prop · G603151 · 1982-12-31 00:00:00 — Deförslag som jag har redovisat i fråga om institutet och dess finansieringavser på samma sätt som i fråga om BFR förhållandena efter den . Jagavser därför att i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag i defrågor som jag nu har behandlat. Somen ytterligare information vill jag i det följande ta upp vissa frågor rörandeinformations- och publiceringsverksamheten. Förde sektoransvariga forskningsorganens informationsverksamhet gäller attinformationen skall tillgodose avnämarintresset. Den sektorie;llaforskningsinformationen skall således uppfylla samma krav på nytta somforskningen och dessutom skapa förutsättningar för att forskningsresultatenkan komma till praktisk användning. Detta förutsätter att det vid sidan av denreguljära dokumentationen av forskningsresultat skapas former för en avnämarinriktadinformation som kan bidra till ett nyttiggörande av forskningsresultat ipraktisk tillämpning. Utredningentar upp ett antal kritiska synpunkter på informationen inombyggnadsforskningens område. Utredningen har funnit att större ansträngningarbehöver göras för att välja, anpassa och sammanfatta byggforskningsresultat såatt de kan nyttiggöras snabbare och bättre. Det förutsätter att det vid sidanav den reguljära dokumentationen av FoU-verksamhet skapas former för en mer användarinriktadinformation. Rådet bör rutinmässigt studera publiceringsformer på ett tidigtstadium i ett utvecklingsprojekt. Alla FoU-projekt bör avslutas rhed,någonform av slutrapport, men endast en mindre del av dessa bör publiceras. Istället bör resurser satsas på annan form av information, t. ex.kunskapsöversikter. Väl strukturerade sammanfattningar ellerkunskapsöversikter för olika FoU-områden bör således utarbetas i störreutsträckning. Behovet av sådana sammanställningar framstår som särskilt stortinom prioriterade områden under snabb expansion - t. ex. ombyggnad och energi.Den som önskar får därigenom möjlighet att utifrån dessa gå vidare till andrapublikationer eller till dokumentation som finns hos rådet. Ilikhet med en övervägande del av remissinstanserna anser också jag att informationsverksamhetenbehöver förbättras. BFR har prövat flera olika metoder för attnå ut med forskningsresultaten men har ännu inte funnit lämpliga former. Jagkonstaterar med tillfredsställelse att rådet f. n. ser överinformationsverksamheten. Målet för översynen är en förbättrad information medbl. a. större antal kunskapsöversikter och informationsinsatser som riktar sigtill olika intressegrupper. Rådet framhåller i sitt remissvar att det också ärviktigt att finna former där motta- Prop.1982/83:151 37 garnaav information är mer aktiva. En kontinuerlig vidareutbildning inom byggsektornär mycket angelägen. Jag kan även i övrigtinstämma i vad utredningen har anfört i fråga om inriktningen av rådetsinformationsverksamhet och om principerna för urval av de rapporter sompubliceras. Jag vill särskilt peka på värdet i att mer regelmässigt utnyttjaetablerade vetenskapliga tidskrifter och publikationsserier för att spridaforskningsarbetets resultat. Genom den kvalitetsgranskning som rapporterna dåutsätts för kan rådet få ett värdefullt stöd för sin utvärdering av det lämnadestödet. Jag räknar med att rådets styrelse fortlöpande uppmärksammar de frågorsom rör publiceringen av och informationen kring det forskningsarbete som rådetstöder. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat ifråga om inriktningen av statens stöd till den långsiktiga allmännabyggnadsforskningen, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga öm formerna för samverkan mellan statens råd för byggnadsforskning ochföretag, myndigheter och organisationer inom byggnadsforskningens område. Regeringenansluter sig rill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag föredraganden har lagt fram. 1982/83:151 38 Sammanfattning av byggnadsforskningsutredningens betänkande(Ds Bo 1982:2) Byggnadsforskningen en översyn och utvärdering. Byggnadsforskningsutredningenshuvuduppgift har varit att, med utgångspunkt från den hittillsvarandeverksamheten vid framförallt statens råd för byggnadsforskning (BFR) ochstatens (), ge statsmakterna ett allsidigtunderlag för planeringen av den statligt stödda byggnadsforskningen.Utredningsarbetet omfattar dels en översyn och utvärdering av de senaste tre årensbyggnadsforskning, dels överväganden rörande byggnadsforskningens framtidaorganisation, inriktning och finansiering. Tyngdpunkten i utredningens arbeterör frågor om forskningsresultatens kvalitet och tillgänglighet,forskningsadministration och information samt frågor om verksamhetensinriktning och arbetsformer. Som underlag förställningstagandena redovisar utredningen omfattningen och inriktningen avstatlig och privat byggnadsforskning i landet och jämför situationen i Sverigeoch några andra länder. Ett urval forsknings-och utvecklingsprojekt fränperioden /79-1980/81 har granskats och utvärderats av experter,organiserade i sex expertgrupper. I det sammanhanget stryks också undersvårigheterna att utvärdera FoU-verksamhet. Resultatet av expertutvärderingenhar redovisats i delrapporten . Utredningenkonstaterar att byggbranschens forskningsvolym är liten, uppskattningsvis0,6-0,av produktionsvärdet. Detta är anmärkningsvärt lågt sett mot bakgrundav byggsektorns betydelse för samhällsekonomin. Vidare konstaterar utredningenatt den privata byggnadsforskningen står för den större delen avforskningsvolymen. Den statliga byggnadsforskningen (exkl. energiforskning)svarar för . Av den BFR-finansierade FoU-verksamheten utförshuvuddelen, eller , utanför universitets- och högskoleinstitutionerna. Utredningenhar, som tidigare nämnts, gjort en expertutvärdering av ett antalforskningsprojekt som finansierats av BFR. De aktuella projekten har värderatsmed avseende pä forskningsprojektens relevans, kvalitet och relevans/tillgänglighetför olika avnämargrupper. Utredningenhar funnit att projekten vanligen har god relevans, dvs. forskarna sysslar medangelägna och aktuella frågor, och att FoU-verksamheten i stort följerbeslutade program och planer. Men det finns också svagheter. En delforskningsresultat anses brista i vetenskaplig kvalitet, andra bedöms varasvårtillgängliga. Att FoU-verksamheten inte till fullo nått de mål som anges,antas bero på att granskningen och prövningen av ansökningar, sökande ochprojektresultat inte varit tillräckligt noggrann och att det brustit ihandledning och uppföljning från BFR: s sida. 1982/83:151 39 Svårigheternaatt göra en objektiv bedömning av ett så varierande och omfattande fält sombyggforskningen är uppenbar. Vissa bedömare lägger stor vikt vid vetenskapligstringens, andra vid tillämpbarheten av forskningsresultaten. Utredningenframför som sin uppfattning att svensk byggnadsforskning av utför ettgott arbete. Mycket av det forsknings- och utvecklingsarbete som utförs är avgod kvalitet och en hel del görs för att förbättra kvaliteten och effektivitetenytterligare. Utredningen konstaterar emellertid att det finns grund för en delav den kritik som riktas mot verksamheten vid BFR och SIB. Kritiken har iblandvarit överdriven och ensidig, men ändå i grunden berättigad om rimliga kravskall ställas på relevans, kvalitet och rillgänglighet. Utredningennämner några problem och svagheter som borde kunna undanröjas eller i varjefall minimeras. Planeringen och därmed denallmänna inriktningen och resursanvändningen bygger f. n. på en otillräckligutvärdering och analys av pågående och avslutad forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Återkopplingen mellan forskningsadministrationen,forskare och avnämare är outvecklad. Beredningen av ansökningar omforskningsmedel grundas på en rillräckligt noggrann granskning avansökningar eller en tillräcklig prövning av de sökandes kompetens, avrealismen i ansökningarna och projektens forskningsbarhet. Utredningen slårvidare fast att handledning och uppföljning vid genomförandet av projektenmånga gånger försummas. Somliga forskare får sköta sig själva i alltför storutsträckning, vilket de inte har tillräckliga kunskaper och erfarenheter för.Slutligen nämner utredningen de svårigheter som är förknippade medredovisningen av forskningsresultaten. Nästan allt har tryckts ochredovisats i olika rapportserier, vilket medfört en alltför strid ström avrapporter. Svagheter i ett ellerflera av nämnda avseenden har lett till att kritik har kunnat riktas mot en delprojekt som finansierats av BFR. Utredningen betonar dock att det inom ett såomfattande forskningsområde som byggnadsforskning inte är rimligt att alltskall vara bra eller mycket bra. Strävan bör dock vara att så långt möjligt förbättrakvaliteten och effektiviteten. Utredningen lämnar synpunkter och förslag idetta syfte. BFR:s roll och uppgifter Tidigarehade den sektoriella forskningen, till skillnad från den forskning somfinansierades över grundforskningsräden, i huvudsak karaktären av tillämpadforskning, utvecklingsarbete och utredningsverksamhet. I takt med attresurstilldelningen till sektorforskningen expanderade under 1960-och 1970-talenhar emellertid sektorforskningen även kommit att omfatta FoU med inslag av grundforskningeller långsiktig kompetensuppbyggnad inom sektorn i fråga. Prop.1982/83:151 40 Den starka expansionen av framför alltsektorforskningen, men även traditionell forskning, har inneburit enviss splittring av forskningsresurserna. Det splittrade huvudmannaskapetmellan grundforskningsråden, universiteten och högskolorna resp. ett stortantal sektorforskningsorgan har kommit att uppmärksammas som ett nytt problem.Helheten är svår att få grepp om. Ett balansproblem mellan grundforskning påena sidan och tillämpad forskning/utvecklingsarbete på den andra sidan haruppstått. Riksdagensforskningspolitiska beslut (prop. 1981/82: 106, UbU 37, rskr 397)innebär att behovet av en samlad nationell forskningsplanering slås fast. Detnuvarande splittrade ansvaret för FoU skall enligt beslut samordnas.Sektororganen får sålunda ett tydligare ansvar för den långsiktigakompetensuppbyggnaden inom resp. samhällssektor. För statens råd förbyggnadsforskning (BFR) innebär den nya ordningen att rådet i sinaverksamhetsplaner mer än tidigare måste analysera behoven av en långsiktigkompetensuppbyggnad. Vidare måste rådet bl. a. i samband med att nyaproblemområden aktualiseras vara berett att i samråd med de forskningsutförandeorganen och övriga forskningsråd göra lämpliga avvägningar mellan behovet avlångsiktig kompetensuppbyggnad och kravet på snabba resultat. Det ställs ocksåkrav på en kontinuerlig utvärdering av FoU. I många fall kan sådanautvärderingar leda till att ridigare planer får revideras och resursernaomdisponeras. Utredningen menar att BFR skall ha det direkta ansvaretför den långsiktiga forskningsplaneringen inom ansvarsområde.Vidare bör alla möjligheter tas till vara för att förbättra planeringsarbetet,bl. a. genom att analysera och utvärdera utfallet av FoU och även se vilkapraktiska tillämpningar och förbättringar som verksamheten bidragit till. BFRbör enligt utredningen utnyttja utomstående experris samt den kompetens somfinns företrädd i den vetenskapliga nämnd som rådet avser att inrätta i dettaorganiserade utvärderingsarbete. skall BFR fördela resurser till olikaforskare och FoU-områden som är prioriterade i verksamhetsplanen. BFR använderen rad olika kanaler för att få ut denna information och tar även egnainitiativ till kontakter med olika FoU-organ och enskilda forskare. Som komplement till den initieringsverksamhet som förekommeri dag föreslår utredningen att BFR avsätter resurser för initiering av FoUdirekt ute på fältet. Lämpliga personer vid olika organ inom byggnads- ochanläggningsområdet skulle få till uppgift att söka och samla ihop intressanta FoU-projekt.Av betydelse är att få impulser från näringslivet och andra avnämargrupper. Beredning av och beslut i ansökningsärenden skall beaktaproblemets relevans och angelägenhetsgrad, problemets forskningsbarhet,forskarens kompetens m. m. Utredningen anser att nuvarande ordning inte ärtillräckligt oberoende och tillförlitlig. Detta skulle enligt utredningenkunna av- 1982/83:151 41 hjälpasgenom att BFR regelmässigt använder sig av utomstående sakkunniga vidbedömningen av FoU-projekten resp. forskarkompetens. BFR bör härvid utnyttjaden sakkunskap som kommer att finnas inom den vetenskapliga nämnden. Styrelsenbör ges större insyn. Beredningsförfarandet bör medge större öppenhet visavi desökande. a. bör sakkunnigutlåtanden vara offentliga handlingar. Utredningenföreslår att den modell som tillämpas av () -ett tyåstegsförfarande skall prövas i samband med att nya problemområdenaktualiseras och där man har liten erfarenhet av problemet resp. begränsadtillgång på forskare. Ett betydelsefullt momenti beredningsarbetet är att organisera referens-och styrgrupper. Dessaförberedelser ger ökade garantier för att projektverksamheten bedrivs enligtuppställda planer och mål. BFR: s styrelse haransvaret för fördelningen av FoU-medlen. Utredningen föreslår att styrelsenskall delta i handläggningen av fler ärenden och en mindre långtgåendedelegation förordas. Man bör också överväga att återinföra fasta ansökningstillfällen. Uppföljning av FoU-projektensutveckling är viktig för att forskaren skall få möjlighet att stämma av sittarbete. Uppföljnings- och utvärderingsarbetet vid BFR har enligt utredningenvissa brister. En organisation för det löpande uppföljningsarbetet bör därförtillskapas. Referens- och styrgruppsorganisationen bör användas också i dettasyfte. Kraven på kontakter ochsamarbete med andra planeringsansvariga FoU-organ, såväl iverksamhetsplaneringen som i den löpande verksamheten, ökar. Möjligheternatill samfinansiering av projekt mellan skilda forskningsråd bör enligtutredningen prövas särskilt. Samarbete med andra FoU-organ skulle ge BFRmöjligheter att stimulera långsiktig kunskapsuppbyggnad. Grundforskningsrådenkunde härvid åta sig att rekrytera forskare, som i samarbete med forskareverksamma inom byggforskningen, utvecklar nya forskningsområden. Utredningen betonarstyrelsens roll. Styrelsen föreslås få en storlek och sammansättning som är merlikartad övriga forskningsråds. En majoritet av ledamöterna bör enligtutredningen representera forskare, och kompletteras med ledamöter frånnäringsliv och samhälle. Såväl producent- som konsumentintressen bör vararepresenterade och ledamöterna bör bestå av både män och kvinnor. Styrelseuppdragetbör vara tidsbegränsat för att medge förnyelse och växling i styrelsenssammansättning. som BFR avser att inrätta ges av utredningen vissauppgifter såsom ansvar för att höja den vetenskapliga tillförlitligheten,förstärka internationellt samarbete, initiera tvärvetenskaplig aktivitet,initiera vetenskaplig utvärdering samt att ansvara för"forskningsdelen" i BFR: s långsiktiga planer. 1982/83:151 42 SIB:s roll och uppgifter Utredningenbeskriver bakgrunden till SIB: s rillkomst och konstaterar att institutetsuppgift att svara för sådan FoU som inte uppmärksammas av andraforskningsinstitutioner knappast är särskih adekvat . Det framhålls attdet nu förekommer FoU-projekt som kanske t. o. m. bättre skulle kunna utförasvid högskolor och universitet. Utredningen gör emellertid den bedömningen attdet finns starka motiv för att bevara ett samlat forskningsinstitut inombyggsektorn. SIB: s instruktion bör därför ändras så att insritutet får ettsektoransvar för byggandet. Ett institut ägnat en viss sektor förutsätter dockett stort mått av inflytande från avnämarledet, framför allt när det gällerverksamhetens inriktning. Utgångspunkten bör således vara att institutet skallta hand om de problem som avnämaren anser som angelägna att lösa. SIB:s verksamhet finansieras i huvudsak via BFR. En mindre del finansieras genomexterna uppdrag. Denna finanisella koppling mellan två i övrigt självständigaorgan har enligt utredningen visat sig olycklig. Utredningen föreslår enfrikoppling i finansiellt hänseende mellan BFR och SIB. Härigenom förstärks SIB:s ställning som ett självständigt FoU-organ med ett eget planeringsansvar.Verksamheten föreslås i fortsättningen finansieras via dels basanslag underbostadsdepartementets huvudtitel, dels externa uppdragsmedel. BFR: s roll somdet övergripande planeringsorganet när det gäller statlig byggforskning ändrasdock inte. BFR bör vidare kunna lägga ut uppdrag på SIB, och omvänt bör SIBkunna ansöka om finansiering vid BFR. Utredningenföreslår att verksamheten vid SIB delas in i tre övergripandeverksamhetsområden, nämligen "samhällsforskning", "utredningsverksamhet"samt "teknisk forsknings- och utvecklingsarbete med provnings-, test- ochförsöksverksamhet". De tre verksamhetsområdena föreslås få följandeinriktning och finansiering: "Samhällsforskning"med inriktning på planerings-, boende- och förvaltningsfrågor föreslåsfinansieras genom anslag över huvudtitel. Av forskarnainom detta område krävs formell forskarutbildning samt erfarenhet avvetenskapligt arbete. En professur bör inrättas med ansvar förforskningsarbetets utförande. "Utredningsverksamhet"med inriktning i första hand på den offentliga sektorns kunskapsbehov föreslåsfinansieras genom dels anslag över huvudtitel, delsexterna uppdragsmedel. "Tekniskforskning och utvecklingsarbete med provnings-, test- och försöksverksamhet"föreslås finansieras via ett mindre anslag över bostadsdepartementetshuvudtitel, men i övrigt baseras på externa uppdrag. SIB:s arbete bör liksom ledas av en självständig styrelse. Utredningensförslag rörande BFR: s styrelse bör i tillämpliga delar även gälla för SIB: sstyrelse. 1982/83:151 43 Isyfte att garantera ett inflytande från avnämarledet bör enligt utredningen enstyrgrupp inrättas för vart och ett av de tre föreslagna verksamhetsområdena.Styrgruppernas uppgifter bör vara att rill styrelsen föreslå prioriterade FoU-områdensamt att i övrigt följa verksamheten. Utredningen föreslår ätt SIBbör genomföra en inledande marknadsundersökning som underlag förstyrgruppernas och styrelsens beslut om verksamhetens inriktning. Vidare bör SIBavveckla projekt som inte faller inom de prioriterade område;ha eller som medfördel kan utföras vid universitet och högskolor i syfte att göra FoU-projektenmer enhetlig. Slutligen bör enligt utredningen prövas att vid SIB anordna högreutbildning inom vissa prioriterade områden, t. ex. bostadsförvaltning. Ensådan utbildning kunde lämpligen finansieras via anslag under utbildningsdepartementetshuvudtitel. Utredningenanser att de FoU-resultat som skall lyftas fram och ges en vidare spridning börbedömas utifrån såväl nyttoaspekten som kvalitetsaspekten. Denna typ avbedömningar kräver särskild kompetens. Utredningen diskuterar styrelsens roll idetta sammanhang och som ett alternativ inrättandet av en särskildpubliceringsnämnd vid BFR. Man anser vidare att de referensgrupper som knyts tillprojekten bör ges i uppdrag att föreslå lämplig form för publicering ochspridning av FoU-resultat. Vid mindre projekt kan kansliet svara för uppgiften.Den vetenskapliga nämnden bör också kopplas in i publiceringsärendena. När det gäller"samhällsforskningen" vid SIB menar utredningen att framkomnaresultat bör underställas vetenskaplig prövning, t. ex. genom ett närasamarbete med universiteten och högskolorna. För de grenar utredningen kallar"utredningsverksamhet", resp. "teknisk forskning" m. m. börutformningen av informationen om pågående och avslutade verksamheter primärtstyras av avnämarnas behov. Dessa behov kan komma till uttryck i de styrgruppersom föreslås knytas till resp. verksamhetsområde. Utredningenmenar att det finns behov av en ökad FoU-volym i landet. Det gäller i förstahand behovet av grundforskning och långsiktig kunskapsuppbyggnad, men äventillämpad och praktiskt inriktad forskning och utvecklingsverksamhet. Deuppgifter och problem som byggsektorn står inför kräver nyaoch förbättrade kunskaper. Utredningen menar också att en väsentlig del av enökad FoU-volym inom 1982/83:151 44 sektorni första hand bör finansieras av företagen och branschen. Den statligtfinansierade byggnadsforskningen bör avse långsiktig kunskapsuppbyggnad inomområden som BFR prioriterar samt sådan forsknings-och utvecklingsverksamhet somär särskilt lämpad för kollektivt bruk. En ökad FoU-volym bör enligtutredningen även inbegripa samhällsvetenskapligt inriktade projekt rörandeförvaltning, fysisk planering, bostadsförsörjning, brukarfrågor m.m. Rådet bör även ifortsättningen stödja viss utrednings- och undersökningsverksamhet ("icke-FoU").Genom sådana verksamheter skapas en grund för nya FoU-områden och forskningsuppgifter.Utredningen gör också den bedömningen att många av de problem och uppgifterbyggsektorn nu står inför kräver såväl FoU som utrednings- och enklare undersökningsinsatser. 1982/83:151 45 Sammanställning av remissyttrandena över byggnadsforskningsutredningensbetänkande (Ds Bo 1982:2) Byggnadsforskning en översyn och utvärdering. Överbetänkandet har efter remiss yttranden avgetts av transportforsk-ningsdelegationen,statskontoret, , , universitets- ochhögskoleämbetet efter hörande av berörda högskoleenheter, ,statens råd för byggnadsforskning, ,statens planverk, statens industriverk, , nämnden förenergiproduktionsforskning, energiforskningsnämnden, styrelsen för tekiiiskutveckling, statens provningsanstalt, forskningsrådsnämnden, humanisrisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, , , trafiksäkerhetsverket,statens väg-och trafikinstitut, riksanrikvarieämbetet, , arbetarskyddsfonden,statens lantmäteriverk, byggstandardiseringen, byggforskningsinstitutoch , (),, . Centralorganisationen /SR,. Svenska , HSB: s riksförbund, . och Näringslivets byggnadsdelegafion, Stockholmskommun, , Sveriges BostadsföreningarsCentralorganisation, genom , . , och Industrins byggmaterialgrupp.Dessutom har inkommit ett antal skrivelser med anledning av betänkandet. Deallmänna omdömena om betänkandet Byggnadsforskning - en översyn ochutvärdering är övervägande posifiva. Flertalet remissinstanser vitsordarutredningens kartläggning av svensk byggnadsforskning och ställer sig ihuvudsak bakom utredningens synpunkter och förslag. Transportforskningsdelegationen(TFD) finner att den allmänna problembeskrivningen ull stora delar också ärtillämplig på TFD. TFD menar att de organisations- och arbetsformer som väljs ihög grad måste vara flexibla och snabbt kunna förändras i takt med omvärldenskrav. Det måste enligt TFD ankomma på statens råd för byggnadsforskning (BFR) Prop.1982/83:151 46 att självt ta ställning till huvudparten av de åtgärdersom är nödvändiga för att BFR skall kunna svara mot de krav som ställs på rådeti fråga om opartiskhet, effektivitet, kvalitet m. m. Även om flertalet remissinstanser finner att utredningenhar gjort en både ingående och uttömmande utvärdering av byggnadsforskningsverksamhetenpekar man på vissa brister i utredningen. Flera remissinstanser erinrar om att verksamhetsformernavid BFR liksom stödinsatserna tar sig en rad olika uttryck, från forskning ochutveckling i gängse mening till rationaliserings-, utrednings-, demonstra-fions-och experimentbyggnadsverksamhet. Några, bl. a. (Efn), menar attutredningen haft allt för begränsade utgångspunkter för sitt arbete. Efnframhåller att utredningen egenfligen inte har behandlat den grundläggandefrågan om balansen mellan BFR: s faktiska uppgifter och organisatoriskaresurser. Ett klarläggande, utifrån den energi- och bostadspolitiskasituationen som gäller, av BFR: s roll och uppgifter i förhållande tillandra statliga organ m.m. efterlyses. Dessutom måste rådets uppgifter iförhållande fill såväl andra forskningsstödjande organ som övriga organ meduppgifter på de bostads- och energipolitiska områdena definieras bättre. Engrundlig analys av BFR: s roll och uppgifter bör därför göras.