nuvarande straffbestämmelsen i stadgandets första stycke upptas sompunkt I. Dessutom föreslås nägra redaktionella jämkningar iparagrafen. Regeringenhar den 24 febraari 1982 beslutat om en ny fiskeriförordning (1982:126) sombl.a. ersätter den nuvarande fiskeristadgan. Förordningen träder i kraft den 1juli 1982 och upphör fiskeristadgan i princip att gälla.Fiskeriförordningen innehåUer inte någon motsvarighet till ansvarsbestämmelsernai fiskeristadgan rörande brott mot fiskeförbud enligl VL. Prop.1982/83:26 48 4.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärder för Lagrådsremiss utnyttjandeav vattenkraft vid krig m. m. 1§1 paragrafen har ordet "Konungen" bytts ut mot "regeringen". Hänvisningarnai paragrafen till VL har ersatts av hänvisningar till motsvarande bestämmelseri den nya vattenlagen. Dessutom har paragrafen anpassats till terminologin iden nya vattenlagen. Jag hänvisar till vad som i prop. 1981/82:130 har anförtsom uttrycket "vattenreglering" (se 1 kap. 4§ nya vattenlagen). Hänvisningeni paragrafen till VL har ersatts av en hänvisning lill den nya vattenlagen. Enligtparagrafen skall bestämmelserna i 2 kap. 3 § första stycket VL om prövning aven vattenbyggnads ekonomiska tillätiighet inte tillämpas pä vattenföretagenligt förevarande lag. I den nya vattenlagen har VL:s detaljerade ekonomiskatillåtlighetsregel ersatts av den mera allmänt hållna bestämmelsen i 3 kap. 4 §om en samhällsekonomisk tillåtlighetsbedömning. Enligt den bestämmelsen fårett vatlenföretag komma till stånd endast om fördelarna från aUmän och enskildsynpunkt av förelaget överväger kostnaderna samt skadorna och ölägenheterna avdet. Enligt2§ förevarande lag fär tillstånd enligt lagen lämnas till ell vatlenföretagm.m., om detta prövas ur allmän synpunkt medföra fördelar, som väsentligtöverväger olägenheterna. Denna prövning motsvarar alltså i huvudsak den somskall göras enligt 3 kap. 4§ nya vattenlagen. Nägot behov av undantagsbestämmelseni 5 § förevarande lag föreligger därför inte. Den föreslås aUtså upphävd. Hänvisningarna[första stycket till VL har ändrats till att avse motsvarande bestämmelser iden nya vattenlagen. Dennuvarande bestämmelsen i andra stycket, som möjliggör förvaltning av ettvatlenregleringsföreiag med flera än två deltagare genom någon av deltagarna istället för en styrelse, har ersatts av en allmän hänvisning till lagen omförvaltning av samfäUigheter. Det får alltså ankomma på deltagarna själva attbestämma huravida förvaltningen skall ordnas genom delägarförvaltning ellerföreningsförvaltning. Prop.1982/83:26 49 Hänvisningarna till VL i förevarande paragraf har ändratstill atl avse motsvarande bestämmelser i den nya vattenlagen. I första styckethar dessutom ordet "Konungen" bytts ul mot "regeringen". Enligt paragrafens andra stycke skall någonutomprocessuell förberedelse inte äga rum i fråga om företagel enliglförevarande lag. Det nuvarande undantaget i 14 § från skyldigheten alt iansökan om tillstånd lill vallenföretaget redovisa vad som har förekommit vidsådan förberedelse har tagits in i förevarande stadgande. 14 § kan därförupphävas. I andra stycket i förevarande paragraf görs f n. ellundanlag från regeln i 2 kap. 15 § VL om skyldighet för den som begagnaren annans vattenbygg nad att gottgöra ägaren en skälig andel av byggnadens värde i befintligt skick saml att ta del i kostnaden för dess framlida underhåll. 1 stället skall skälig ersättning ges för begagnandet av byggnaden. Enligt 8 kap. 2 § andra stycket nya vallenlagen, somersätter 2 kap. 15 § VL, skall den som ges rätt atl använda en vattenanläggningge anläggningens ägare en skälig ersätlning för rätlen all användaanläggningen. Den nuvarande särregleringen för förelag som omfattas avförevarande lag behövs inte längre. Andra stycket i förevarande paragrafföreslås därför upphävt. Hänvisningarna i paragrafen lill VL har ersatts avhänvisningar till motsvarande stadganden i den nya vallenlagen. Genom dentillagda hänvisningen lill 13 kap. 49 § femte stycket nya vallenlagen undantasockså uppskjutna ersättningsanspråk enligt förevarande lag frän preskriptionslagens(1981: 130) bestämmelser. Hänvisningarna i paragrafen till VL har ersatts av hänvisningartill motsvarande bestämmelser i den nya vattenlagen. Eftersom benämningen"vatlenrätlsdomaren" inle förekommer i den nya vattenlagen har dennabenämning också här bytts ut mot "" (se 13 kap. 3 och4§§ nya vattenlagen). Som jag har anfört vid 7§ har en motsvarighet tillstadgandet tagils in i andra stycket av nämnda paragraf. 14 § föreslås därförupphävd. Hänvisningen i paragrafen lill II kap. 30 § första stycket VL harersatts av en hänvisning lill motsvarande bestämmelse i 4 kap. 5§ andra stycket4 Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:26 50 Paragrafens tillämpningsområde hardessutom vidgats till Lagrådsremiss att också omfatta fall som avses i 4 kap. 5 § tredjestycket nya vallenlagen, dvs. ansökningar om rätt att använda annansvattenanläggning. \ första stycket har benämningen"vatlenrätlsdomaren" bytts ul mot "" (jfrmotiveringen till I2§). Hänvisningarna i andra stycket till vissa beslämmelser i11 kap. VL om processuella frister har ersatts av hänvisningar till motsvarandestadganden i 13 kap. nya vattenlagen som fortfarande innehåller beslämmelserom frister. Enligt 11 kap. 46 § första stycket VL fårvatlenrältsdomaren i brådskande fall medge att åtgärder för elt vattenföretagvidtas provisoriskt. Denna befogenhet gäller enVxgt första stycket iförevarande paragraf också åtgärder för företag enligt förevarande lag. I den nya vattenlagen finns en motsvarande möjlighet förensamdomare att medge brådskande, provisoriska åtgärder endast när del gällerskadeförebyggande eller skademinskande åtgärder (se 13 kap. 34 § nya vattenlagen).Beträffande förelag som avses i förevarande lag bör emellertid den nuvarandebefogenheten finns kvar. Första stycket har utformats i enlighet härmed. Som framgår av 19 § är sökanden skyldig att ställasäkerhet för den ersättning som kan komma att utgå på grand av medgivnaprovisoriska åtgärder och som inte skall betalas i förväg. Hänvisningen till VL i andra stycket i förevarandeparagraf har ändrats till ätt avse motsvarande bestämmelse i den nyavattenlagen. "Vatlenrätlsdomaren" har bytts ut mot"". Vid handläggningen av frågor enligt denna paragrafär domför med endast ordföranden. Tredje stycket har lagts till för atl överensstämmelseskall uppnås med vad som föreskrivs i 13 kap. 34 § nya vattenlagen omprovisoriska skadeförebyggande eller skademinskande åtgärder. Första stycket har ändrats redaktionellt, varvid bl.a.uttrycket "Konungen" har bytts ut mot "regeringen". Hänvisningen till VL i andra stycket har ändrats lill altavse motsvarande bestämmelse i den nya vattenlagen. Hänvisningarna i paragrafen till VL har ersatts avhänvisningar till motsvarande bestämmelser i den nya vattenlagen. 1982/83:26 51 I paragrafen stadgas f. n. att s. k. domstolsavgifterenligl 11 kap. 95 § VL inte skall utgå i mål som avses i förevarande lag. Dennya vattenlagen innehåller inte någon motsvarighet till domstolsavgifter.Undantagsregeln i förevarande paragraf behövs därför inle. 4.6 Förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822) Hänvisningarna i 16, 18 och 20 §§ naturvärdslagen(1964:822) lill VL har ersatts av hänvisningar till den nya vattenlagen. 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1966:314) omkontinentalsockeln Undantaget i 10§ lagen (1966: 314) om kontinentalsockelnavseende VL har ändrats till att avse den nya vattenlagen. 4.8 Förslaget till lag om ändring I miljöskyddslagen(1969:387) I enlighet med vad som har förordats i prop. 1981/82:130(se I kap. 3§ första stycket punkt 1 nya vattenlagen) har i första stycketpunkierna 1 och 2 i förevarande paragraf undantag gjorts från miljöskyddslagens(1969: 387) tillämpningsområde för sådana utsläppsätgärder och annan markanvändningm. m. som utgör vatlenföretag enligl den nya vattenlagen. Tredje stycket i förevarande paragraf innehåller f. n. enerinran om atl det i VL finns bestämmelser om byggande i vatten för atlmotverka vallenförorening och om ianspråktagande av mark för ledning ellerannan anläggning för avloppsvatten. Sådana bestämmelser finns i 8 kap. VL. Den nya vattenlagen innehåller inte, bortsett fränbestämmelserna i 5 kap. 58§§ om kombinerade markavvaltnings- ochavloppsföretag, nägra tvångsrällsregler om rätt att ta i anspråk annans markför ledningar eller andra anläggningar för avloppsvatten. Sådan tvångsrätt färalltså utverkas med stöd av annan lagsiiftning, t. ex. expropriationslagen(1972: 719) eller ledningsrätlslagen (1973:1144). Den nya vattenlagen innehåller däremot vissa bestämmelserom vallenföretag för att motverka förorening genom avloppsvatten (se t. ex. 2kap. 4 § punkt 5 och 8 kap. 1 § första stycket punkt 5). Jag anser emellertidatt en hänvisning till sådana bestämmelser inle behövs i miljöskyddslagen. På grund av det anförda har tredje stycket föreslagitsupphävt. Prop.1982/83:26 52 4.9 Förslaget till lag om ändring i jordabalken Lagrådsremiss Hänvisningen i paragrafen lill VL har ändrats till att avsemotsvarande stadgande i den nya vattenlagen. 9 kap. 33 § I enlighet med terminologin i den nya vattenlagen haruttrycket "torrläggning av mark" bytts ut mot"markavvattning" och hänvisningen till VL har ändrats till den nyavattenlagen. I en övergångsbestämmelse anges dock att paragrafen fortfarandegäller i fall då jordägaren utgivit ersättning för torrläggning av mark enligtVL. Dessutom har hänvisningen till lagen (1939:608) om enskilda vägarkompletterats med en hänvisning till anläggningslagen (1973: 1149). 4.10 Förslaget till lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988) Som jag har anfört i avsnitt 2 har olika förslag lämnatsrörande behandlingen av vatlenrättsliga servitut ifaslighetsbildningssammanhang av valtenlagsulredningen och idepartementspromemorian Ds Ju 1977: 12. 1 del följande föreslås ändringar i etl anlal bestämmelseri fastighetsbildningslagen (1970:988, FBL) som reglerar förhållandet mellandenna lag och den vatlenrättsliga lagstiftningen. Ändringar föreslås sålunda närdet gäller möjligheterna att genom fastighetsreglering bilda, ändra och upphävavattenrättsliga servitut (7 kap. 2 och 9§§), möjligheterna att.besluta omvattenföretag såsom gemensamt arbete (9 kap. I §) samt möjligheterna alt genomfaslighelsbeslämning pröva beståndet och omfånget av vatlenrättsliga servitut(14 kap. I §). De föreslagna ändringarna innebär i huvudsak en vidgning avfastighetsbildningsmyndighetens möjligheter att behandla valtenrättsligafrågor. Jag vill nämna att fastighetsbildningsutredningen (Ju1979: 11), som tillsattes i slutet av år1979, överväger frågor om rättighet sälgärder på grundval av förslag tilländringar i bl. 7 kap. FBL som har lagts fram i den nämndadepartementspromemorian. Utredningens uppdrag omfattar dock inte frågan omavgränsningen mellan FBL och vattenlagen (se kommittéberättelse del 11s. 7 kap. 2 § Servitut som avser skogsfäng eller rätt atl dra ledningenUgt ledningsrätlslagen (1973:1144) får inte bildas genomfastighetsreglering. Servitut som kan upplåtas enligt 8 kap. I § vattenlagen(1982:000) får bildas genom fastighetsreglering. Andra servitut som kanupplåtas enligt vattenlagen får inte bildas genom fastighetsreglering. Servitut, som kan upplåtas efter prövning vid särskildförrättning i andra fall än som anges i första och andra styckena, får bildasgenom 1982/83:26 53 fastighetsreglering endast om åtgärden sker i samband meden annan Lagrådsremiss fastighetsbildningsåtgärdoch är av betydelse för denna. Första tredje styckena gäller inte servitut som avseravloppsledning för en fastighet eller ledning för lillhusbehovsförbrukning. Departementsförslagei: Innebär utvidgade möjligheter atttillskapa valtenrättsliga servitut genom fastighetsreglering. Gällande rätt: Paragrafen innehåller beslämmelser sominnebär att möjligheten att bilda vissa former av servitut genomfastighetsreglering begränsas. Enligl andra stycket gäller bl.a. alt servitutsom kan upplåtas enligt VL får bildas genom fastighetsreglering endast omåtgärden sker i samband med en annan faslighelsbildningsåtgärd och är avbetydelse för denna. 1 fräga om servitut enligl 2-6 kap. VL fordras dessutomalt den tjänande fastighetens ägare inte motsätter sig åtgärden. Motiv lill gällande rätt: "Kommittén anser all manalllid bör sträva efter största möjliga enhetlighet med avseende på demateriella förutsättningarna att bilda servitut för atl tillgodose samma ellerlikartade ändamål. Detsamma gäller om den formella handläggningen av likartadeserviluts-frågor. Helt frislående servilutsätgärder bör därför inte tillåtasenligt fastighetsbildningslagen, om de kan genomföras med stöd av annan,särskill för ändamålet tillkommen lagstiftning. Medhänsyn till den speciella sakkunskap vattendomstolarna besitter på della område ärdel inle lämpligl med förrältningsprövning i annat fall än då ägaren lill denfastighet som skall belastas av servitutet underkastar sig åtgärden. i 7 och 8 kap. VL behandlade servitulen för torrläggningoch avledande av avloppsvatten kan det dock inte undvikas att defaslighelsbildande myndigheterna får befogenhet atl - oberoende avfastighetsägarnas frivilliga medverkan i anslutning till fastighetsbildningtillskapa servitut. En annan ordning skulle nämligen i alltför hög gradkomplicera handläggningen av sådana inte sällan förekommandefastighetsregleringar som förutsätter en samtidig lösning avtorrläggnings-eller avloppsfrågor." 1969: 128 s. B549f) förslag: Ett absolut förbud attgenom fastighetsreglering bilda sådana servitut som kan upplåtas enligt dennya vattenlagen. Motiv: "VL-förslaget medger inte någon uppdelning avvaltenrättsliga servitut i två olika grupper. Redan häri ligger etl vissthinder mol all behålla FBL:s nuvarande ordning. Därtill kommer alt servitutenligl nuvarande 7 och 8 kap. VL ingalunda kan anses oviktiga för devaltenrättsliga intressena. De vidgade kraven beträffande förprövning enliglVL-förslaget av markavvattning innebär också en skärpning av gällande ordningpå detta område. - Med samma grundsyn som kommit till ullryck i förarbetena påFBL finner utredningen det vara väl förenligt att vatlenrättsliga servitut,dvs. de särskilda tvångsrätterna enligt 9 kap. VL-förslaget, inte bör kunnabildas vid fastighetsbildningsförrällning." (SOU 1977: 27 s. 427) Prop.1982/83:26 54 Promemorian: Möjlighet alt i friståendefastighetsregleringsförrältningar Lagrådsremiss inrätta vatlenlagsserviiut, utom när det gäller servitutavseende rätt att utnyttja för vattenkraft, räll alt utnyttja mark föruppdämning eller räll till vattentäkt för orts vattenförsörjning eller iindustriellt syfte. Motiv: Del bör vara helt fritt atl genomfastighetsreglering bilda servitut som avser de egentliga faslighelsintressena.Rättigheter för elt mera vidsträckt samhällsintresse bör dock instiftas ochbehandlas enligt annan lagstiftning. Remissyttranden: Nuvarande kompelensgräns ärsvårförståelig. restriktiva hållning avvisas. Del finnsenligt så gott som samtliga remisinslanser ell behov av alt kunna upplåtavattenrättsliga servitut vid fastighetsregleringsförrättning. Flertaletremissinslanser anser atl promemorians förslag lill utformning av bestämmelsenkan vara ell länkbart alternativ. Skäl för departementsförslagei: I likhet med flertaletremissinslanser anser jag alt det bör vara möjligt atl i viss utsträckningbilda vallenrällsser-vilul genom fastighetsreglering. Samtliga remissinslanser förutsälter alt möjligheten attbilda vattenrättsliga servitut genom fastighetsreglering skall begränsas såall inte alla former av sådana servitut skall kunna bildas. 1 flertalet fallhänvisas lill promemorieförslaget säsom en tänkbar begränsning. När det gäller promemorians förslag lill avgränsning delarjag uppfattningen atl rätt atl utnyttja vattenkraft och atl utnyttj-i mark föruppdämning inte bör få upplåtas i form av faslighelsbildningsservitut. Dentredje begränsningen avseende bl. a. rätt till vattentäkt för industrielltsyfte anser jag däremot inte berättigad. Denna servitulsform regleras inte i VLoch någon begränsning i rätten att bilda ett sådant servitut följer sålunda f.n. inte av förevarande paragraf. Enligt den nya vattenlagen fordras att den somvill utföra en vatientäkt för industriell vattenförsörjning mäste ha rådighetenöver det där borlledningspunkten är belägen, medan nägot motsvarandekrav inte ställs upp i fråga om vattentäkter för vattenförsörjning(se 2 kap. 4 § 2 nya vattenlagen). Något behov av att tillskapa servitut genomfastighetsreglering för del kommunala vattenförsörjningsinlresset finns pågrund av det anförda i och för sig inte. Däremot kan den grundlägganderädigheten för en industriell vattentäkt inte tillskapas enligl den nyavattenlagen. Enligl min mening bör därför nuvarande möjlighet atl genom eltfaslighelsbildningsservitut tillförsäkra en industrifastighet vatten finnaskvar. I sistnämnda avseende är gränsdragningen i promemoriansålunda för snäv. I övrigt ger promemorieförslaget enligt min mening alltför vidsträcktamöjligheter att tillgripa fastighetsreglering i stället för vattenrättsligprövning. Jag anser därför alt gränsdragningen bör bestämmas på annat sätt änenligt promemorieförslaget. har föreslagit atl sådanaservitut som inverkar menligt på vallenförhållandena eller på etl 1982/83:26 55 vattenföretaginte skall få bildas genom fastighetsreglering. gränsdragningär enligl min mening för vid. bör det förhållandel att elt servitutkommer att användas pä elt sätt som inverkar på vallenförhållandena intesjälvklart omöjliggöra atl del bildas av fastighetsbildnings-myndighet. Fråganom inverkan på vattenförhållandena kan ju prövas i etl efterföljande vatlenmäl. IFBL bör anges vilka vatlenlagsserviiut som skall kunna bildas genomfastighetsreglering. Del är i huvudsak följande servitutsformer enligt den nyavattenlagen som kan komma i fråga. Rätt att ta i anspräk annans vattenkraft (2kap. 7 och 8 §§), rätt till avlopp genom väg (5 kap. 11 §), rätt atl förvatlenföretag la i anspräk mark m. m. (8 kap. I §), räll atl använda annansanläggning i vatten (8 kap. 2 §), räll alt lägga upp rensmassor (8 kap. 3 §),fiskeförbud (8 kap. 4 §). Därtill kommer den generella rätlen alt eftertillstånd till vattenförelag genom inverkan på vattenförhållandena skadamotstående intressen. Avovannämnda Ivängsrälter gäller 5 kap. 11 § och 8 kap. 3 § ulan särskillförordnande av myndighet och behöver sålunda inle las upp här. Enligl minmening bör säväl rälien all ta i anspråk annans vattenkraft som den generellarätten alt skada motstående intressen kunna upplåtas endasi enligl vattenlagen.Detsamma bör gälla rätt atl använda annans anläggning i vatten och fiskeförbud.Dessa tvångsrätler av specifikt vatlenrätlslig art torde sällan eller aldrigaktualiseras i samband med fastighetsbildning.