prop · G603130 · 1982-12-31 00:00:00 — omåtgärder för tekoindustrin, m.m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Enligtpropositionen skall tekopolitiken även i fortsättningen baseras på riktmärketom produktionsvolym och målet om en svensk marknadsandel förtekovaror på hemmamarknaden om eller mer. I proposifionen föreslås enomläggning av de stafiiga åtgärdernas inriktning. En väsenfiig ökning föreslåsi fråga om de effekfivilelshöjande och marknads-stödjande åtgärderna. Det s.k.äldrestödet trappas ned med början . Åtgärderna föreslås avseen treårsperiod. Ökningenav de industripolitiska åtgärderna avser främst marknadsföringsåtgärder påsåväl exportmarknader som på hemmamarknaden saml fortsatt stöd fiU rafionalisering.För industripolitiska åtgärder under /84 föreslås sammanlagt 82milj. Iproposifionen föreslås införande av en särskild utbildning för tekoindustrininom arbetsmarknadsutbildningens ram. För detta ändamål föreslås /84 10 milj. kr. Propositioneninnehåller en anmälan om regeringens avsikt att pröva en fortsatt begränsningav lågprisimporten genom bilaterala avtal. Skulle förhandlingarna om sådanaöverenskommelser inte ge ett tillfredsställande resultat kan en övergång fillett annat skyddssystem bli aktuell. Förslag lämnas om åtgärder för att minskamöjligheterna till kringgående av nu gällande importbegränsningar på tekoomrädet.I detta syfte föreslås en skärpt kontroU främst genom en uppstramning avhemtagningssystemet. För att kommerskollegium och skall kunna lösade därmed 1 1982/83. 1982/83:130 2 ökadearbetsuppgifterna föreslås för /84 ett medelstillskott omsammanlagt drygt 3 milj. kr. När det gällerförsörjningsberedskapen föresläs bl.a. en ökning av de effektivitetshöjandeåtgärderna samt att i beredskapsplaneringen skall övervägas möjligheterna viss sänkning av den i en krissituation förutsaUa försörjningsstandarden.För försörjningsberedskapspolitiska åtgärder under /84 föreslåsytterligare 16 milj. kr. utöver förslaget i årets budgetproposition. 1982/83:130 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, , , , , , , R. Carisson,, , Thunborg Föredragande: statsråden , , Thunborg, Feldloch Proposition om åtgärder för tekoindustrin, m.m. Statsråden anmäler sina förslag. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för resp. departement. har vid olika tillfällen under senare årbeslutat om den statliga lekopolitikens inriktning. Senast skedde detta vären1982 dä beslöt bl.a. omen lagom ursprungsmärkning av kläder (prop.1981/82:148, NU 50 och 59, rskr 402). I budgetpropositionen 1983, har regeringen föreslagitriksdagen alt, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, för budgetåret1983/84 beräkna till TUlfälligt .sysselsättningsbidrag för textil- ochkonfektionsindustrierna eU reservafionsanslag av 300milj. (prop.1982/83:100 bil. 12 s. 106), lill Branschfrämjande åtgärder för.tekoindustrinett reservationsanslag av 38 milj. kr. och till Kostnader för ränlebefrielsevid särskUda strukturgaranlier för textil- och konfektionsindustrierna ettförslagsanslag av 3,5 milj.kr. 1982/83:100 bil. 14 s. 44 och 48). Jag anhåller nu att fä ta upp dessa frägor. tillsatte jag en särskild arbetsgruppinom vilken samråd skulle ske mellan företrädare för de anställda och företageninom tekoindustrin samt företrädare för . De synpunkter somframförts beträffande den fortsatta tekopolitiken från företrädarna för deanställda och företagen har sammanfattats i en rapport . Jaganhåller aU rapporten får fogas som bUaga l.l till protokollet i detta ärende. 1982/83:130 4 Enöversyn av planeringsnormerna för försörjningsberedskapen på tekoområdet harutförts inom den interdepartementala arbetsgruppen. Gruppen bildades år 1976för samordning av den verksamhel med anknytning till tekoomrädet som bedrivsinom olika departement. Överstyrelsenför ekonomiski försvar (ÖEF) har och den 14februari 1983till regeringen rapporterat om bl.a. tekoindustrins produktionsmöjligheter i enkrissituation. () har lämnatrapporten (SIND PM 1982:11) TEK082 som innehåller en bedömning avlekoindustrins utveckling . Kommerskollegiumoch generallullstyrelsen har i en gemensam skrivelse tillregeringen föreslagil åtgärder för effektivisering av kontrollen avtekoimporten. Synpunkteroch förslag om åtgärder pä tekoområdet har lämnats av bl.a. , , Textilrådel/,Textilimportörerna, och representanter för länsmyndigheterna iÄlvsborgs län. Tekoindustrinhar karakteriserats av en stark tillbakagäng. Antalet sysselsatta,som var 67500 personer och 50400 personer, hade är 1982 minskaltill ca 29000 personer. Tekoindustrins andel av den totala induslrisysselsältningenminskade därmed från tiU . Inomtekoindustrin fanns ca 1000 produktionsenheter. 1 takt med branschensminskning har även antalet arbetsställen minskat. utgjordestekoindustrin av drygt 650 produktionsenheter. Branschen är liksom tidigarestarkt smäförelagsdominerad. hade endast ca 20 arbetsställen fler än200 anställda. Vid ca 600 arbetsställen var antalet anställda mindre än 100. Minskningensammanhänger i första hand med konfektionsindustrins successivt minskademarknadsandel i . För textilprodukter har importandelen utvecklats päföljande sätt . 1977 1978 1979 1980 1981 1-3 kvartal 1982 Importandel i procent av tillförseln i ton 74 76 77 78 76 78 Beräknati fasta priser, vilket är mer rättvisande, i stället för i vikt var importandelenunder de tre första kvartalen 1982 . För kläder har importandelen utvecklatsenligl följande. 1977 1978 1979 1980 1981 1-3 kvartal 1982 fastapriser 71 74 79 81 82 83 Importandelenför kläder kan i verkligheten beräknas vara lägre än denstatistiskt redovisade uppgiften. Detta sammanhänger med att en viss del avimporten reexporteras och således inte tUlförs hemmamarknaden. Industriverkethar beräknat denna andel till för är 1980. Densvenska tekoindustrins nuvarande marknadsandelar på hemmamarknaden kan därföranges till för textilprodukter och för kläder. Tekoindustrinsutveckling har i ett längre perspektiv varit mer positiv pä exportsidan än påhemmamarknaden. har dock exportvolymen minskat pä såvältextil- som konfektionssidan. Den slalisfiskl registrerade exporten motsvararungefär hälften av tekoindustrins produktion. För kläder förekommer även här enviss missvisning i och med att nästan en Qärdedel av exporten utgörs avimporterade plagg. Vidare bör observeras atl i exporten ingär i Sverigetillskurna plaggdelar, som förs ur landet för sömnad utomlands. Efteren viss stabilisering har nedgången inom tekoindustrinfortsatt. Produkfionen minskade med mellan åren 1980 och 1981.Tillgängliga uppgifter för visar att nedgången fortsatte under de treförsta kvartalen i någol högre takt inom konfektionsindustrin finkl.trikåindustrin). På texfilsidan var utveckUngen bättre med en ungefäroförändrad produktion under de tre första kvartalen 1982. Irapporten (SIND PM 1982:11) TEKO 82 har industriverket på regeringens uppdragredovisat en bedömning av tekoindustrins utveckling. SIND räknar med en mindreåterhämtning inom textil-och trikåindustri och attnedgången inom konfekfionsindustrin (exkl. trikåindustrin) bUr avsevärt mindre än under de närmast föregående åren. Enligt SIND kanantalet sysselsatta väntas minska med ca 1000 personer mellan åren 1982 och1983. 3 Nuvarande statliga åtgärder Detotala årliga kostnaderna för de statliga åtgärderna för tekoindustrin harunder uppgått fill 400-450 milj.kr. Pådet arbetsmarknadspolitiska området finns den kostnadsmässigl helt dominerandestödformen, nämligen det tillfälliga sysselsättningsbidraget för äldrearbetskraft inom tekoindustrin, det s.k. äldrestödet. 1982/83:130 6 utgärunder innevarande budgetår för arbetskraft i åldern med . per limme,dock högst vad som motsvarar av de totala lönekostnaderna för produklionspersonal.Kostnaderna för äldreslödet beräknas för innevarande budgetår till ca 280 milj.kr. Deförsörjningsberedskapspolitiska åtgärderna utgörs främst av de s.k.beredskapslänen som ersatte tidigare gällande läneformer. Innebördenav beredskapslånen är att staten genom ÖEF köper bered-skapsljänster, främstupprätthållande av sädan produktionskapacitet som är oundgänglig avförsörjningsberedskapsskäl. För att erhålla beredskapslån skall företagnormalt vidta åtgärder som minskar kostnaderna för atl utföraberedskapstjänsten. Beredskapslånen kan med hänsyn härtill hänföras till effektiviielsfrämjandeåtgärder. DeindustripoUtiska åtgärderna för tekoindustrin beslår av främst slöd tillmarknadsföringsåtgärder på såväl export- som hemmamarknaderna och stöd tiUinförande av ny teknik, bl.a. genom län lill rationaliseringsinvesteringar. Iåtgärderna ingär även bidrag till konsultundersökningar och visst utbildningsslöd.Vidare stöds forskning och utveckling på tekoområdet. 4 Föredragandens överväganden 4.1 Inriktningen av tekopolitiken Den f.n.dominerande statliga åtgärden för lekoindustrin - äldreslödet - infördes år1977 som en tillfällig insats i en akut situation där ulslagningen inomtekoindustrin riskerade atl bli av en omfattning som inte var socialtacceptabel. Denna insats har givetvis haft stor betydelse när det gäller attmildra tillbakagången inom branschen men har inte förmått att på ett avgörandesätt förändra de långsiktiga utvecklingstendenserna. De svenska tekovarornasmarknadsandel på hemmamarknaden har gått tillbaka, produktionen har, trots ennågot mer positiv utveckling på exportmarknadema, minskat och sysselsältningsminskningenhar varit avsevärd. Detfinns mot denna bakgrund nu skäl att ompröva tekopolitiken, som främsthaft karaktären av en generell subvenlionspolilik gentemot företagen. Destatliga åtgärderna måste i större utsträckning än hiuills syfta till attåstadkomma positiva förändringar i branschen genom att stimulera företagen altvidta åtgärder som stärker konkurrenskraften. Åtgärderna bör i högre grad änhittills inriktas på det som är utvecklingsbart så att en livskraftigindustri skapas. Föratt en sådan politik skall vara framgångsrik måste den bygga på en långsiktigplanering av de statliga åtgärderna. Dessa bör därför läggas fast för en längretidsperiod. Jagavser efter samråd med chefema för försvars- och arbetsmarknadsdepartementensamt utrikeshandelsministern att i del följande lägga fram förslag till enomläggning av tekopolifiken enligt de huvudlinjer somjag här harangett. Prop.1982/83:130 7 4.2 Mål och riktmärken för tekopolitiken har vid olika tiUfällen behandlat frågor rörandemål och riktmärken för den statliga tekopolitiken. De ambitioner som därvid kommittill uttryck grundas enligt uttalanden i propositioner och ulskottsbetän-kandenpå bl.a. försörjningsberedskaps-, regional- och sysselsältningspolitiskamotiv. När det gäller försörjningsberedskapen beslöt år1977 om fömtsättningar för beredskapsplaneringen avseende försörjningsuthållighetoch försörjningsstandard (prop. 1977/78:42, FöU 5, rskr 81). Sedan år 1981gäller vidare på försörjningsberedskapsområdet att ett upprätthållande av denproduktionskapacitet i fråga om olika tekovaror som enligt gällandeplaneringsnormer erfordras av försörjningsberedskapsskäl skall betraktas somett riktmärke för den fortsatta försörjningsberedskapspolitiken (prop. 1980/81:100bU. 14, NU 47, rskr 279). Mot bakgrund av den översyn av planeringsnormerna påbeklädnadsområdet, som har genomförts inom den interdepartementalatekoarbetsgruppen, kommer chefen för försvarsdepartementet bl.a.att anföra att en viss sänkning av den på tekoomrädel f.n. förutsattaförsörjningsstandarden bör vara möjlig och vidare att statsmakternasställningstagande på detta område bör formuleras pä ett mer övergripande sätt. 1 samband med behandlingen av regeringensförslag om medelstilldelning till uttalade sig för atlen övergripande plan för de statliga insatserna på tekoområdet borde läggasfram och syfta till att dåvarande produktionsvolym skulle bibehållas (prop.1978/79:43 bil 1, NU 16, rskr 122). beslöt vären 1981 atl ett upprätthållande av1978 års produktionsvolym bör utgöra ett riktmärke för den fortsattatekopolitiken (prop. 1980/81:100 bil. 14, NU 47, rskr 279). Produktionsvolymenvar lägre än . Näringsulskoltel uttalade i betänkandet NU 1978/79:48 altett långsiktigt mål för den statliga lekopolitiken bör vara alt svensktekoindustri skaU vara för eller mer av den totala fiUförseln av tekovaror.Någon formell låsning på denna nivå bör dock enligt utskottet inte komma ifråga. Tekopolitikenbör även fortsältningsvis baseras på riktmärket om 1978 års produktionsvolymoch målet om en svensk marknadsandel pä hemmamarknaden om eller mer.Varken riktmärket om 1978 års produktionsvolym eller målet om 30%självförsörjning är f.n. uppfyllt. Total inhemsk produktion motsvarar dock merän av den inhemska tillförseln. Den inriktning av åtgärderna förtekoindustrin somjag och cheferna för försvars-och arbetsmarknadsdepartementensamt utrikeshandelsministern nu kommer att föreslå bör tillsammans med den år1982 vidtagna devalveringen enligt min mening skapa förutsättningar för enförbättrad konkurrenskraft inom branschen och därmed för en ökning av Prop.1982/83:130 8 produktionsvolymenoch en förbättring av självförsörjningsgraden med sikte på målet. Jaghar här redovisat de särskilda mäl och riktmärken som gäller för den statligatekopolitikens inriktning. Jag vill betona aU tekoindustrin även måste ses iett vidare industripolitiskt perspektiv där målet är atl branschen genom bl.a.omställningar stärker sin konkurrenskraft och därmed främjar sysselsättningenpå lång sikt. 4.3De statliga åtgärdernas inriktning och omfattning Iårets finansplan angavs som ett led i ett sammanhållet program för aU dra nedsubventionerna till näringslivet vissa riktlinjer för utformningen av detstatliga stödet till tekoindustrin. Enligt dessa bör eU långsiktigt beslut fattasbeträffande de statliga insatserna, tyngdpunkten i stödet bör under enövergångsperiod förskjutas frän generellt stöd till mer selektivt stöd och måletbör vara en gradvis neddragning av det totala stödets omfaUning. Behovetav fortsatt stöd lUl lekoindustrin måste bedömas mot bakgrund av denförbättring av konkurrenskraften som devalveringen ger. Den svenskatekoindustrin arbetar i slor utsträckning med importerade råvaror ochhalvfabrikat när det gäller fiber, garn och väv. Trots den kostnadsökning somdevalveringen innebär i dessa avseenden är det en rimlig bedömning att dentotala effekten blir en avsevärd förbättring av tekoindustrins konkurrenskraftpå såväl export- som hemmamarknaden. Denomläggning av tekopolitiken somjag nu efter samråd med chefema för försvars-och arbetsmarknadsdepartementen samt utrikeshandelsministern lägger framförslag om syftar främst till att stärka tekobranschens konkurtenskraft påsikt. Detta är enligt min mening den enda möjliga vägen för att ökaproduktionsvolymen och höja marknadsandelen på hemmamarknaden. Alternativetatt med ökade statliga subventioner inom ramen för arbetsmarknadspolitikenåstadkomma den åsyftade tillväxten inom branschen skulle innebära risker föratt branschen på lång sikt blir beroende av statligt stöd, vilket från såvälstatsfinansiella som andra utgångspunkter är en ohållbar utveckling. Jagförordar att de statliga åtgärderna till stöd för tekoindustrin ges en annanprofil genom en kraftig satsning pä effektivitetsfrämjande och mark-nadsstödjandeåtgärder och en neddragning av äldrestödet. Jag förordar vidare att åtgärdernaläggs fast för en treårsperiod omfattande budgetåren 1983/84-85/86.Devalveringen och övergängen till en mer offensiv stöd-profil bör tillsammansgöra det möjligt att inleda en gradvis neddragning av det totala stödet lilltekoindustrin utan att deUa äventyrar möjligheterna förbranschen aU utvecklas i riktning mot ökad produktionsvolym och höjdmarknadsandel på hemmamarknaden. Detstatliga åtgärderna för tekoindustrin m.m. under innevarande budgetär samtenligt förslagen under budgetåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86 framgår avföljande tabell (milj. 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Effektivitetsfrämjande och marknadsstödjande åtgärder åtgärder 56,5' 82 Försörjningsbered- \ 175 \ 175 skapspolitiska åt gärder 67,5 78 Särskilt stöd till utbildning inom teko industrin 10 10 10 Summa 124 170 185 185 Övriga åtgärder med direkt inriktning på tekoindustrin Äldrestöd 277 247 192 166 Försörjningsbered skapspolitiska åt gärder 4 Summa 405 417 377 351 Andel effektivitets främjande och marknads- stödjande åtgärder Förstärkning av import kontrollen 3 3 3 Totalt 420 420 380 354 ' Inkl. 15 milj.kr. som beviljats på tilläggsbudget IIIför /82 men i sin helhet utnyttjas under /83. Anm. Statens stöd till FoU ingår ej i tabellen På det industripoUtiska området, som jag strax återkommer fillutföriigare, föreslår jag ökade insatser . De försörjningsberedskapspolitiska åtgärderna är genom sinkonstruktion också att hänföra till effekfivitetsfrämjande åtgärder. Chefenför försvarsdepartementet kommer att redovisa sina förslag omökade försörjningsberedskapspolitiska åtgärder. Chefen för kommer senare i dagatt föreslå au äldrestödet utgår enligt nu gällande regler under första hätftenav /84 och aU det fr.o.m den minskas till högst10% av lönekostnaderna för produktionspersonal. För budgetåren 1984/85 och1985/86 föreslås att äldrestödet bibehålls och att procenttaket sätts till 8och resp. budgetär. Från Beklädnadsarbetarnas förbunds sida har föreslagitsatt eU stöd 1982/83:130 10 införsför anställning av långtidsarbetslösa, yngre personer för upplärning inomföretagen. Chefen för kommer attföreslå att ett särskilt stöd till utbildning inom tekoindustrin införs. Utbildningenföresläs inriktad pä nyanställda inom tekoindustrin. Utrikeshandelsministernkommer att redogöra för inriktningen av handelspolitiken pålekoområdet, innebärande en fortsättning av systemet med bilateralabegränsningsavtal med lågprisländer inom ramen för del förlängda multifiberavtalet. Frånolika häll har krav riktats pä en förstärkt kontroll av tekoimporten. Bl.a. harframhåUits aU det s.k. hemtagningssystemet, som innebär att flertaletimportörer fär ta hem varorna efter en anmälan vid gränsorten utan föregående förtullning,skulle medföra stora risker för att gällande importbegränsningar kringgås.Utrikeshandelsministern kommer atl anmäla åtgärder som syftar skärpt kontroll av importbegränsningarna främst genom en uppstramning avhemtagningssystemet och föreslå en viss resursförstärkning av kommerskollegiummed anledning härav. Chefenför kommer all föreslå en resursförstärkningvad gäller med anledning av förslaget om skärpt importkontroll. Detföreslagna åtgärdsprogrammet bör tillsammans med devalveringen enligt minbedömning ge förutsättningar för en allmänt förbättrad konkurrenssituation ochen positiv utveckling inom tekoindustrin. Ställning till de stafiigatekoåtgärdernas inriktning och omfattning för tiden efter den treårsperiod somnu omfattas av förslagen får tas senare och självfallet vara beroende avutvecklingen inom branschen. Jag vill i delta sammanhang understryka vikten avatt tekopolifiken även i fortsättningen utformas så att flera budgetår omfattasav förslagen för att ge underlag för förelagen att vidta långsiktiga åtgärder. Jaghemställer att regeringen i en proposition delsföreslår atl godkänna vad jag har förordat om ändrad inriktning ochomfattning av de statliga åtgärderna för tekoindustrin, delsförlägger vad jag och statsråden , Thunborg, Feldl och Leijonhar anfört för den åtgärd eller det ändamål som de har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar alt de anföranden och förslag som redovisas i underprotokoUen skallbifogas proposifionen som bilagorna 1-5. Prop.1982/83:130 11 Anmälantill proposition om åtgärder för tekoindustrin, m.m Deindustripolitiska åtgärderna för tekoindustrin består i första hand av s.k.branschfrämjande åtgärder, vilka innefattar exportfrämjande åtgärder, utbildningsstöd,bidrag till konsultundersökningar i omställningsfrämjande syfte och stöd tillkollektiva marknadsföringsåtgärder pä hemmamarknaden, av statligalånegarantier s.k. särskilda strukturgaranlier med viss möjlighet lillräntebefrielse och av lån till ralionaliseringsinvesteringar inom konfekfionsindustrin.Åtgärdema administreras av statens industriverk (SIND). Inom ramen förindustripolitiken stöds också forskning och utveckling på tekoomrädet genomstyrelsen för teknisk utveckling (STU). Ett inslag i de branschfrämjandeåtgärderna vid SIND är i detta sammanhang stöd till att sprida information omforskning och utveckling och till atl ny teknik införs, vilket kan ske genombidrag till konsultinsatser och tidigare nämnda lån tillrationaliseringsinvesteringar. Den största delen avbranschprogrammet vid SIND är inriktad på att stimulera företagensmarknadsföringsansträngningar. De exportfrämjande åtgärderna, införda ,är av stor betydelse för tekoföretagen. En krympande marknadsandel påhemmamarknaden och vissa framgångar -under påverkan av branschprogrammel - påexportsidan har lett lill att exportens andel av tillverkningen ökat och numerautgör omkring hälften av produktionen. Den svenska tekoindustrins störstaexportmarknader är , , , och . En annan betydelsefull deli branschprogrammet är det införda stödet till marknadsföring avsvenska lekovaror på hemmamarknaden. Detta slöd har kommit att spela en allt slörreroll när det gäller att få till stånd ett samarbete mellan tekoförelagen,främst inom konfektionsindustrin, och handeln. Genom sin inriktningpå enbart kollektiva projekt har stödet även sfimulerat till en ökad samverkanmellan tekoföretagen när 1982/83:130 12 Som ett led i branschprogrammets aktiviteter vad gällerhemmmarknaden genomförde SIND en utredning för att kartläggadistributionsvägarna för tekovaror på hemmamarknaden och belysa de svenskatekoföretagens möjligheter alt bättre nå ut pä den svenska marknaden.Huvudresultaten har tidigare redovisats för (prop. 1981/82:100 bil.17 s.37). Inomramen för branschprogrammel kan också stöd ges i produktutvecklings- ochdesignfrågor. Detta kan ske i form av dels utbildningsinsatser och hjälp föralt anlita konsulter i dessa frågor, dels slöd lill Svenska moderädet, somuppdelat på dam-, herr- samt barn- och tonårsmode syftar till att fortlöpandeinformera industrin och handeln om utvecklingen pä modeomrädet. Ytteriigareen viktig del i SIND:s aktiviteter på tekoområdet utgörs av stödet lill att nyteknik införs. Detta sker genom konsultinsatser men framför allt genom de är1976 införda lånen lill rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin. Investeringsstödet har kommit att få en bred inriktninggenom att del i slor utsträckning utgår till branschens många mindre företag. Somjag nämnt lämnar staten slöd till forskning och utveckling (FoU) inomtekoområdet. FoU inom tekoområdet bedrivs i huvudsak vid textil-forskningsinstituteti (TEFO). Del statliga stödet till FoU inom textiltekniska områdenkanaliseras via STU, som lämnar stöd till TEFO. STU och IntressenlföreningenSvensk Textilforskning har tecknat ett treårigt ramavtal som sträcker sig fram t.o.m.budgelårel 1984/85. TEFOhar ca 40 anställda och en årsomslutning på ca 10 milj. kr. Verksamheten vid TEFOär kvantitativt minskande genom naturliga personalavgångar ochanställningsstopp. har planeringen och styrningen avverksamheten genomgått vissa förändringar. Tekobranschensstrukturomvandling, som påbörjades , har efter hand förändratinriktningen av arbetet vid TEFO. STU har låtit utvärdera verksamheten viddetta branschforskningsinstitut. Denna utvärdering har visat bl.a. attinstitutets f.n. mest efterfrågade kompetens ligger inom området textilamaterials egenskaper och karakterisering saml provning. Här planerar TEFOökade insatser inför nästa treårsperiod. Utöverstödet till TEFO har STU beviljat stöd till ett40-tal forsknings- och utvecklingsprojekt inom tekoområdet. Tyngdpunktenligger på produktionsteknisk utveckling.