prop · G603136 · 1982-12-31 00:00:00 — omändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar; Regeringenföreslår att anla de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås atl grundfonden för stadshypotekskassahöjs från . Vidare föreslås vissaändringar belräffande stadshypotekskassans styrelse. För sladshypoteksföreningöppnas möjlighet att i vissa fall lämna lån mot säkerhet av borgen. 1 1982/83. Prop.1982/83:136 2 Lag om ändring i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar,' dets alt 2, 3, 6, 13, 19, 20 och 28 §§ skallha nedan angivna lydelse, dels atl i lagen skall införas en ny paragraf, 30a§,av nedan angivna Ivdelse. Kassanförvaltas av en styrelse med säte i . Styrelsen består av nioledamöter. Kassanförvaltas av en styrelse med säte i . Styrelsen består av tioledamöter. Regeringen utser två ledamöter och två suppleanter för dem för tre är. Fullmäktige i riksgäldskonloret utser en ledamot och suppleant för honom likaledes för tre är. Övriga sex ledamöter saml sex personliga suppleanter för dem väljes på ordinarie ombudsstämma. Av dessa väljes två ledamöter och deras suppleanter för en lid av . Val av ledamot eller suppleant sker för fiden till och med den ordinarie ombudsslämma som hålles under tredje året då valet förrättades. Sex ledamöter saml sex personliga suppleanter för demväljs pä ordinarie ombudsslämma. Av dessa väljs två ledamöter och derassuppleanter för av . Val av ledamot eller suppleant skerför tiden till och med den ordinarie ombudsstämma som hålls under tredje åretefter det år då valet förrättades. Verkställande direktören är leda mot i styrelsen. Hans ställföreträ dare är suppleant. Avgår vald ledamot eller supple- Avgårvald ledamot eller supple- ant föreutgången av den lid för vil- ant före utgången av den tid för vilken han ärvald, väljes ny ledamot ken han är vald, väljs ny ledamot eller suppleant föråterstående tid eller suppleant för återstående tid vid nästa ordinarieombudsstämma. vid nästa ordinarie ombudsstämma. Regeringen förordnar en av de av regeringen utseddaledamöterna att vara styrelsens ordförande. Den av riksgäldsfullmäktige utseddeledamoten är styrelsens vice ordförande. Regeringen bestämmer arvoden lill de av regeringen och av riksgäldsfullmäkligeutsedda ledamöterna. Verkställandedirektör utses och entledigas av styrelsen. Verkställandedirektör och ställföreträdare för denne (vice verkstältande direktör) utsesoch entledigas av styrelsen. ' Lagen omtryckt 1974: 261. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975:653. - Senaste lydelse 1975:653. 1982/83:136 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ombud för föreningarna skall före utgången av junimånad sammanträda lil! ordinarie ombudsstämma i på lid, som kassansstyrelse bestämmer. Stämman förrättar föreskrivna val av ledamöter och suppleanteri kassans styrelse samt av revisorer och suppleanter för dessa, avgör fråga omfastställande av balansräkningen och beslutar i fräga om ansvarsfrihet förstyrelsen. Extra ombudsstämma skall utlysas av styrelsen, när denfinner det lämpligt eller revisorerna begär del. Varje förening får lill ombudsslämma utse fem ombud jämtefem suppleanter: Till ombud får ej utses ledamot ombud fär ej utses ledamot eller suppleant i kassans styrelse el- eller suppleant i kassans styrelse el- ler verkställande direktör eller an- ler tjänsteman hos kassan. nan tjänsteman hos kassan. Ingen fär pä ombudsstämma deltaga i behandUng av frägarörande avtal mellan honom och kassan. Ej heller får någon deltaga i behandlingav fräga rörande avtal mellan kassan och tredje man, om han i frågan har etlväsentligt iniresse som kan strida mot kassans. Detta äger motsvarandetillämpning på gåva från kassan och på rättegäng eller annan talan mol honomeller tredje man. Verkställande direktör eller annan tjänsteman hos föreningeller av kassan utsedd styrelseledamot hos förening får ej säsom ombud vid ombudsstämmadeltaga i beslut om ansvarsfrihet. Som grundfond för kassan släller Som grundfond för kassan ställer staten fill förfogande en av riks- statentill förfogande en av riks gäldsfullmäklige utfärdad garanti- gäldsfullmäktigeutfärdad garanti förbindelse på tio och en halv mil- förbindelsepä tolv och jarder kr. 19 §3 har till har till ändamål atl lämna lån mot säkerhet ändamål att inom sitt verksamhets- i form av panträtt i fastighet eller område utöva låneverksamhel av tomträtt (inteckningssäkerhet) och seende fast egendom eller med tån åt samfällighetsförening, kom- tomträtt upplåten fastighet som be- mun, landstingskommun och sådan byggs för atl användas huvudsakti- församling etter samfällighet. som gen till bosläder eller affärslokaler, avses i tagen (1961:436) omför- Långivningen får avse åven annan samlingsstyrdse samt att driva an- bebyggelse, om den finansieras nan verksamhet söm står i sam- med slöd av statligt bostadslån d- band därmed. ler statUgt lån för anordnande av Förening får åven driva annanverksamhet som har samband med långivningen. ' Senaste lydelse 1982: 133. Ansökanom tillstånd att bilda förening göres hos regeringen. Regeringen bestämmerförenings verksamhetsområde. Inom delta for förening utöva låneverksamhelavseende fast egendom etter med lomtrcitt upplåten fastighet som bebyggs föratt användas huvudsakligen till bostäder eller affärslokaler. Långivningen fåravse även annan bebyggelse, om den finansieras med stöd av statligt bostadslåneller statligt tån för anordnande av altmän samlingslokal. Ansökan omtillstånd all bilda förening görs hos regeringen. Regeringen bestämmerförenings verksamhetsområde. Förening fär ej börja sin verksamhet, innan den hos kassananmält sig vilja erhålla län till etl minimibelopp som regeringen bestämmer. Föreningfär, om ej annat följer av 31 etter 34 §. lämna lån endast mot betryggandeinteckningssäkerhet. För alt täcka kostnader för uppförande avbyggnad på fast egendom eller med tomträtt upplåten fastighet får förening lämnalån i form av byggnadskreditiv. Byggnadskreditiv får dock lämnas endast omlåntagaren utöver säkerhet, som föreskrives i första stycket, ställer annanbetryggande säkerhet för lånet. om ej annat följer av denna lag. lämna lån endast mot betryggande säkerheti form av panträtt i fastighet etter lomträll (inteckningssäkerhel). För atlläcka kostnader under liden för uppförande av byggnad på fast egendom ellermed tomträtt upplåten fastighet får förening lämna lån i form av byggnadskreditiv.Byggnadskreditiv får dock lämnas endast om låntagaren utöver säkerhet, somföreskrivs i första stycket, ställer annan betryggande säkerhet för lånet. För bebyggelse som har finansierats med stöd av statligtbostadslån får förening i särskilda faU lämna lån mot säkerhet i form av kommunalborgen. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligl uppgift på den utkommit från trycket i . Prop.1982/83:136 5 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, , , , , , , , , , Föredragande: slatsrädet Feldl Proposition om ändring i lagen (1968:576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Stadshypoteksinslitutionen består av en central kassa -stadshypotekskassa och tjugo regionalt verksamma stadshypoteksföreningar.Genom föreningarna lämnar institutionen lån i huvudsak mot säkerhet i form avpanträtt i bostads- och affärsfastigheler. Sladshypotekskassan har tilluppgift atl skaffa medel till föreningarnas kreditgivning genom upplåning molobligationer eller genom annan upplåning. Kassans upplåningsrätt bestäms avstorleken av den grundfond som slaten släller till kassans förfogande.Upplåningen får inle överstiga tio gånger grundfondens storlek. Grundfondenuppgår f. n. lill . och beslår av en garantiförbindelse somfullmäktige i har utfärdat. Den senasie grundfondshöjningenskedde med . 1981/82:84, NU 21, rskr 150, SFS1982:133). Kassan förvaltas av en styrelse, som består av nio ledamöter. Sladshypotekskassanhar i en skrivelse till regeringen hemställt atl kassansgrundfond höjs från . Vidare harkassan hemställt att antalet styrelseledamöter ökas från nio lill tio samt allverkställande direktören blir självskriven ledamot i styrelsen. Skrivelsen börfogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 1. Yttrandenöver stadshypotekskassans framställning har avgetls av bankinspektionen, bosladsslyrelsen,fullmäktige i riksbank och fullmäktige i riksgäldskonloret. 1982/83:136 6 Bestämmelserför stadshypoteksinstitutionens verksamhet finns i lagen (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (SL,omtryckt 1974:261, ändrad senast 1982:1151). Enligt13 § SL släller staten till förfogande en av riksgäldsfullmäklige utfärdadgarantiförbindelse som grundfond för kassan.' Grundfonden är avsedd att i sistahand användas för att fullgöra stadshypotekskassans förbindelser gentemotobligationsinnehavare. Efter anmälan lill riksgälds-kontoret får grundfondenlas i anspråk för atl fullgöra kassans förbindelser om kassan tillfälligtvissaknar medel. Annars fär gmndfonden användas endast vid kassans likvidation.Tas grundfonden i anspräk i annat fall än vid likvidation, skall det användabeloppet möjligt återbetalas lill staten. Vid återbetalning skallstaten ersättas förden ränta som slaten kan ha utgett med anledning av attfonden har använts. Vid likvidation får grundfonden utnyttjas endasi i den månkassan inle har nägon annan tillgäng som svarar för dess förbindelser. Enligt7 § andra stycket SL krävs tillstånd av regeringen för all kassan skall få laupp nytt lån, om grundfonden genom förluster på kassans rörelse i dess helhetgår ned . Är nedgången större än krävs dessutom riksdagensmedgivande. Enligl 7 § tredje stycket skall kassan göra anmälan till regeringenom grundfonden las i anspråk för atl läcka förlust. Enligt2 § SL förvallas kassan av en styrelse, som består av nio ledamöter. Av dessautses två ledamöter och lika många suppleanter av regeringen samt en ledamotoch en suppleant av fullmäktige i . Övriga sex ledamöter ochsex personliga suppleanter för dessa utses på ombudsstämma av de avföreningarna valda ombuden. En av de ledamöter regeringen utser förordhas avregeringen till ordförande i styrelsen. Den av riksgäldsfullmäktige utseddeledamoten är vice ordförande. Sladshypotekskassanframhåller i sin skrivelse att låneverksamheten fortsatt att öka efter den senasiehöjningen av grundfonden. Enligl kassa-styrelsens bedömning kan den förfallningsbestämdaupplåningsrätten komma atl bli fullt utnyttjad . Styrelsenhemställer därför atl kassans uppläningsrätt vidgas genom en höjning avgrundfonden. Vadgäller höjningens storiek erinrar kassan om att låneanspråken i främsta mmmetberor på bostadsbyggandets omfattning. Med hänsyn tiU den emissionsverksamhelsom kassan förutser föreslår kassan att gmndfondenhöjs med . så att fonden blir lägst . Enliglstyrelsens mening är del av särskUd vikt att det finns en lillräckligt bredrepresentation i styrelsen för mera betydande låntagargmpperingar. Med detantal styrelseplatser som finns lill förfogande har del emellertid intealllid varit möjligt att tillgodose rimliga önskemål om en allsidig Prop.1982/83:136 7 Som exempel nämns alt det f. n. inle finnsnägon representation för en sä dominerande lånlagargmpp som SABO-företagen. Styrelsen har också tagit upp frägan om verkställandedirektörens slällning i styrelsen. Enligt nuvarande beslämmelser är denne intesjälvskriven ledamot av styrelsen. har det dock varit praxis altverkställande direktören valts in på en av de platser som ombudsstämmanförfogar över. Kassaslyrelsen framhåller all verkställande direktören hos andrajämförbara institut, t. ex. centralkassorna inom jordbruksrörelsen och Sverigesallmänna hypoteksbank, är självskriven ledamot av styrelsen. Samma ordning börnu införas för stadshypotekskassans del. 1 fråga om styrelsens sammansättning föreslårkassastyrelsen dels all antalet ledamöter ökas från nio till tio dels attverkställande direktören blir självskriven ledamot. Kassastyrelsens förslaginnefattar även att del i lagen skall anges att styrelsen skall utse enställföreträdare för verkställande direktören (vice verkställande direktör),något som i praktiken redan sker, saml alt ställföreträdaren skall varasuppleant i styrelsen. Samtliga remissinstanser har tillstyrkt stadshypotekskassansframställning eller lämnal den ulan erinran. Jag delar uppfattningen att stadshypotekskassans uppläningsrättnu är OtiUräcklig med hänsyn till den utlåningsverksamhet som kan förutsesunder åtminstone . 1 likhet med kassan och remissinstansernaanser jag atl upplåningsrätlen på samma säll som tidigare bör ökas genom enhöjning av grundfonden. Jag förordar att stadshypotekskassans grundfond.höjsmed . fill 12,5 miljarder kr.Detta förutsätter all 13 § SL ändras och att fullmäktige i riksgäldskonloretutfärdar en ny garantiförbindelse. Jag vill erinra om atl en höjning av grundfonden endastformellt ökar möjlighelerna till upplåning. Denna upplåning sker genom lån molobligationer men kan också - som i betydande omfattning f. n. görs för attfinansiera upplåning för opriorilerade ändamål ske genom lån mot reversereller på annat sätt. Den fakliska upplåningen får liksom anpassas tillutvecklingen av den allmänna kreditpolitiken och den emissionskontroll somriksbanken kan utöva. Vidare kan jag ansluta mig till kassastyrelsens förslag omatt antalet styrelseledamöter skall ökas och atl verkställande direktören skallvara självskriven ledamot i kassans styrelse. Jag har heller inget atl erinra molatl i lagen införs beslämmelser om ställföreträdare för verkställande direktören.Förslagen förutsätter ändringar i 2 och 3 §§ SL. En följdändring föresläs i 6 §SL. I delta sammanhang vill jag också ta upp en fråga som rör stadshypo-teksföreningarnaslångivning. Beslämmelser om långivningen finns i 19 och 28-32 §§ SL.Huvudregeln är alt län får ges endasi mol betryggande säkerhet i form avpanträtt i fastighet eller tomträtt (inteckningssäkerhel) liggande inom ayegendomens värde. Dock får en förening i vissa fall 1982/83:136 8 ge lån utan sädan säkerhet ät särskill angivna låntagare.Dessa är samfällighetsförening, kommun, landstingskommun och sådan församlingeller samfällighet som avses i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. I propositionen 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m. m. behandlades bl. a. frågan om lån till underhåll av vissabostadshus (bil. 5 s. 12). Del angavs atl län för underhållsåtgärder under år1983 skulle finansieras via kapitalmarknaden och atl delta lånebehov skullebeaktas när 1983 ärs ramar för bostadsinslitulens opriorilerade upplåningfastställdes. Underhållslänen skulle fä användas lill alla statligt belånadehyreshus som färdigställts . I propositionen angavs vidare atlen förutsättning för lån var att godtagbar säkerhet ställdes lill förfogandeoch att i fråga om allmännyttiga företag kommunen måste vara beredd atl gå iborgen för lånen. Vidare föreslogs alt räntebidrag skulle ges lill allmännyttigaföretag och studenlbostadsföretag. godtog förslaget (CU 8, rskr 112).I förordningen (1983:40) om räntebidrag för underhållslån i vissa .fallmeddelades de beslämmelser som gäller för allmännyttiga bostadsföre-tag ochstudentbostadsföretag. En av förutsällningarna för räntebidrag är alt lånbeviljats av slalshypoleksinslilulionen eller kreditakliebolag. Del har sålunda förutsatts atl de allmännyttiga förelagenvid behov skulle kunna använda borgen som säkerhet förunderhållslänen. Stadshypoleksföreningarna har emellertid inte f. n. möjlighelalt godta sådan säkerhet för sin långivning utom i elt speciellt fall som inleär tillämpligt här. Eftersom del visat sig alt inteckningssäkerhel i flera fallinle kunnat lämnas har föreningarna alltså inte, som förutsatts, kunnat lämnaunderhållslån. Med hänvisning lill vad jag nu anfört förordarjag att i SLinförs bestämmelser som öppnar möjlighet för stadshypoleksföreningarna atlgodta borgen som lånesäkerhet. Bestämmelserna bör ges den utformningenalt sådan borgen fär godtas som säkerhet i särskilda fall. Därmed avses alt delskall vara fräga om speciella typer av lån där statsmakterna, i likhet med vadsom skett i samband med införandel av underhållslånen för , förutsattall bostadsinslituten skall kunna lämna län mot säkerhet i borgen.Vidare bör i lagen anges atl län mol sådan säkerhet endasi skall ges lillbebyggelse som finansierats med slöd av statligt bostadslån. Avslutningsvis vill jag framhålla atl även vissa av de kreditakliebolagsöm avselts lämna underhållslån är förhindrade all lämna sådana län motsäkerhet av borgen eftersom bolagsordningarna inle medger delta. Förändring av kreditaktiebolags bolagsordning krävs godkännande av regeringen. Jagär för min del beredd att medverka lill alt berörda kreditakliebolag får samma möjlighelalt lämna underhållslän som jag nu har föreslagit i fråga om stadshypoleksföreningarna. Det här redovisade förslagel föranleder ändringar i SL:s beslämmelser Prop.1982/83:136 9 omsladshypoteksföreningarnas ändamål och deras lånerörelse, Möjlighet att lämnaunderhällslån mol säkerhet av borgen ges genom den föreslagna 30a§.Förutom denna ändring föresläs även vissa redaktionella ändringar. Bestämmelsenom säkerhet i 19 § har sålunda ansetts kunna utgä eftersom motsvarandebestämmelse återfinns också i 28§. Vidare har vissa bestämmelser angäendelångivningen överförts från 20§ till 19§. De föreslagnalagändringarna får anses vara av så enkel beskaffenhet atl lagrådsgranskninginte är påkallad. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl 1. antainom upprättat förslag tUl lag om ändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, 2. bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret all utfärda en garantiför bindelse på . att utgöra stadshypotekskassans grundfond i stället för den nuvarande förbindelsen på . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposilionföreslå atl anta de förslag föredraganden har lagt fram. Prop.1982/83:136 10 Dnr 8/83 I13 § lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningarstadgas all staten som grundfond för kassan ställer lill förfogande en avriksgäldsfullmäktige utfärdad garantiförbindelse på tio och en halv miljarderkronor (senast ändrad genom SFS 1982:133). Enligt bestämmelse i lagens 7 § färsammanlagda beloppet av kassans låneskuld ej uppgå till mera än tio gångerbeloppet av grundfonden. Kassanslåneskuld får sålunda enligl bestämmelserna uppgå lill 105 miljarder kronor.Den utelöpande obligationsskulden och skulden enligt utgivna kapUalmarknadsreverseruppgick till resp. cirka 3,1miljarder kronor. I beloppet ingär försålda men ej likviderade obligationerresp. Med hänsyn härtill uppgick den outnyttjade upplåningsrätlen den31 lill . Deanförda siffrorna aktualiserar frågan om upplåningsrätten. FöljandeuppstäUning visar utvecklingen av kassans obiigationsskuld ochlåneverksamhet: (vid slutet av Anm.1 beloppen utelöpande obligationer och kapitalmarknadsreverser har räknats invid resp. tidpunkt försålda men icke likviderade obligationer och reverser. Somframgår av tablån har låneverksamheten fortsalt alt öka. Riksbankenfastställer numera årliga ramar för bosladslåneinslitutens upplåning för såvälprioriterat som oprioriterat bostadsbyggande. medger ramarna ensammanlagd upplåning för stadshypotekskassans del om 12 650 Prop.1982/83:136 11 miljonerkronor, varav 10000 miljoner ulgör upplåning för prioriterade ändamål. Delskall vidare framhållas att beloppet av de balanser inneliggande beviljadelåneansökningar, som kassan huvudsakligen lill följd av läget påkapitalmarknaden inte kunnat effektuera, uppgår ull ett belopp som överstiger 9miljarder kronor, varav utgör prioriterade lån.Kassastyrelsen bedömer all den förfallningsbestämda upplåningsrätlen kan blifullt utnyttjad mol slutet av . Med hänsyn härtill hemställer kassaslyrelsenatt kassans uppläningsrätt nu vidgas genom att grundfonden höjs. Vadgäller den ifrågasatta höjningens storiek kan erinras om att länean-" språkeni främsta rummet är beroende av bostadsbyggandets omfattning. Det är angelägetalt stadshypoteksinslitutionen kan fullfölja sina uppgifter inom slutfmansieringenav bostadsbyggandet. Långivningens närmare omfattning och inriktning blirberoende av bl. a. den allmänna kreditpoliliken. Med hänsyn till denemissionsverksamhet som kan förutses under den närmast följande tvåårsperiodenföreslär styrelsen att höjningen av grundfonden bör ske med ett belopp av minsltvä miljarder kronor, dvs. liU lägst tolv och . Styrelsenvill i detta sammanhang ocksä ta upp frägan om en lagändring som rör reglernaför kassaslyrelsens sammansättning. Förnärvarande gäller att styrelsen består av nio ledamöter. Regeringen utser tvåledamöter och tvä suppleanter för dem och riksgäldsfullmäklige utser en ledamotjämte suppleant-. Övriga sex ledamöter och lika många personliga suppleanterväljs på ordinarie stämma med ombud frän stadshypoleksföreningarna.Mandattiden är tre är. Ombudsstämman väljer tvä ledamöter jämtesuppleanter. Regeringen förordnar en av de två av regeringen utseddaledamöterna till ordförande. Den av riksgäldsfullmäklige utsedde ledamoten ärvice ordförande. Bestämmelserna, sorn finns i 2 § sladshypotekslagen, har varitoförändrade . Sladshypotekskassansvarar för den upplåning som behövs för de regionalt verksamma sladshypoteksföreningarnasverksamhel. Kassan har dessutom ett övergripande ansvar för hela institutionensverksamhet. Det statliga inflytandet i kassans rörelse via trestyrelseledamöter, varav såväl ordföranden som vice ordföranden, grundas pä detstatliga engagemanget i form av gmndfonden. Deövriga sex styrelseplatserna disponeras alltså av ombudsstämman. Sedan lång tidfillbaka har i praktiken därvid gällt atl en av ledamotsplatserna använts förinval av kassans verkställande direktör. Återstående platser jämte suppleanterhar alltså återstålt för dels representanter för föreningskollektivet meraallmänt selt, dels för viktigare läntagarkollektiv. I viss utsträckning hartill styrelseledamöter invalts personer som kan Prop.1982/83:136 12 sägasrepresentera både föreningsintresset och lånlagarintressel. Styrelsen anser attdel mot bakgmnd av institutionens givna karaklär som lånlagar-assodation ärsärskilt viktigt all i styrelsen finns en tillräckligt bred representation förmera betydande låntagargrupperingar. Redan det förhållandet att stadshypoleksinstilutionensverksamhet expanderat myckel kraftigt - omsättningen har till nuökat från . - talar för atl det kan finnasskäl alt vidga styrelsen för atl lånlagarintressel bättre skall kunnatillgodoses. Med det begränsade antal styrelseplatser som funnits lillförfogande har det också visat sig, att del inte alllid gäll ätt tillgodoserimliga önskemål om en tillräckligt allsidig representation för olika intressegmpperingar.Det kan sålunda konstateras att i kassastyfelsen inte finnsnågon representafion för t. ex. en numera så dominerande lånlagargmpp som SABO-företagen,låt vara att del finns i föreningsstyrelserna. Fråganom en utvidgning av kassastyrelsen aktualiserar även en annan fråga, nämligenom verkställande direktörens slällning i förhållande till styrelsen. Enligt denuvarande bestämmelserna är denne inte självskriven ledamot av kassaslyrelsen.Som ovan nämnts har den praxis lillämpals atl verkställandedirektören invalts i styrelsen på en av de sex styrelseposter som stämmanförfogar över. Detta innebär atl ombudsstämman endasi i praktiken har haft femstyrelseposter atl fördela mellan kassans olika intressentgrupper. Hos andramed stadshypoteksinslitutionen jämförbara institut skall författningsenligtverkställande direktören ingå som självskriven ledamot av styrelsen. En sådanordning gäller t.ex. för centralkassorna inom jordbrukskasserörelsen och förSveriges Allmänna Hypoteksbank. Enligl kassastyrelsens mening bör enmotsvarande ordning nu införas i fråga om verkställande direktören i sladshypotekskassan.