prop · G603152 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83:152 omändringar i lagen (1963:633) om biskopsval, lagen (1970:940) om kyrkligakostnader och lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås en ändring av 2 § lagen (1963:633) om biskopsval. Ändringeninnebär att valkorporationen vid biskopsval i stift utökas medgarnisonspastorn i och kyrkoherden för samer. Samtidigtföreslås vissa ändringar i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och lagen(1970:939) om förvaltning av kyrkhg jord. Ändringarna är en följd av debeslutade reformerna om kyrkofonden och ekonomisk utjämning inom svenska kyrkansamt om formerna för den kyrkliga lagsfiftningen m. m. 1Riksdagen 1982/83. Prop.1982/83:152 2 Lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1963:633) om biskopsval skall ha nedan angivnalydelse. Biskopsval, som ej avser ärkebiskopsämbete, förrättas aven valkorporation, vilken består av ledamöter, präster, vilka vidtidpunkten för valet innehava i sfiftet inrättade tjänster såsomförsamlingspräst, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkt eller ock enligtförordnande uppehålla obesatta sådana tjänster, samt särskilt utseddaelektorer för sfiftets lekmän. I sfift ingå i valkorporationen jämvälpräster, vilka för valet innehava tjänster såsom kyrkoherde fördöva eller ock enligt förordnande uppehålla obesatta sådana tjänster. I stift, inom vilket diakonianstalt år belägen, ingår ivalkorporationen därjämte präst, som för valet är anställd såsomföreståndare för anstalten. Biskopsval som inte avser ärkebiskopsämbete förrättas aven valkorporation som består av domkapiflets ledamöter, präster som vidtidpunkten för valet innehar i stiftet inrättade tjänster som församlingspräst,sfiftsadjunkt eller kontraktsadjunkt eller enligt förordnande uppehållerobesatta sådana tjänster, samt särskilt utsedda elektorer för stiftets lekmän. / Luleåstift ingår i valkorporationen även de präster som för valetinnehar tjänsterna som garnisonspastor i och kyrkoherde för samer ellersom enligt förordnande uppehåller en obesatt sådan tjänst. I ingår i valkorporationen även prästersom för valet innehar tjänster som kyrkoherde för döva ellerenligt förordnande uppehåller obesatta sådana tjänster. I stift där det finns diakonianstalter, ingår ivalkorporationen dessutom de präster som för valet är anställdasom föreståndare för sådana anstalter. Denna lag träder i kraft . Prop.1982/83:152 3 Lag om ändring i lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader' dels att punkt 6övergångsbestämmelserna skall upphöra att gälla, dels att i 10 § orden"allmänt kyrkomöte" skall bytas ut mot "kyrkomötet". Dennalag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den utkommitfrån trycket i svensk författningssamling. Beträffande ansökningar omersättning för kyrkobyggnadsvirke vilka har kommit in fill regeringen eller en sfiftsnämndföre utgången av gäller äldre bestämmelser. De bestämmelserna skalldäremot inte fillämpas på ansökningar som har kommit in efter denna fidpunkt. Senaste lydelse av 10 § 1982:379. 1982/83:152 4 Lag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig jord Härigenom föreskrivs att i 2 § andra stycket och 10 §lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord' hänvisningen "15 §"skall bytas ut mot "23§". Denna lag träder i kraft . 'Senaste lydelse av 2§ 1975:1322 10 § " " Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , , , R. , , , Thunborg. Föredragande: statsrådet . Skrivelse till kyrkomötet om ändringar i lagen (1963:633)om biskopsval, lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord 1 Lagen om biskopsval Vid val av annan biskop än ärkebiskop ingår ivalkorporationen domkapitlens ledamöter, präster som innehar i stiftetinrättade tjänster sorh församlingspräst, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkteller uppehåller obesatta sådana tjänster samt särskilt utsedda elektorer förstiftets lekmän. I ingår också i valkorporationenkyrkoherdarna för döva och, i stift där det finns diakonianstalt, dessutom denpräst som är föreståndare för anstalten. Bestämmelser om detta finns i 2 §lagen (1963:633) om biskopsval. allmänna kyrkomöte har hemställt om ett tilläggtill nyssnämnda paragraf. Det innebär att rösträtt vid val av biskop i Luleåstift tilläggs garnisonspastorn i och kyrkoherden för samer eller den somenligt förordnande uppehåller en obesatt sådan tjänst (mot. 1982:89, KLU1982:6, kskr 1982:16). Kammarkollegiet och i har fillstyrktframställningen. Även jag anser att dessa präster bör ingå i valkorporationenvid biskopsval i stift. Det finns lika stor anledning att de har rösträttvid biskopsval som att stifts- och kontraktsadjunkterna eller föreståndarna fördiakonianstalterna har det. Jag föreslår därför att det i 2 § lagen ombiskopsval tas in en bestämmelse som gör detta möjligt. Prop.1982/83:152 6 2 Lagen om kyrkliga kostnader Enligt äldre bestämmelser hade vissa församlingar rätt attur löneboställenas skog ta det virke som behövdes för att bygga och underhållakyrka. Denna rätt var dock beroende av boställets fillgång på avverkningsbartvirke sedan boställets och prästgårdens behov hade tillgodosetts. Dessa bestämmelserfanns senast i 55 § ecklesiasfika boställsordningen (1932:400). I samband meden reform av lagsfiftningen om förvaltning av kyrklig jord antogs bl. a. lagen(1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. Genom den lagen upphävdesecklesiastika boställsordningen. antogs lagen (1970:940) om kyrkligakostnader. Vid kyrkomötets behandling av ärendet togs i punkt 6övergångsbestämmelserna till sistnämnda lag in en föreskrift om ersättning för mistadrätt till kyrkobyggnadsvirke. I lagen omkyrkliga kostnader finns regler om kyrkofonden och ekonomisk utjämning mellankyrkliga kommuner. I samband med den beslutade reformen av systemet förekonomisk utjämning inom har antagit lagen (1982:379)om ändring i lagen om kyrkliga kostnader (prop. 1981/82:158, KU 1981/82:28, rskr1981/82:309). I den proposition som låg till grund för utjärnningsreformenföreslogs (s. 34) att man i samband därmed skulle slopa systemet med ersättningför kyrkobyggnadsvirke. biföll proposirionen (KU 1981/82:28, rskr1981/82:309). Kyrkomötet framförde ingen erinran mot förslaget (skr 1982:8, KLU1982:7, kskr 1982:11). Ipropositionen föreslogs inte några särskilda författningsåtgärder med anledningav förslaget att slopa systemet med ersättning för kyrkobyggnadsvirke. RätteUgenborde punkt 6 övergångsbestämmelserna till lagen om kyrkliga kostnader formelltha upphävts i samband med ändringarna i lagen. Denna övergångsbestämmelse ståremellertid kvar som gällande rätt trots beslutet att slopa ersättningsformen.Den bör nu upphävas. Upphävandeav punkt 6 övergångsbestämmelserna till lagen om kyrkliga kostnader krävervissa övergångsåtgärder beträffande de ärenden om ersättning förkyrkobyggnadsvirke som har väckts hos regeringen eller stiftsnämnderna innanlagen träder i kraft. Enligt min mening bör äldre bestämmelser fillämpas på deärenden som har kommit in före , oavsett när de avgörs. Vadgäller sådana ärenden som har kommit in senare, dvs. när det nya systemet förekonomisk utjämning inom har trätt i kraft, synes det vara mestförenligt med beslut med anledning av den tidigare nämndapropositionen att de nya bestämmelserna vinner tillämpning. Jag föreslårsärskilda övergångsbestämmelser med denna innebörd. punkt9övergångsbestämmelserna till regeringsformen gäller fr. o. m.den 1 januari 1983 nya regler om kyrkomötet och formerna för den kyrkligalagstiftningen (prop. 1981/82:77, KU 1981/82:36, rskr 1981/ 82:263, KU1982/83:1, rskr 1982/83:1). I den nya lydelsen av punkt 9 har 1982/83:152 7 begreppet "allmänt kyrkomöte" ändrats till"kyrkomötet". I 10 § lagen om kyrkliga kostnader förekommer begreppet"allmänt kyrkomöte". Som en följd av ändringarna i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen bör begreppet bytas ut mot"kyrkomötet". 3 Lagen om förvaltning av kyrklig jord Vid den nyssnämnda reformen om kyrkofonden och ekonomiskutjämning inom har lagen om kyrkliga kostnader disponerats om.Därigenom har bl. a. de bestämmelser som tidigare fanns i 15 § flyttats till 23§. 12 och 10 §§ lagen om förvaltning av kyrklig jord hänvisas fill 15 § lagenom kyrkliga kostnader. Dessa paragrafer bör nu ändras så, att de i ställethänvisar till 23 § lagen om kyrkliga kostnader. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomcivildepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1963:633) om biskopsval, 2. lag om ändringi lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader, 3. lag omändring i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. Förslagen bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1-3. Jag hemställer att kyrkomötets yttrande inhämtas överlagförslagen. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. ' Bilagorna har uteslutits här. Förslagen är likalydandemed dem som är fogade till propositionen. 1982/83:152 8 1983ÅRS KYRKOMÖTE KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1983:23 Kyrkolagsutskottetsbetänkande 1983:11 med anledning av dels regeringens skrivelse 1983:2 medförslag fill lagar om ändringar i lagen (1963:633) om biskopsval, lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader och lagen (1970:939) om förvaltning av kyrkligjord, dels betänkande 1983:4 av kyrkomötes utredningsnämnd dels ock isaken väckta motioner. Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 12 mars1983 bifallit vad utskottet hemställt. 1982/83:152 9 med anledning av dels regeringens skrivelse 1983:2 medförslag till lagar om ändringar i lagen (1963:633) om biskopsval, lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader och lagen (1970:939) om förvaltning av kyrkligjord, dels betänkande 1983:4 av kyrkomötes utredningsnämnd dels ock isaken väckta motioner I skrivelse 1983:2, beslutad harregeringen till kyrkomötet för yttrande överlämnat förslag till ändringarrörande 2 § lagen om biskopsval, 10 § lagen om kyrkliga kostnader och punkt 6 iövergångsbestämmelserna till samma lag samt 2 § andra stycket och 10 § lagenom förvaltning av kyrklig jord. Nuvarande och föreslagna lydelser av de i förslagenberörda bestämmelserna framgår av bilagor till detta betänkande, bilagorna1-2. I motion 1983:96 av m. fi. hemställs, attkyrkomötet hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring i lagen(1963:633) om biskopsval att präst som innehar tjänst vid kyrklig institution istiftet ingår i valkorporationen. Vidare hemställs i motion 1983:97 av m. fl.att kyrkomötet avslår regeringens skrivelse 1983:2 i den del som avser lag omändring i lagen om kyrkliga kostnader. Regeringens skrivelse samt motionerna har hänvisats tillkyrkolagsutskottet. Regeringens förslag till ändringar i 2 § lagen om biskopsvalinnebär en vidgning av valkorporationen vid val av biskop i stift. Vidareinnehåller förslaget ändringar av språklig natur. I fråga om bakgrunden till den föreslagna vidgningen avvalkorporationen kan följande nämnas. Vid allmänna kyrkomöte väcktes genom motion1982:89 av biskop m. fl. frågan om viss utvidgning avvalkorporationen vid biskopsval i stift. Kyrkomötets behandling av motionen (KLU 1983:6, kskr 16)resulterade i att kyrkomötet i enlighet med kyrkolagsutskottets hemställanbeslöt att hos regeringenhemställaomsådant tillägg till 2 § lagen om biskopsvalatt rösträtt vid val av biskop i stift tillägges garnisonspastorn i Bodenoch kyrkoherden för samer eller den som enligt förordnande uppehåller obesattsådan tjänst. Regeringens nu föreliggande förslag till ändringar i lagenom biskopsval Prop.1982/83:152 10 har behandlats av kyrkomötes utredningsnämnd ibetänkande 1983:4. , som antecknade att förslaget heltöverensstämmer med de önskemål, vilka framfördes av kyrkomöte, anseratt kyrkomötet bör tillstyrka förslaget. förslag är attkyrkomötet måtte till regeringen anmäla att kyrkomötet icke har något atterinra mot lagförslaget. I fråga om motiveringen till förslaget i motion 1983:96hänvisas till motionen. Förslaget i motion 1983:96 innebär en utvidgning avvalkorporationen vid val av biskop. Det finns därför anledning att ge en korthistorik om biskopsval. Här återges den sammanfattning som särskildautskott gjorde i betänkande nr 8 av den historik, som biskopsvalskommittén gavi sitt betänkande del 1 (SOU 1957:19 sid. 21 ff). Enligt den katolska kyrkans rattsordning skulle biskopsvalverkställas av . blev emellertid dessa vali av föga betydelse. Det reella inflytandet vid biskopstillsättningar tillkompåven och konungen. Vår första evangeliska kyrkoordningar 1571 innehöllbestämmelser om att biskopsval skulle förrättas av "några tillskickadepersoner av klerkeriet och andra, som i sakerne något äroförfarnc".Avsikten synes sålunda ha varit, att både präster och lekmän skulle deltaga ivalet. Maj:t skulle härefter utnämna biskop. Bestämmelsen om lektnannamedverkanborttogs emellertid . Underslutetav och ansåg sig Kungl. Maj: t helt obunden avvalet vid tillsättningen av biskop. Detta bekräftades genom kyrkolag,som stadgade att Kungl. Maj:t till ämbetet kunde utnämna den föreslagne ellerockså någon annan. Biskopstillsättningar utan föregänget val förekom, vanligengenom förflyttning av biskop från ett stift till annat. Genom regeringsform ändradesbiskopsvalsbestämmelserna. I denna föreskrevs, att biskopstillsättnigar alltid skulleföregås av stiftets val. Maj:ts utnämningsrätt begränsades till en av detre. som fått de flesta rösterna vid valet. Mera ingående bestämmelser gavs i förordningen den 30 maj1759 om biskops- och superintendentsval. Enligt förordningens ursprungligalydelse var ledamöter, kyrkoherdarna och en (den äldste) ivarje pastorat, regementspastorer i stiftet samt vice pastorer, som förestodlediga sysslor, röstberättigade. Vid biskopsval i stift, där biskopen också varprokansler för stiftsstadens universitet, tillkom rösträtt vid samtliga professorervid universitet. och fram till nu har bestämmelsernai sak icke ändrats beträffande annat än den prästerliga rösträtten. 1899utvidgades sålunda denna rösträtt till att avse samtliga ordinarie präster ochvikarier för sådana präster. Med anledning av framställningar av 1909 och 1915års kvrkomöten utvidgades rösträtten till att omfatta alla inom stiftet kyrkoskrivna.till prästämbetets utövning behöriga prästmän. Härigenom blev rösträtten iprincip knuten till innehavet av prästämbetet. Genom lagändring den I april 1942fick de aktuella bestämmelserna sin nu gällande lydelse. Därvid knötsrösträtten åter till innehavet eller utövandet av prästerlig tjänst ellertjänst vid allmän undervisningsanstalt inom stiftet. 1982/83:152 11 I fråga om vad som närmare gällde hänvisastill särskilda utskottets betänkande 1963:8 s. 3 ff. De nu gällande grundläggande bestämmelserna om biskopsvalfinns i 11 § lagen (1982:942) om och lagen (1963:633) ombiskopsval. Vidare finns bestämmelser i biskopsvalsförordningen (1965:486). Frågan omrösträtt för präster utom stiftsorganisationen var föremål för storuppmärksamhet under förarbetet till 1963 års biskopsvalsreform. Särskilda utskottet anförde i betänkande 1963:8 s. 35 fföljande. Vad härefter angår rösträtt för präster utom s t i f t s or g a n i s a t i o -nen finner utskottet till en början, att rösträtt icke börtillkomma prästvigd lärare vid allmän undervisningsanstalt och ej hellerdomkyrkosyssloman. För detta ställningstagande åberopar utskottet de skälföredragande statsrådet anfört och för vilka redogöresle lämnats ovan iavsnittet A 6 (s. 13). Vad angårrösträtt för präster vid diakonianstalterna har dessa av kommittén men ej i detframlagda lagförslaget tillerkänts rösträtt. Såsom framgår av motionen nr 6 hardetta spörsmål emellertid aktualiserats beträffande, såvitt nu är i fråga,diakonianstalterna och . Meddiakonianstalter avser utskottet här de i anslutning till svenska kyrkanverksamma fem diakonianstalterna, nämligen diakonissanstalten å iStockholm, diakonissanstalterna i och , Samariterhem-met iUppsala samt diakonanstalten i , . Ehurudessa anstalter i rättslig mening är stiftelser av privaträttslig karaktärutövar de. såsom kommittén anfört, en den verksamhet. Biskopsvisitationi församlingar, där dessa anstalter är belägna, brukar omfatta jämvälanstalterna. Enligt stadgarna för Samariterhenimet i äger ärkebiskopen,om han så önskar, vara ordförande i anstaltens styrelse. I styrelserna fördiakonissanstalterna i och är vederbörande stifts biskopvald ordförande. Enligt stadgarna för sistnämnda två anstalter skall beslutangående antagande av föreståndare för anstalterna underställas domkapitlen iGöteborg respektive för godkännande. Vad angår diakonanstalten iSköndal begagnas dess kyrka av församlingen i . Det synesdärför utskottet som om präster, vilka är föreståndare för dessa anstalter,intager en sådan ställning i förhållande till biskopen i stiftet att derassynpunkter otvivelaktigt bör bli framförda vid biskopsval. Det kan visserligensägas att organisationen för anstalterna kan komma att ändras -liksom det kanhävdas att nya anstalter av motsvarande art kan tillkomma -och att det därförej är lämpligt att direkt i lagtext fastslå rösträtten för vissabefattningshavare vid sådana anstalter. Den formella invändning som framförtsbeträffande de kyrkliga centralstyrelserna - varom mera nedan vidärkebiskopsval-kan ock resas i förevarande fall. nämligen att man här rör sigutanför kyrkans officiellt fastställda organisation. Utskottet anser emellertidatt berörda invändningar mer än uppväges av de sakliga skälen för sådanrösträtt som är i fråga. Utskottet anser också att sådan hävd vunnits för denu ifrågavarande anstalternas verksamhet och benämning att någon tvekan ickebehöver råda om vem som och avses med ett uttryck likvärdigt"föreståndare för diakonianstalt". Med en sådan bestämning skulleStockholms icke. såsom yrkats genom motionen nr 6, tillerkännasrösträtt. Dess organisation präglas ej heller av den fastare 1982/83:152 12 anknytning till stiftet som eljest utmärker de fem ovan uppräkande diakonianstalterna. På grund av det anförda anser utskottet att till 2 § ilagförslaget bör fogas ett sista stycke av det närmare innehåll som framgår avutskottets förslag till lagtext nedan (s. 41). kyrkomöte beslöt i enlighet med utskottetsförslag i detta avseende. Biskopsvalslagen utformades slutligen så somkyrkomötet föreslagit. Valkorporationens sammansättning i fråga om biskopsval,som ej avser ärkebiskopsämbete, regleras i 2§ biskopsvalslagen, vilken paragrafinte har ändrats sedan sin tillkomst, se bilaga 1. I fråga om val av ärkebiskop regleras valkorporationen i 3§ biskopsvalslagen. 1 denna bestämmelse har endast den förändringen skettsedan lagens tillkomst att generalsekreteraren vid diakoninämndintagits i valkorporationen (SFS 1975:1324). Denna förändring motiverades medatt diakoninämnd ar en central kyrklig styrelse (regeringensskrivelse 1975:7 s. 32). Förslaget i regeringens skrivelse 1983:2 tillgodoser heltde önskemål, som kyrkomöte framfört. Mot de föreslagna språkligaändringarna finns inget att erinra. Kyrkomötet föreslås därför tillstyrkaregeringens förslag. Vad beträffar det i motion 1983:96 framförda önskemåletfinner utskottet att det aktualiserar vissa principiella frågor. Skallrösträtten vara knuten till innehavet av prästämbetet? Eller skall den knytastill innehavet eller utövandet av prästerlig tjänst? Finns det även andratjänster, som - när de innehas av präst - bör komma i fråga som grund förrösträtt? Vidare uppstår grundläggande avgränsningsfrågor, dårösträtten knyts till en viss tjänst med den motiveringen att denna tjänstskall i nu aktuellt sammanhang representera en institution. Som visats imotionen kan på sådan tjänst växling ske mellan präst och icke-präst. Utskottet anser också att det inte utan vidare är möjligtatt avgränsa vad som i detta sammanhang skall räknas som kyrklig institutionoch vad som inte kan anses vara sådan institution. Mot bakgrund av de principer, som legat till grund förnuvarande lagstiftning och med hänvisning till de synpunkter utskottet nyssanfört vill utskottet inte tillstyrka en lagändring med sådant innehåll sommotionärerna önskar. Utskottet vill dock med anledning av motionen ta uppfrågan om val av biskop ur ett annat perspektiv. Utskottet vill peka på att kyrkomötesreformen gör vissaändringar av ordningen för val av ärkebiskop nödvändiga, eftersom de fvracentrala kvrkliga styrelserna i nuvarande form inte förväntas bestå. Vid en sådan översyn kan även tas upp andrafrågor-exempelvis hur andra 1982/83:152 13 kyrkliga institutioner än de i biskopsvalslagen angivnadiakonianstalterna eventuellt bör representeras vid val av ärkebiskop ellerbiskop. Lagen om kyrkliga kostnader Punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen om kyrkligakostnader avser de församlingar, som enligt 55 § ecklesiastik boställsordning(1932:400) hade rätt att ur löneboställes skog få ta ut det virke som behövdesför att bygga och underhålla kyrka, kapell och klockstapel samt inhägnad kringkyrkogård. Punkten 6 ger berörda församlingar rätt till kontant ersättning urkyrkofonden i stället för rätten att tillgodogöra sig nämnda naturaförmåner,vilken förmån upphörde, när lagen om kyrkliga kostnader infördes. Nämnda övergångsbestämmelse tillkom på initiativ av 1970års kyrkomöte (KLU 1970:2, kskr 24, se även kyrkomötets beslut § 1). Till kyrkomöte föreslog regeringen attövergångsbestämmelsen skulle upphävas (regeringens skrivelse 1975:7 s. 19 f).Kyrkomötet godkände inte förslaget (KLU 1975:4, kskr 8). I fråga om vad som därefter förevarit rörandeövergångsbestämmelsen hänvisas till regeringens skrivelse 1983:2 s. 3. Regeringens förslag om ändringar i lagen om kyrkligakostnader har behandlats av kyrkomötes utredningsnämnd i betänkande1983:4. anser att kyrkomötet inte bör motsätta sig upphävandeav bestämmelsen i punkt 6 i övergångsbestämmelserna. harföreslagit kyrkomötet att till regeringen anmäla att kyrkomötet icke har någotatt erinra mot lagförslaget. Beträffande motiveringen för hemställan i motion 1983:97hänvisas till vad som anförts i motionen. Motionen torde enbart avselagförslaget till den del lagförslaget gäller punkt 6 iövergångsbestämmelserna. Den av regeringen föreslagna ändringen i 10 § lagen omkyrkliga kostnader avser endast en anpassning av terminologin till vad somgäller efter kyrkomötesreformen. Häremot finns inget att erinra. Utskottet anser däremot att den ersättning som kan utgåenligt den aktuella övergångsbestämmelsen inte är av oväsentlig betydelse förde mindre församlingarna. Enligt utskottets mening bör man därför åtminstoneavvakta en utvärdering av det införda utjämningssystemet genom kyrkofondeninnan man slutligt tar ställning till frågan om upphävande av bestämmelsen. Utskottet föreslår därför kyrkomötet att avstyrka vadregeringen föreslagit i detta avseende. 1982/83:152 14 Lagen om förvallning av kyrklig jord Regeringens förslag till ändringar i lagen om förvaltningav kyrklig jord har sin grund i att reform angående kyrkofonden m. m.medfört omdisponeringar i lagen om kyrkliga kostnader. Förslaget innebär ingasakliga förändringar. kyrkomötes utredningsnämnd har i betänkande1983:4 behandlat förslaget och härvid funnit ändringen vara rent redaktionelloch att den inte föranleder någon erinran. har hemställt attkyrkomötet måtte till regeringen anmäla alt kyrkomötet inte har något atterinra mot lagförslaget. Utskottet Utskottet har inget att erinra mot förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att kyrkomötet beslutar tillstyrka vad somföreslagits i regering ens skrivelse 1983:2 rörande ändringar i lagen om biskopsval, lagen om förvaltning av kyrklig jord samt 10 § lagen om kyrkliga kostnader. 2. att kyrkomötetmed anledning av motion 1983:97 beslutar att avstyrka vad som i regeringensskrivelse 1983:2 föreslagits i fråga om punkt 6 i övergångsbestämmelserna tilllagen om kyrkliga kostnader