prop · G60361 · 1982-12-31 00:00:00 — Dei promemorian föreslagna åtgärderna beräknas ge en årlig besparing om ca 50miljoner kronor på elt av () beräknat medelsbehov /83 om . Del bör särskill anmärkas attbesparingarna endast berör anslagsposten Allmän rättshjälp. Den posten har avDV beräknats till för /83. Förslagel innebärsåledes all den allmänna rättshjälpen skärs ned med vilketgivelvis medför en drastiskt minskad satsning på delta område. Tidigarerättshjälpsreformer har haft tyngdpunkten lagd på rättssäkerhets- ochservicesynpunkler. Del är först somkostnadsaspekterna skjutils i förgrunden. DV har förståelse för att delstatsfinansiella läget medför all även rätlshjälpsområdet drabbas avbesparingsåtgärder. Fråga är dock hur långt besparingsslrävandena kan drivasinnan man träder för när den i rätlshjälpssammanhang bärande principen om allingen pä grund av sina ekonomiska förhållanden skall tvingas atl avstå från atltillvarata sina rättsliga intressen. Prop.1982/83:61 72 framlagda förslaget, med ökad progressivitel iavgiftsuttaget och sänkt högsta inkomslgräns för erhållande av allmänrättshjälp, befinner man sig enligl DVs mening nära den gräns där målet församhällets rättshjälp sätts i fara. Vid den bedömningen måste man beakta bådede tidigare gjorda begränsningarna i den allmänna rättshjälpens sakligatillämpningsområde och de nu föreslagna. Förslagen bör jämföras med atl områdetför rättshjälp i form av offentligt försvar inle förändras och alttillämpningsområdet för offentligt biträde utvidgats. Enligt DVs meningär del inle riktigt atl hälla en oförändrat hög standard beträffande dessarättshjälps-former och endast låta området för allmän rättshjälp bli föremålför sparåtgärder. Åven om förmånen atl få en offentlig försvarare eller etloffentligt biträde utgör viktiga rättssäkerhelsgarantier så får man inle glömmabort atl också den allmänna rättshjälpen utgör elt viktigt värn förrättssäkerheten särskill för personer i svag ekonomisk slällning. Förutom de uppenbara konsekvenser som en minskad satsningpå rättshjälpens område får för den rätlssökande allmänheten kommer dengivelvis även all påverka den befintliga organisationen av rältshjälpsnämndernaoch de allmänna advokatbyråerna. Rältshjälpsorganisalionen sågs över i etllångvarigt och grundligt utredningsarbete av rättshjälpsutredningen ochallmänna advokalbyråkommittén och den nuvarande organisationen gäller sedan år1980. har rältshjälpslagen ändrats . Genom de ändringarsom Irädde i kraft den och den samt genom de nuföreslagna ändringarna riskerar man alt förutsättningarna för all behålla denbefintliga organisationen delvis rycks undan. DV kan här nämna atl det av rätlshjälpsnämndernasmånadsvisa rapportering till verkel framgår alt antalet ansökningar om allmänrättshjälp som inkommit minskal med drygt 26%jämfört med . Åven ärendelillslrömningen till de almännaadvokatbyråerna har minskat. Omfattningen på lång sikt av samhälletsrättshjälp behandlas inte i promemorian och man har inle heller belyst deorganisatoriska effekterna av förslagen. Av budgetpropositionen (1981/82:100bilaga 5 s 91) framgår emellertid alt förslagen väntas få effekter pårättshjälpsnämndernas arbetsbörda och alt de organisatoriska effekterna skallundersökas av DV. DV, som vill betona sitt ansvar för rätls-hjälpsnämnderna ochde allmänna advokatbyråerna, efterlyser ell mera samlat grepp beträffandeförändringarna på rättshjälpens område och atl del åsyftade slutmålet anges.Nuvarande etappvisa neddragningar skapar osäkerhet bland de anställda inomverksamhetsområdet och försvårar planläggningen av arbetet inom organisationen. Med hänsyn lill vad som sålunda anförts finner DVanledning atl mana lill viss försiktighet beträffande förändringstaklen pårättshjälpens område. DVs yttrande skall ses mot denna bakgrund och mol delförhållandel all regeringen tillsatt en kommitté med uppdrag att seöver rättshjälpssystemet. Prop.1982/83:61 73 har förståelse för alt besparingsåtgärder inuvarande samhällsekonomiska situation är nödvändiga och även måste beröra samhälletskostnader för rättshjälpen. De föreslagna besparingarna på 50 milj. kr.reducerar emellertid de totala rätlshjälpsresurserna med , ochanslaget för allmän rättshjälp skärs ned med mer än en tredjedel.Besvärsnämnden har svårl atl inse varför just rättshjälpen skall utsättas fören sådan nedrustning. Enligl besvärsnämndens uppfattning är elt väl fungeranderätlshjälpssyslem av grundläggande betydelse för medborgarnas möjligheter altanlita rättsordningen. De förslag som läggs fram i promemorian begränsar i höggrad dessa möjligheter och är dessutom i flertalet fall av den arten atl deberör grundläggande principer i rättshjälpssyslemet utan att konsekvensernanärmare analyserats. är därför slarki kritisk, mot flertalet avde i promemorian framförda förslagen. De reformbehov som där aktualiserats,måste övervägas mera ingående än som skett i promemorian och bör därför tas uppav den nu tillsatta rätlshjälpskommillén. Det kan ifrågasättas om det är lämpligt att göra väsentligaändringar i rättshjälpslagen under den lid som rätlshjälpskommillén arbetar meden total översyn av lagen. Med hänsyn framför allt lill den avsevärda tid detkan väntas la innan denna kommittés arbete leder till lagstiftning och lillkostnadsutvecklingen för rättshjälpen anser emellertid hovrätten del varabefogat att redan nu vidta kostnadsbesparande åtgärder inom rätlshjälpsområdet. Som framgår av departementspromemorians inledning harregeringen 22.12.1981 bemyndigat chefen för all tillkallaen parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över rättshjälpssyslemet.Enligl direktiven har kommillén - med den begränsning som ligger i kravet påatl åstadkomma besparingar - frihet att överväga en total revidering avrättshjälpslagen. En väsentiig anledning till att tillsätta kommittén harvarit den ekonomiska utvecklingen. En huvuduppgift för kommittén är därförenligl direktiven all - ulan all befogade rättsskyddsinlres-sen åsidosätts -öka effektiviteten och få lill stånd besparingar. Promemorian bygger på den förutsättningen alt staten - iavvaktan på resultatet av nämnda kommitté - genom de i promemorian föreslagnaåtgärderna skall minska belastningen pä rätlshjälpsanslaget med cirka 50 milj.kr. Prop.1982/83:61 v4 Tingsrätten delar uppfattningen att det med hänsyn tillden ekonomiska utvecklingen framstår som nödvändigt med besparingsåtgärder ochanser det positivt att rättshjälpssystemet - på sätt anges i direktiven - blirföremål för en grundlig översyn i syfte all få lill stånd en smidigare,effeklivare och mer beslående lagsliftningsprodukt på området. Delillämpningsrutiner som tillskapats genom den nuvarande regleringen är fögarationella och myckel arbetskrävande. Mot bakgrund av den besparingspremiss, på vilkenpromemorian bygger, och med beaktande av det vittgående uppdrag atl göra enöversyn av rältshjälpslagstiftningen som den nämnda kommittén erhållit ansersig tingsrätten kunna begränsa sill yttrande till frågan om lämpligheten avvalda lösningar för all nå besparingsmålet samt huruvida åtgärderna bör kunnagenomföras utan dröjsmål eller om vissa åtgärder bör anstå och övervägas avkommittén i ell slörre sammanhang. ------ Tingsrältens yttrande innebär all vissa av de ipromemorian föreslagna åtgärderna bör övervägas av kommillén. Ansesvissa åtgärder mer brådskande än andra borde kommittén, som i och för sig skallbedriva sin arbete skyndsamt, kunna åläggas att prioritera angivna frågor ochredovisa resultatet i delbetänkande. Alltsedan tillkomsten av rältshjälpslagen (RHL 1973) varit föremål för en mängd ändringar och en tillsattparlamentarisk kommitté har enligl direktiven alt överväga en total revideringav lagen. Det förefaller därför förvånande att departementet nu ulan någon somhelsl parlamentarisk förankring föreslår principiellt viktiga förändringar ilagen. Del torde bli svårt för kommittén alt efter en riksdagsbehandling av dei promemorian upptagna förslagen förutsättningslöst pröva dem. En sådanlagstiftningsteknik ter sig främmande för svenskt rättsväsen och kan försvarasendast om det uppsatta sparmålet är så angeläget alt ytterligare en revideringav lagen inle kan anslå i avvaktan på resultatet av kommitténs arbete. Delankommer dock inle på lingsränen all pröva om så är fallet. Sedan införandet av RHL har såväl kostnaderna förrättshjälpen som antalet beviljade rältshjälpsansökningar ökat. I flertaletordinära tvistemål täcks merparten av rättegångskostnaderna primärt av denallmänna rättshjälpen. har, efter ändringarna i RHL 1980, del alltmerkomplicerade regelsystemet kommil att medföra en icke obetydlig ökning avdomstolarnas arbetsbörda. Tingsrätten vill därför redan inledningsvis påpekaalt stora besparingar skulle kunna göras icke minsl effeklivitels-mässigt -om hanteringen av rättshjälpsfrågorna kunde förenklas. Prop.1982/83:61 75 i (majoriteten): vill inledningsvis erinra omrätlshjälpslagstiflning-ens grundkaraktär av social lagstiftning såtillvida alldenna för den enskilde är avsedd alt utgöra ett medel atl vid befogade behovkunna tillvarataga sina rättsliga intressen utan hinder av bristande ekonomiskaresurser. Även om rättshjälpssystemet bygger på principen atl den rätlssökandeefter förmåga själv skall bidraga till kostnaderna för rättshjälpen får dellainte undanskymma tankegången att möjligheten lill rättshjälp är en förmån somsamhället åtagit sig att tillhandahålla det stora flertalet rätlssökande. Häriborde enligt nämndens förmenande ligga en spärr mot alt - även omsamhällsekonomiska skäl talar för åtstramningar bl. a. inom den offentligasektorn - sådana åtgärder i besparingssyfte vidtages alt angivna syfte medrältshjälpslagstiflningen i väsentliga avseenden förfelas. Nämnden inserförvisso till fullo viklen av att i dagens ekonomiska läge besparingar kommertill stånd. Dock vill nämnden varna för atl åtgärder i delta syfte utformas såatt den aktuella lagstiftningen urholkas dithän atl vad som i realitetenåterstår för den enskilde rättssökanden att utnyttja av de ursprungligentillskapade förmånerna endast blir av mer eller mindre marginellt slag. Enalltför kraftig skärpning av grunderna för beräkningen av de rättssökandesegenavgifter får exempelvis i de fall rällsskyddsförsäkring inte förekommereller kan anlitas tveklöst den konsekvensen atl en stor del avmedelinkomsttagarna av ekonomiska skäl - dvs. rättshjälpsavgiftens storlek -inle anser sig kunna tillvaralaga sina kanske helt befogade rättsligaintressen. I promemorian utsägs alt syftet med de besparingsförslagsom framläggs i densamma är atl minska belastningen på rätlshjälpsanslaget medca . Selt i relation lill den totala kostnaden förrättshjälpen är beloppet anmärkningsvärt högt. Mera anmärkningsvärt anser dockrältshjälpsnämnden vara alt i promemorian inte närmare redovisas hur angivnabesparingseffekt räknats fram. Enligt nämndens mening är det ell rimligt kravall de beräkningar som ligger lill grund för en föreslagen nedskärning i ettanslag i all synnerhet av förevarande proportion redovisas åtminstone isina huvuddrag. är viktigt av olika skäl - inte minsl för all demyndigheter som i sin dagliga verksamhel tillämpar rältshjälpslagstiftningenskall på ett meningsfullt sätt kunna yttra sig över de framlagda förslagen. Ettstudium av budgetpropositionen 1981/82:100 ulvisar atl rättshjälpskoslnadernaär del enda anslag inom domstolsverkels verksamhetsområde somjustitiedepartementet funnit ge utrymme för beloppsmässiga nedskärningar. Denrefleklionen ligger nära lill hands all angivandel av spareffeklen 50 miljonerkronor i förevarande promemoria liksom för övrigt enligtpropositionen 1981/82:28 mera är ell uttryck för en åstundan lill ell uppsattsparmål än en på saklig grund framräknad effekt. Prop.1982/83:61 76 vill inledningsvis också framhållaviklen av all de föreslagna lagändringarna erhåller en sådan utformning itekniskt avseende att alltför stora svårigheter inle uppkommer vid en framlidatillämpning av desamma. Vissa erinringar i detta avseende kan enligt nämndensmening riktas mol delar av ändringsförslagen. Ledamoten , rättshjätpsnämnden i ,är av skiljaktig mening: Enligt min uppfattning kan inte rättshjälpen undantas ibesparingsarbetel. Del är nödvändigt atl inskränkningar vidtas även inom dennasektor om samhället i framliden skall kunna garantera människor en grundtrygghet. Mot denna bakgrund saml de skäl som jag för övrigtredovisar i det följande kan jag inte instämma i vissa delar av nämndensyttrande. Nämnden påpekar i yttrandet inledningsvis atl man förvissoinser lill fullo vikten av atl i dagens ekonomiska läge besparingar kommer tillslånd. Jag anser delta påpekande samt de synpunkter nämnden framför omrällshjälpslagstiftningens grundkaraktär av social lagstiftning är fullttill-fylles som inledning. Del avsnin i yttrandets inledning där nämnden görreflektioner runt hur besparingseffekten räknats fram bör därför utgå. i (majoriteten): Nämnden vill framhålla all den hyser allvarligaprincipiella betänkligheter mot alt ingrepp göres i rättshjälpslagen särskilt sammansatt parlamentarisk kommitté arbetar med en lolal översyn avrättshjälpssyslemet. , chef för rältshjätpsnämndenskansli, är av skiljaktig mening: Den särskilda kommitté - rätlshjälpskommillén - somtillkallats all se över rättshjälpssystemet har påbörjat sitt arbete. Kommitténskall enligt direktiven bedriva sitt arbete skyndsamt. Kommilténs arbete kanleda till förslag innebärande en radikal ändring av rätlshjälpssystemel och denu aktuella förslagen. Med hänsyn härtill avslyrker jag de i promemorianframlagda förslagen. I inledningen lill den remitterade promemorian lämnas enkort översikt över rältshjälpssyslemets tillblivelse och oroliga förflutna. Låtvara atl systemet hade sina brister från början, men delta motiverar ändå intedel Prop.1982/83:61 77 ständiga plottrande på systemet som därefter förekommitoch som alltjämt fortgår. Det torde - dessbättre - vara ganska enastående att,som nu gjort, tillsätta en utredning med vittgåendedirektiv och samlidigt inom departementet göra upp ett förslag enbart ibesparingssyfte, avsett atl forceras fram för att tillgodose dagsaktuellapolitiska syften. De i promemorian upptagna besparingspunkterna kan vid enförsta anblick tyckas ha bara en tämligen begränsad räckvidd, när de belraktasvar för sig. Sammantagna utgör de emellertid etl allvariigt hot mol denallmänna rättshjälpens sociala funktion. Vad man framför allt reagerar emol ärall förslaget, som helt bärs upp av besparingssynpunkl, saknar en sammanhållandelinje. Man har överhuvud ej beaktat vilken tolaleffekl de föreslagna åtgärdernafär för rätlshjälpssystemel som sådant. I vissa fall har man på ettanmärkningsvärt sätt underiåtit atl sätta in problemen i ett vidare sammanhang.Promemorieförslaget föregriper på ell olyckligt sätt resultatet av denpågående utredningens förslag till en övergripande reform. De betydandeändringar i rältshjälpslagen som trädde i kraft l.l. 1980 bar en tydlig prägelav provisorium och kompromiss. De som arbetar med rälts-hjälpsfrågor - domstolar,rättshjälpsnämnder, advokater m.fl. - kan ställa ell befogat krav på en rimligstabilitet i regelsystemet. Den osäkerhet som f.n. råder har menligakonsekvenser på olika sätt, bl.a. i fråga om effektivitet och praxisbildning.Det bör vara möjligt atl avvakta resultatet av den pågående utredningen ochäntligen få fram ell genomtänkt rätlshjälpssyslem som kan fungera även i tidermed dåliga statsfinanser. avstyrker därför att lagstiftningnu sker pä grund av det remitterade förslagel. Rältshjälpslagen har efter sin tillkomst varitföremål för åtskilliga och ibland ganska omfallande ändringar. Den I januari1980 trädde senast omfattande ändringar i kraft. Dessa ändringar har intealllid bidragit lill alt underlätta tillämpningen av lagen. Nya genomgripandeändringar är nu aviserade sedan regeringen beslutat bemyndigachefen för justiliedeparlemenlel alt tillkalla en parlamentariskt sammansattkommitté för all se över rättshjälpssyslemet. I del läget förefaller det mindrelämpligt all man kort därefter och således utan alt avvakta resultatet avkommitténs arbete framlägger förslag lill nya betydande förändringar avrättshjälpslagen och rällshjälpsförordningen. För alla dem som har alttillämpa dessa författningar innebär dessa täta förändringar ökade svårigheterbl.a. i form av betydande osäkerhet i del dagliga arbetet. Även för denrättssökande allmänheten innebär de täta förändringarna all missförstånd lättkan uppstå. Nämnden anser därför all del är i hög grad önskvärt atl man förnärvarande minskar ambitionerna till författningsändringar och avslår frånandra förändringar än dem som är oundgängligen nödvändiga. Prop.1982/83:61 78 Södra allmänna advokatbyrån i : sin tillkomst har rältshjälpslagen varit underständig tillsyn och omarbetning och det har för flertalet advokater varit svårtatt hålla reda på vad som är gällande rätt. Den byråkrati, som präglarrättshjälpssyslemet, finns alltjämt krav även efter nu föreslagnaförändringar. Utan alt ifrågasätta besparingssyftet anser advokatbyrånatt del framlagda förslagel inte är bra utan tarvar en hel del kritik. Allmänna advokatbyrån i : Rätlshjälpsreformen, som trädde 1973, innebarell starkt förbättrat rättsskydd för stora grupper medborgare i vårt samhälle.De ändringar som skedde i reformen 1979 (i kraft ) syftade effektivisering och förenkling av de olika formerna för rättshjälp meninnebar ingen ekonomisk inskränkning av den enskildes rätt och möjligheter alltillvarata sina rättsliga intressen. En bärande princip i rättshjälps-systemetär atl rättshjälp skall kunna lämnas envar i sak där rättsligt behov av biståndföreligger. Ingen skall av ekonomiska skäl behöva avstå från atl tillvarata sinräll. Det förtjänar i detta sammanhang all understrykas atl den principenförväntas ligga fast vid den översyn av rätlshjälpssystemel som föreslår. Ikommittédirektiven för översyn av rättshjälpssyslemet 1981:75, sid 3, fastslåsalt den grundläggande målsättningen för rättshjälpssyslemet inle fär förlorasur sikte, "nämligen alt den enskilde skall ha möjlighel att tillvaratasina rättsliga intressen oberoende av sin ekonomiska situation". När rättshjälp dras in kan den enskilde försättas i enmycket svår situation. Även om många skäl kan tala för alt han i en aktuellprocess kan komma att vinna målet, kanske han inte kommer all ha råd attfortsätta processen och betala advokatkoslnaderna. De nuvarande reglerna omrättegångskostnaders fördelning fungerar så, att om part återtar yrkande fårhan betala motpartens rättegångskostnader. Den tvångssituation som den enskilderåkar in i svarar inle mol de i reformen uppställda grundläggande principernaom rätt lill rättshjälp. Kostnaderna för samhällels rättshjälp uppgår lill cirka240 . Syftet med föreliggande besparingsförslag är attbelastningen på rätlshjälpsanslaget skall minskas med cirka 50 miljoner kronor.Mot bakgrund av vad ovan framhållits måste ifrågasättas om en sådan minskningkan ske ulan en väsentlig urholkning av gällande prindperför rättshjälpen. Enändring av de principiella utgångspunkterna för rätlshjälpsreformen bör ickeske i annan form än genom en parlamentarisk utredning. Allmänt sett kan sägas all en provisorisk lagstiftninglätt blir permanent, men ocksä atl en sådan lagstiftning sällan är tillräckligtgenomtänkt. De negativa konsekvenser som blir en följd härav får bäras av denenskilde, ofta på ell både orättvist och slumpmässigt säll. Prop.1982/83:61 79 Advokatbyrån anser pä anförda skäl att de föreslagnaändringarna icke bör komma till stånd i delta sammanhang. De ändringsförslagsom behandlas i föreliggande promemoria bör i stället bli föremål fördiskussioner och eventuella åtgärder i samband med den parlamentariska översynav rättshjälpssyslemet som föreslår. Allmänna advokatbyrån i : Byrån vill betona sin uppfattning alt genom redan underhand företagna besparingsåtgärder avseende rättshjälpen har den enskildesmöjligheter till berättigad hjälp i skilda rättsliga angelägenheter alltförkraftigt inskränkts. I nu förevarande promemoria föreslås ytterligarekostnadsbesparande ål-gärder inom rättshjälpen. Det är angelägel all ejgenomföra sådana åtgärder som medför en ur stalsfinansiell synpunkt marginellbesparing som konsekvensen för den enskilde blir ell ytterligareurholkat skydd i rättsliga angelägenheter. Allmänna advokatbyrån i : Byrån godtar utgångspunkten alt även rätlshjälpsanslaget inuvarande läge bör bli föremål för besparingsåtgärder. Mol denna bakgrund har byrån inga principiellainvändningar mol de föreslagna ändringarna i rältshjälpslagen med undantag avden föreslagna inskränkningen i 8 §. Som avslutande kommentar vill byrån peka på alt de föreslagnainskränkningarna av området för rättshjälp och ändringarna i konstruktionen avrätlshjälpsavgiflerna kan komma att medföra svårigheter för de allmännaadvokatbyråerna. Inskränkningarna berör några av de ärendeslag som är vanligapå just dessa byråer. Eftersom de allmänna advokatbyråerna i hög gradförknippas med den allmänna rättshjälpen, blir dessa byråer särskill känsligaför varje förändring som uppfattas som en försämring av en förmån. Ordet"rättshjälp" har för klienten ett positivt innehåll, och en positivförväntan förvandlas lätt lill en direkt negativ attityd om förväntan inleinfrias. Del är sannolikt all de allmänna advokatbyråerna blir mera utsatta fören sådan attitydförändring än de enskilda advokatbyråerna, som inte på sammasätt marknadsför sig i anslutning lill rättshjälpen. Rältshjälpslagens regelsystem är invecklat och haravsevärda styrnings-effekter som är ofullständigt utredda. Lagen fungerar numindre väl och drar stora kostnader. En noggrann översyn är befogad och denskall också Prop.1982/83:61 80 komma lill slånd. I föreliggande PM föreslås en delförändringar på kort sikt för atl uppnå besparingar. Principiellt ärdet otillfredsställande alt förslagen vilar på så ofullständigtutredningsunderiag. För alt undvika ryckigheter i lagstiftningen bör man förnärvarande avstå från att införa nya element i lagen. De erforderligabesparingarna bör ske genom punktingrepp. Delaljjuslering bör anslå tillsutredningen är klar. För de rätlstillämpande myndigheterna uppslår svårigheterom rällshjälpsreglerna ändras ofta. Härvid kan nämnas alt rältshjälpslagen ochrällshjälpsförordningen ändrades 14 gånger . ansluter sig till den i promemorianredovisade uppfattningen att en översyn av rältshjälpslagen är påkallad av denkostnadsutveckling som skett i fråga om samhällets rättshjälp alltsedan lagenstillkomst. Del är naturligt att en sådan översyn i första hand lar sikte påtillämpningsområdet för den allmänna rättshjälpen och på omfattningen avrältshjälpsförmånerna. Syflel all åstadkomma kostnadsbesparingar för samhällettorde emellertid också i icke ringa grad kunna nås genom en genomgripandeförenkling av de tillämpningsrutiner som tillskapats genom den nuvaranderegleringen. Del råder ingen tvekan om all dessa rutiner, som med fogkritiserats för sin höggradigt byråkratiska prägel, framstår som myckelarbetskrävande och föga rationella i den praktiska tillämpningen. Fördomslolspersonalen tar rätlshjälpsrulinerna i anspråk mycken lid som bordekomma den dömande verksamheten lill godo. hälsar därtor medtillfredsställelse alt kommittén i direktiven fått frihet atl överväga en totalrevidering av rältshjälpslagen. De i promemorian framförda förslagen innebär i viss månförenklingar som av besparingsskäl avses bli genomförda . - - - - 1övriga avseenden hänger förslaget dock i så hög grad samman med utformningenoch omfattningen av rättshjälpssyslemet i dess helhet att de bör övervägas isamband med kommitténs arbete; kommittén skall enligl direktiven bedriva sittarbete skyndsamt. Förbundet föreslår därför alt prövningen av förslagen såvillrör rättshjälpsavgifter, rättshjälp vid bodelning och rättshjälp iangelägenheter om fel i fastighet tills vidare anstår. finner dock anledning alt anlägga följandesynpunkter på de i promemorian framförda förslagen i sist angivna avseenden. Kostnaderna för samhällets rättshjälp uppgår lill cirka260 .