prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Samhälleliga beslulformar i slor ulslräckning den miljö företagen arbetar i. Enhuvuduppgift för den ekonomiska politiken och industripolitiken är alt skapa enekonomisk miljö som underlättar risklagande och innovationer iindustriell verksamhet och motverkar spekulation på icke produktiva områden. Dettagäller fömtom direkt industripolitiska beslut ocksä ålgärder inom den ekonomiskapolitiken och på kredilmarknaden. Den offentliga sektorn svarar för en slordel av den efterfrågan som riktar sig tillindustrin. Huvuddelen av denna efterfrågan sker i form av löpande upphandlingav relativt slandardbelonade varor. För mer avancerade produkter, processer, syslem eller tjänsterfinns möjligheter all utnyttja s.k. teknikupphandling. Offenfiig upphandling i denna form blir då enbetydelsefull sfimulans för utvecklingsarbetet i industrin. Även samhällels normgivning på ohka områden får en alltslörre betydelse för industrinsutveckling. Följden av della blir alt behovet av samverkan och samordning mellan industripoliliska organ ochandra offentliga myndigheter och organ ökar. Industripolitiken bör i ökande omfattning ta till varaden kunskap och erfarenhet av industriella problem som finns inom de fackligaorganisafionerna.Arbelsrätlsreformerna under 1970-lalet, men kanske framför allt de mängaförelagskriserna , har starkt ökal intresset och engagemanget fördessa frägor bland de fackliga organisationerna. de förutsättningar jag ovan skisserat och de möjligheter som den nya ekonomiska politiken innebär börindustripolitiken enligl min mening inriktas på: . Atl skapaöppenhet och samverkan mellan samhället, förelagen och de För all en omdaning och. utbyggnad avindustrin skall kunna genomföras måste den kunskap och initiativförmåga somfinns i indu- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 22 strin las till vara. kommeromvandlingsprocessen oundvikligen att innebära påfrestningar för mängamänniskor. För att begränsa dessa påfrestningar och lägga grunden församförslåndslösningar måste industripolitiken byggas upp i en öppen dialogmellan samhället och dem som berörs. Dessutom krävs en nära samordning medregional- och arbetsmarknadspolitiken. Atlge de offensiva insatserna inom induslripoiliken ell slörre utrymme änhittills. Det är bl.a. mot den bakgrunden som man skall se investeringsprogrammeti propositionen 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. samluppdraget åt industriverket alt utreda frägor om invesleringshinder. Men ocksäde immateriella investeringarna måste stimuleras. Därför är satsningar påteknisk forskning och utveckling saml marknadsföring vikliga inslag iindustripolitiken. Arbetet för alt stimulera industrins utnyttjande avdatateknik och elektronik kommer alt intensifieras. Allla till vara utvecklingsmöjligheterna inom råvambranscherna. Förslagbeträffande skogsindustrins råvaruförsörjning kommer all läggas fram undervåren 1983. Elt särskill program för prospektering och projektering av nyagruvor har redan beslutats av . Specialstål-industrin kommereventuellt att bli föremål för vissa åtgärder i samband med altspecialstålkommissionen slutfört sill arbete. Altintensifiera strävanden till samordning mellan industri- och regionalpolitiken.Förslag lill organisatoriska ålgärder på verksplanel kommer atl läggas fram isyfte att förbättra samordningen. En parlamentariskt sammansatt kommittétillsätts med uppgift all utreda del regionalpoliliska stödet fillnäringslivet. Atteffeklivare utnyttja den offentliga verksamheten och samhällsbyggandet överhuvud tagel som en aktiv drivkraft i den industriella utvecklingen. Iöverläggningar med näringslivet kommer därför särskilt frågor kringteknikupphandling atl diskuteras. En översyn av del statliga slödel tillteknikupphandling kommer atl påbörjas samtidigl som samarbetet med kommuner ochlandsting utvecklas vidare. Även teknikupphandling inom den privata sektornbör stimuleras för all stärka den svenska industrin. Atlutveckla samhällets insatser för all stimulera verksamheten inom de mindre ochmedelstora företagen. Det finns inom småförelagssektorn stora potentiellamöjligheter som kan realiseras om del statliga småföretagsstödet blireffeklivare. Statens industriverks framtida verksamhet ochorganisation m.m. Som ett led i strävandenaatl effektivisera och bällre anpassa den industripoliliska organisationen lillde förulsällningar induslripolifiken har all arbeia utifrån kommer jag atlföreslå regeringen alt i en särskild proposilion, byggd påinduslriverksulredningens betänkande (Ds I 1982:14) Orga- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 23 nisation för industriell förnyelse lägga fram förslag omen ny organisafion för statens industriverk. Förslagel torde bl.a.komma all innebära vissa förändringar i arbetsfördelningen mellanindustriverket, industridepartementet och . Syftet är bl.a. all skapa breddad kompetens, beredskap och flexibilitet hos samhällsorganen. Därmed kommer industridepartementets arbete all kunnakoncentreras på långsiktig utvecklingav de industri- och regionalpoliliska instmmenten och på andra övergripande frågor. För industriverkets delinnebär förändringen all verkelövertar fler förvaltningsuppgifter saml all handläggningen av industri-och regionalpolitiskt företagsstöd samordnas inomverket. Ökade resurser kommer all anslås förutveckling och förbättring av de s. k.branschprogrammen. Vidare kommer möjligheterna lill en flexiblare användningav dessa resurser all förbättras. Små och medelstora företag Jag avser atl senareföreslå regeringen atl under är 1984 lägga fram en samlad proposilion omåtgärder för atl stimulera förnyelse och teknisk utveckling av små och medelstoraförelag i svensk industri. Jag har inlett överläggningar med företrädare för småföretagen för allfä underlag för förslag inomdella område. Kooperativa företagsformer m. m. Under våren 1983kommer jag atl inbjuda representanter för alla grenar av kooperationentill överläggningar. Dessa kommer atl gälla bl.a. de förslag som kooperalionsulredningen (I 1977:01)har presenterat. Den svagaefterfrågeutvecklingen på stålområdel har beställ under del gångna året. InomOECD-ländernas stålindustrier har kapacitetsulnyttjandet sjunkit lillomkring . kan inga tecken skönjas på en förbättring inomvästvärldens industriländer. Trots all åtgärder vidtagits inom den svenskastålindustrin för atl anpassa kapaciteten lill efterfrågesi-tuationen visar denna f. n. mycketlåg lönsamhet. Delta gäller inte minsl pä området för rostfritt stål. En specialslålkommission tillkallades inovember 1982 för att utarbetaförslag till strukturförändringar inom sektorn för rostfritt slål.Kommissionens förslag beräknas föreligga . Specialstålindustrin kommer eventuellt all bli föremål för vissaålgärder i samband med altkommissionen slutfört sitt arbete. Skogsindustrin har ej fill fullokunnat utnyttja den inlernalionella avsätlningssituationen på grund av enotillfredsställande virkesförsörjning.Trots den f.n. generellt selt svaga avsätlningssitua- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 24 tionen och därmed ell mindre behov avvirkesrävara hos förelagen har fortfarande vissa förelag problem med sinvirkesanskaffning. Som jag tidigare nämnt är avsiklen all under våren 1983föreslå ålgärder i syfte all lösa dessa problem. Härigenom skapasfömtsällningar för all skogsindustrin i en förbättrad avsältningssituationskall kunna ta lill vara föreliggande exportmöjligheler. Den svaga avsätlningssituationen har medförtsvära finansiella påfrestningar för flera förelag i branschen. Regeringen hari föreslagit (prop. 1982/83:68) alt staten skallmedverka i en finansiell rekonstmktion av AB ().Samtidigl har aviserats atl frägan om lämplig samordning av den stafiigaskogsinduslrisektorn kommer all aktualiseras. har på regeringens uppdragutrett frägan om träfi-berskiveindustrins kapacitetsproblem (SIND PM 1982:13,Träfiberskivein-duslrins kapacitetsproblem under 1980-talel). Verkel har idenna utredning pekat på det omedelbara behovel av yllerligarekapacilelsanpassning i branschen. 1 enlighet med etl förslag från statensindustriverk införs fr. o. m. /84 branschfrämjande åtgärder försågverksindustrin. Branschen införlivas i nuvarande program för denträbearbetande industrin och behandlas i det följande under anslaget B 7.Branschfrämjande ålgärder. Situationen inom den träbearbetande industrin harpåverkals kraftigt av del låga nybyggandet - i synnerhet inom bostadssektorn -. Detta gäller i första hand snickeri- och trähusinduslrierna menäven i viss ulslräckning möbelindustrin. Stora ansträngningar görs av denträbearbetande industrin för atl kohipensera den svaga hemmamarknaden med ökadexport. har möbelindustrin varit mest framgångsrik i sinaexportak-livileler. Byggbranschen har under senare delen av1970-lalel haft en krympande hemmamarknad, vilket negativt påverkal såvälentreprenörer som bygg-materiellillverkare och konsulter. Byggbranschensutveckling sedan millen av 1970-lalel har förstärkt behovel av etl förbättratprognossystem. Av denna anledning har regeringen givit siatensindustriverk i uppdrag alt utveckla ell syslem för femåriga byggprognoser.Uppdraget avrapporlerades (SIND 1982:4, Prognossyslem för byggandet.- Med prognos ). Inom industridepartementet har under år 1982genomförts en studie av utvecklingen för 23 börsnoteradeföretag inom verkstadsindustrin med tillsammans ca 280000 sysselsatta iSverige. Studien visar bl. a. all avkastningen ökat under perioden.Avkastningen pä del egna kapitalet före skalt ökade från i genomsnitt år1977 lill . Även avkastningen på del totala kapitalet ökade underperioden medan soliditeten visade en sjunkande tendens. Vissa delbranscher inombl.a. verkstadsindustrin studeras f. n. av statens industriverk. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 25 kel bedriver även etl projekt rörande sambandet mellanden del av industrin som vidareförädlar inhemska rävaror, basindustrin, ochden del av verkstadsindustrin som levererar maskinell utrustning tillbasindustrin. Elektronikindustrin har utretts av statens industriverkoch dala- och eleklronikkommitlén . Utredningsarbetet inomindustriverket är nu avslutat. Data- och elektronikindustrins utvecklingkommer även i fortsättningenalt löpande följas av verket. Försvarsindustrikommuién(I 1979:02) har avlämnat betänkandet (Ds I 1982:1) Civilproduktion i försvarsindustrin. Betänkandet har remissbehandlats. I samråd med mig har chefen för försvarsdepartementettidigare denna dag (prop. 1982/83:100 bil. 6, litt A) behandlat de av kommittén framlagda förslagen. Kommitténs slutrapport beräknas bliavlämnad . Våren 1982presenterade industriverket en branschöversikl över kemisk industri (SIND PM1982:5 Kemisk industri - en förstudie). Utvecklingen inom den kemiskaindustrin kommer även fortsällningsvis att följas av verkel. Riktlinjer förutformningen av tekopolifiken redovisas i finansplanen (prop. 1982/83:100bil. Förslag avseende tekoindustrin avses bli förelagda . Etl treårigtätgärdsprogram t. o. m. /84 för den maueUa gtasinduslrinbeslulades av . I enlighet med programmet föreslås i delföljande en viss ökning av insatserna under nästa budgetår. Förhållandena inomlivsmedelsindustrin avses bli belysta inom ramen för den utredning avseende jordbruks-och livsmedelssektorn som chefen förjordbruksdepartementet har tillsall. Branschprogrammelför gjulerUndustrin avvecklas i och med utgången av /83 i enlighet medelt av fatlat beslul. Inom ramen för debranschfrämjande ätgärderna påbörjas fr. o. m. budgelårel 1983/84 eltstmkturanpassningsprogram för övrig industri, omfallande utredningsinsatser. Den blandadekommissionen som upprättats i del svensk-norska avtalet frän omekonomiski samarbete, särskilt på industri- och energiområdena, har hållittvä sammanträden . Bl.a. har verksamheten inom densvensk-norska industrifonden och lägel rörande importen av olja från fill diskuterats. Inom ramen för OECDbedrivs arbete på flera områden som är av vikt ur industripolitisksynvinkel, bl.a. rörande allmän industripolitik, internafionella investeringar, vissa branschfrågor ochforskningspolitik. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 26 terrådsmötet gjordes ett särskilluttalande om inriktningen av en politik för "positiv anpassning" lillförändrade internationella konkurrens-förhållanden, bl.a. i vad avserindustristöd och stöd lill teknisk forskning och utveckling. Ett möte på ministernivåi OECD-krelsen ägde mm i Slockholm med syfte all utbytaerfarenheter om gemensamma problem inom del regionalpoliliska området. spelar en aktivroll i det pågående arbetet inom FN rörande utarbetandet av en uppförandekodför transnationella företag. Kontakterna mellanSverige och EG inom del industripoliliska området har vidareutvecklats, bl.a.inom stål- samt pappers- och massaområdena. andra samtal medEG-kommissionen om statliga slödälgärder hölls . Inom EFTA ägde också underär 1982 ell möte rum rörande statliga stödåtgärder. Inom UNIDO pägärförhandlingar om omvandling av organisationen till självständigt fackorgan. Ellpar konferenser om denna fråga är planlagda för . Förberedelserna för eninternationell industriutvecklingskonferens (UNIDO IV) fortskrider, med sikte påalt konferensen skall äga rum är 1984. Bilaterala kontakter medandra länder har ytterligare utvidgats bl.a. inom ramen för avtal omekonomiskt, industriellt och tekniskt samarbete med flertalet statshandelsländeroch med vissa oljeexporterande utvecklingsländer. Det internationellasamarbetet inom handelspolitiska organ tenderar att i allt högre grad berörafrågor inom det industripolitiska fältet. Mot denna bakgrund har departementethaft anledning atl i ökad ulslräckning följa arbetet i dessa organ. : Utredningar m. m. I statsbudgeten förinnevarande budgetär har under dessa anslagsrubriker anvisats eltförslagsanslag av . resp. ell reservafionsanslag av 3717000kr. Jag avser alt föreslåregeringen atl i särskild proposition redovisa förslag tillverksamhet och organisation för statens industriverk. Anslagen bör i avvaktanpä en sådan proposilion föras upp med oförändrade belopp för nästa budgetår. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 27 Jag hem.ställer att regeringen föreslårriksdagen atl, i avvaktan päsärskild proposition i ämnet, för / 84 beräkna 1. tillStatens industriverk: Förvaltningskostnader ell förslagsanslag av 23991 000kr., 2. till : Utredningar m.m. ett reservationsanslag av . Bidrag till regionala utvecklingsfonder m.m. 1981/82 Ulgift 92057624 Reservation 8658537 1982/83 Anslag 95000000 1983/84 Förslag 97850000 - bidragtill de regionala utvecklingsfondernas adminislralion och förelagsservice, - särskildabidrag fill , och , , ,och läns utvecklingsfonder för fortbildningsverksamhet, - särskildabidrag lill och läns utvecklingsfonder som tillskottlill stiftelsen utvecklingscenlmm i övre Nortland (lUC) för allläcka kostnader i den ulslräckning det bedöms lämpligt för förelagsservice sominte avgiftsbeläggs, - bidragtill vissa centrala organisalioner pä hantverkets, småindustrins ochturistnäringens område, - bidragtill (Svetab) för affärsidéseminarieri syfte att främja fillkomst för nya förelag, - försöksverksamhetmed stöd lill lönlagarägda förelag, - delsinformation, utbildning, verksamhelsralionalisering och annan central servicei statens industriverks regi med inriktning på utvecklingsfonderna, dels rese-och traktamentskostnader samt arvoden för de icke auktoriserade revisorer ifonderna som regeringen har förordnat. Bidrag som lämnas under budgetåret1983/84 avser . Enligt industriverketbehöver utvecklingsfonderna förstärka sina insatser på de Områden som f. n. ärprioriterade, främst vad gäller främjande av export. Verket föreslär altsammanlagt 115 milj. kr. anvisas under anslaget /84. I skrivelse den 5 oktober1982 har f riksdagsledamoten . föreslagit att staten inrättar enhantverksnämnd med uppgift atl initiera. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 28 planera, samordna och själv vidta åtgärder för all främjahantverk. Nämnden skulle enligl förslagel få etl anslag över statsbudgeten på4,2 milj. kr; för budgetåret1983/84. Liknande förslag har inkommit frånbl. a. SHIO-Familjeföretagen. De regionalautvecklingsfonderna fullgör vikliga uppgifter för all främja utvecklingen av småoch medelstora företag. Avtal har tecknats mellan slaten och resp. landstingjämte vissa kommuner om fortsatt verksamhet vid utvecklingsfonderna under i förstahand verksamhetsperioden 1985. Det är enligt min mening väsenlligl atlfonderna kan upprätthålla en hög nivä pä sin förelagsservice- ochfinansieringsverksamhet. Jag beräknar anslagetfill 97,85 milj. kr. för /84. Jagär inte beredd atl förorda all en stallig hanlverksnämnd inrättas. Jag har med lillfredsslällelse noterat all landsfingenäven i är överlag har lämnal ökade bidrag fill fondema. Jag räknar med atllandslingen även i framliden vid behov ökar sina näringspolitiska insatservia fonderna. Jag vill i della sammanhang anmäla all industriverket isitt förslag till anslagsframställning för /84 har begärt atl 25milj. anvisas som medelslillskotl lill utvecklingsfondernas kreditgivning.Jag är för egen del inleberedd all förorda etl sådant tillskott. Med hänvisning tilldel anförda hemställer jag atl regeringen föreslär atl lill Bidrag tiUregionala utvecklingsfonder m.m. för budgelårel 1983/84 anvisa etl reservationsanslagav . Täckande av förluster i anledning av garantigivninghos regionala utvecklingsfonder 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Från anslagelbetalas bidrag lill regionala utvecklingsfonder för all läcka vissa förluster ianledning av fondernas garanfigivning (prop. 1979/80:101, NU 1979/80: 32,rskr 1979/80:172). F. n. får varje fond ställa garantier för lån på belopp somsvarar mot högst av fondens egel kapital (prop. 1980/81:100 bil. 17,NU 1980/81:52, rskr 1980/81:391). Mol bakgmnd av altverksamheten med fondernas garantigivning ännu är av begränsad omfattning ochmed hänsyn lill osäkerheten beträffande föriusterna bör anslaget las upp medell formellt belopp av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 29 Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill Täckande avförluster i anledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder /84 anvisa ell förslagsanslag av . Täckande av förluster i anledning avstatliga industrigarantilån m. m. 1981/82 Utgift 137314843 1982/83 Anslag 100000000 1983/84 Förslag 150000000 Från detta anslag infriasvid behov statliga garantier enligt förordningen (1978:507) omindustrigarantilån m. m. samt före beviljade statliga garantierför lån till turisthotell enligt Kungl. Ramenför beslut om garantier uppgår /83 lill 300 milj. kr. Anslaget tillförs medelsom flyter in genom utdelningar i konkurser o. d. avseende infriade garantier. Omfattningen av infriadeinduslrigarantier under de senasie budgetåren framgår av följandesammanslällning (milj. Infriade garanfier 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Anmärkning: I vissa fallavser etl infriande flera garantier, varav någon har beviljats av regeringenoch någon har beviljats av industriverket. I sådana fall har en approximativfördelning gjorts mellan regeringen och verket. uppskattarbehovel av medel för alt infria garantier under budgelårel 1983/84 till 75milj. Omfattningen av beviljadegarantier fraingår av följande sammanställning (milj. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 30 Beviljade garantier 1978,'79 1979/80 1980/81 1981/82 regeringen 221 93 221,4 140,4 statens industriverk 127 92 64,4 106,7 Summa 348 185 285,8 247,1 uppger någol annorlunda belopp, eftersom verkel för visstbudgetär inle räknat in de garanfier som regeringen har beviljat i slutet avvarje budgetär men som verket har expedierat efter budgetårsskiftel.. anser molbakgmnd av utvecklingen under de senasie åren alt garantiramen bör ges ellsådant utrymme all den inle behöver omprövas under budgetåret. Verkel föreslårdärför all garantiramen för /84 fastställs lill 500 milj. kr. Förlusterna till följd avinfriade garantier för industrigarantilån har under de senasie budgetåren legalpå en hög nivå. Från del på statsbudgeten för innevarandebudgetår upptagna anslagel B Täckande av förlustervid invesleringsgaranlier till vissa företag be strids kostnader för all infria dels garantier som har lämnats för all få till slånd en ökad investeringsakfivitet inom industrin (prop. 1976/77:95 s. 19, NU 1976/77:35, rskr 1976/77:279), dels garantier i syfte all underlätta strukturomvandlingen inom specialslälinduslrin och slälgjuleriinduslrin (prop. 1977/78:47, NU 1977/78:30, rskr 1977/78:84). Från det på statsbudgeten för innevarandebudgetår upptagna anslaget B Täckande av förlustervid lånegarantier lill skogsindustrin bestrids kostnader för infriande av garantier för lån lill skogsindustrin. Garantier lämnades efter beslul av regeringen i varje särskill fall (prop. 1977/78:123, NU 1977/78:74, rskr 1977/78: 360 och prop. 1978/79:25 bil. 11, NU 1978/79:16, rskr 1978/79: 122). De nämnda investerings-resp. lånegarantierna lämnas inte längre. Jag förordar all eventuella förlusterpå grund av tidigare garantiåtaganden i fortsättningen täcks frän anslagetTäckande av förluster i anledning av statliga industrigarantilån m. m. Jagberäknar det totala medelsbehovet under anslagel lill 150 milj. kr. Ramen förindustrigarantilån under /84 bör enligl min mening fastställaslill 300 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenalt 1. medgealt för /84 slallig garanfi för lån enligt förordningen(1978:507) om industrigarantilån m.m. beviljas med sammanlagt högst 300000000kr., 2. till Täckande avförluster i anledning av statliga industrigarantilån m.m. för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet B 6. 1981/82 Ulgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Sprängämnesinspekfionenär central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör explosiva och brandfarligavaror. Del åligger inspektionen särskill allmeddela föreskrifter och anvisningar beträffande sädana varor saml all utövatillsyn och handlägga därmed sammanhängande ärenden. Inspektionen ledsav en styrelse. Chef för inspektionen är sprängämnes-inspektören.Inspektionen är organiserad på fyra sektioner, nämligen en sektion förföreskrifter m. m., pä vilken sektion även förekommande adminislrativa ärendenhandläggs, en sektion för civila ärenden rörande explosiva varor ochbrandfarliga gaser, en sektion för civila ärenden rörande brandfarligavätskor saml en sektion för militära ärenden. är ålagt att svara försprängämnesinspeklionens medelsförvaltning ochpersonaladministration samt lämna inspektionen del biträde i övrigt som behövs för dess verksamhel. Inspektionensverksamhel är avgiftsfinansierad. Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (-t- 434000) (-1-285 000) -(-1219000 -(-602 000 Tillsynsverksamhet m. m. -1-1069000 -1- 150000 Vid inspektionenpågår ell fortlöpande arbete att genom rationaliseringar och omprioriteringareffekfivisera verksamheten. Särskilt intresse ägnas därvidlag ål fällverksamhetenoch frågan i vilken omfattning olycksfre-kvensen kan minskas resp.säkerhetsgraden ökas genom ytterligare insatser från myndighetens sida eller genomomprioriteringar av verksamheten. Studier pågår även beträffande möjlighetenatl genom förenkling och omstruktureringav regelsystemet göra detta mera lättillgängligt och bällre Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 32 lämpat för elt effektivare ulnylljande avlillsynsresurserna. Översynsarbetet beräknas dock inle hinna ge resullal lill budgetåret1983/84. Inspektionenräknar med atl fillsynsverksamhelen kommer all bedrivas i minsl samma omfattning som . Inspektionenbedömer atl ocksä annan verksamhel än tillsynsverksamheten kommer all vara av ihuvudsak samma omfattning och ha samma inriktning som . Pris-och löneomräkning samt förändringar pä grund av statsmakter nas beslut m. m. Besparingenenligl huvudförslaget uppgår till . Sprängäm-nesinspeklionenanför alt resurserna redan nu är otillräckliga i förhållande till dearbetsuppgifter som åligger inspekfionen.