prop · G603141 · 1982-12-31 00:00:00 — om ändringar inarkotikastrafflagen (1968:64); Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag till förändringar av narkotikastrafflagensstraffbestämmelser. Huvudskälet är att en del uppenbart straffvärda förfarandenmed anknytning till narkotika har visat sig inte vara täckta av nuvarande beslämmelser. Avnarkotikastrafflagens nuvarande gärningsformer behälls enligt förslagetöverlåtelse och innehav i oförändrad form. I stället för tillverkning föresläsframställning av narkotika bli straffbelagd. Härigenom kommer även odling avnarkotiska växter att kunna anses falla under gärningsformen. Den särskildastraffbeläggningen av saluhällande av narkotika föreslås avskaffad, då densaknar praktisk betydelse. Däremot föreslås att förvärv av narkotika iöverlåtelsesyfte liksom bearbetning, transport, förvaring och vissa andrasådana kvalificerade befattningar med narkotika som inte är avsedd för egetbruk straffbeläggs särskilt. Även vissa åtgärder som är ägnade att främjanarkotikahandel föresläs bli belagda med straff. Vidare föreslås att en delformer av grovt oaktsamma beteenden straffbeläggs. Förslagetinnebär att möjligheten alt döma för medverkan, försök, förberedelse eller stämplingtill narkotikabrott kraftigt utvidgas. Enligt förslaget skall vidare olovligaförfaranden med narkotika och åsidosättande av sådana föreskrifter sommeddelats angående legal befattning med narkotika behandlas i skildastraffbestämmelser. Särskildaregler föresläs om förverkande av haschpipor och andra föremål som är särskiltägnade att användas för missbmk eller annan befattning med narkotika. Också iövrigt innebär förslaget alt tillämpningsområdet för förverkandebestämmelsernavidgas väsentligt. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 juU 1983. 1 1982/83. Prop.1982/83:141 2 Lag om ändring i narkotikastrafflagen (1968:64) Härigenomföreskrivs i fråga om narkotikastrafflagen (1968:64) dels att 1 och 4-7 §§skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i lagen skall införas tre nyaparagrafer, 3 a, 5 a och 8 §§, av nedan angivna lydelse. Den som uppsåtligentillverkar, saluhåller, överlåter eller innehar narkotika som avses i I §narkotikaförordningen (1962:704) utan att vara berättigad därtUl eller i stridmot villkor som gäller för tillstånd enligt narkotikaförordningen, dömes för narkotikabrotttUl böter eller fängelse i högst . 1. överiålernarkotika, 2. framställernarkotika som är avsedd för missbruk, 3. förvärvarnarkotika i överlåtelsesyfte, 4. anskaffar,bearbetar, förpackar, transporterar, förvarar eller tar annan sådan befattningmed narkotika som inte är avsedd för eget bruk, 5. bjuderut narkotika till försäljning, förvarar eller befordrar vederlag förnarkotika, förmedlar kontakter meUan säljare och köpare eller företar någonannan sådan åtgärd, om förfarandet är ägnat att främja narkotikahandel, eller döms, om gärningen sker uppsåtUgen, för narkotikabrotttill böter eller fängelse i högst . Den som av grov oaktsamhet begår gärning som avses i 1 §15, döms för vårdslöshet med narkotika tUl böter eller fängelse i högst ettår. I ringa fall skatt inte dömas titt ansvar. Förförsök, förberedelse eller stämpUng lill narkotikabrott eller grovtnarkotikabrott som avser tillverkning, saluhållande eller överlåtelse dömes lillansvar enligt 23 kap. . Förförsök, förberedelse eller stämpling till narkofikabrott eller grovtnarkotikabrott döms, om gärningen avser annat än innehav, till ansvar enligt23 kap. . Senaste lydelse 1981:226. Har fleramedverkat lUl brott enUgt denna lag och avser brottet tillverkning, satuhållandeeller överlåtelse gäller bestämmelserna i 23 kap. . Har fleramedverkat till brott som avses i 1-4 §§ och innefattar gärningen inte endastinnehav, gäller bestämmelserna i 23 kap. . TiU böter eller fängelse i högst döms, om gärningeninte är belagd med straff enligt 1 -5 §§ eller enligt lagen (1960:418) omstraff för varusmuggling, den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. åsidosätterföreskrift som meddelats med stöd av 8 § andra stycket, eller 2. lämnaroriktig uppgift i ärende om sådant tillstånd som avses i 8 § andra stycket. I ringa fall skatt inte dömas tiU ansvar. Narkotikasom har varit föremål för brott enligt denna lag eUer värdet därav samt vinningav sådant brott skall förklaras förverkat, om det ej är uppenbart obilligt.Detsamma gäller förlag för sädanl brott eller dess värde, om förlaget motlagUsoch mottagandet utgör brolt enligl denna lag. Föremål som använts som hjälpmedel vid brott enligt dennalag eller dess värde får förklaras förverkat, om del är påkallat fill förebyggandeav brott eller eljest särskUda skäl föreligger. Injektionsspmlor eller kanyler, som kan användas för insprutningi människokroppen och som påträffas hos någon som har begått brott enligt dennalag eller i ett utrymme som disponeras av honom eller påträffas i förbindelsemed narkotika som har varit föremål för brott enligt denna lag, skaU, oavsettvem föremålet tillhör, förklaras förverkade, om det ej är uppenbart obilligt. Egendomsom använts som hjälpmedel vid brolt enligl denna lag eller egendomens värdefår förklaras förverkat, om det är påkallat till förebyggande av brott ellerannars särskUda skäl föreligger. Detsamma gäller egendom med vilken hartagits befattning som utgör brott enligt denna tag. Påträffasinjektionssprutor eUer kanyler, som kan användas för in-spmtning imänniskokroppen, eller andra föremål, som är särskUt ägnade alt användas förmissbruk av etter annan befattning med narkotika, hos någon som har begåttbrott enligl denna lag eller i ett utrymme som disponeras av honom eller iförbindelse med narkotika som har varit föremål för brott enUgt denna lag, skallföremåten,oav- Senaste lydelse 1981:468. sett vem de tillhör, förklaras förverkade, om det ej äruppenbart obilligt. Angående beslag av egendom, som kan antagas vara förverkadenligt 6 §, gäller bestämmelserna om beslag i med följandeavvikelser. Bestämmelsenatl ålal skall väckas inom viss lid gäller ej i annat fall än dä rätten utsattsådan tid. Bestämmelsernai 2 § 1 och 3 saml 3 § lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m. m. skall tillämpas på motsvarande sätt då beslag har skett av narkotika,injektionssprutor etter kanyler. Tiden för alt anmäla missnöje skall dockräknas frän dagen för förordnandet. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om förfarandet mednarkotika som tagits i beslag. Bestämmelsernai 2 § 1 och 3 saml 3 § lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m.m. skall lillämpas på motsvarande sätt dä beslag har skett av narkotikaeller egendom som avses i 6 § tredje stycket denna tag. Tiden för att anmälamissnöje skall dock räknas för förordnandet. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om förfarandetmed narkotika som tagits i beslag. Med narkotika förstås i denna tag täketnedel ellerhälsofarliga varor med starkt vanebildande egenskaper eller varor som medlätthet kan omvandlas titt varor med sådana egenskaper och som 1. på sådan grund är före mål för kontroU enligt en intemationeU överenskommelse sotn har biträtt, eller 2. av regeringen har förklarats skola anses som narkotika eiUigt ta gen. Regeringen etter myndighet som regeringen bestämmermeddelar föreskrifter om innehav och annan befattning med narkotika för medicinskteller vetenskapligt ändamål. Härvid kan som viltkor för sådan befattning föreskrivasatt särskilt tillstånd lämnas. Denna lag träder i kraft den . ' Lagom ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling Härigenom föreskrivsatt 1 och 3 §§ lagen (1960:418) om straff för vamsmuggling skall ha nedanangivna lydelse. Den som utan atl giva dettillkänna hos vederbörlig myndighet till riket inför eller frän riket utför gods,för vUken tuU eller annan allmän avgift skall erläggas till statsverket eUersom enligt stadgande i lag eller författning ej må införas eller utföras, dömes,om gärningen sker uppsåtligen, för varusmuggling liU böter eUer fängelse ihögst . Gäller gärningen narkotika som avses i 1 § narkotikaförordningen(1962:704) skall dömas till böter eller fängelse i högst . Den som utan att giva det fill-kännahos vederbörlig myndighet till riket inför eller frän riket utför gods, förvilken tull eller annan allmän avgift skall erläggas lill statsverket ellersom enligl stadgande i lag eller författning ej må införas eller utföras, dömes,om gärningen sker uppsåtligen, för varusmuggling till böter eUer fängelse ihögst två är. Gäller gämingen narkotika som avses i 8 § narkotikastraffiagen(1968:64) skall dömas lill böter eller fängelse i högst . Förstastycket gäUer även, när någon genom alt lämna oriktig uppgift i tulldeklarationeller medelst annat vilseledande i samband med tullbehandling av gods uppsåtligenföranleder, att tull eller annan allmän avgift undandrages statsverket eUer altgods införes eller utföres i strid mot förbud. Är vamsmuggling alt ansessom grov, skall dömas till fängelse, lägst och högst sex är. Gällergämingen narkotika som avses i / § narkotikaförordningen (1962: 704), skalldömas fill fängelse, lägst två och högst . Är vamsmuggling atl ansesom grov skall dömas till fängelse, lägst och högst . Gällergärningen narkotika som avses i 8 § narkotikastraffiagen (1968:64), skall dömastill fängelse, lägst två och högst . Vidbedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas om del förövatsyrkesmässigt eller avsett gods av betydande myckenhet eller värde eller eljestvarit av särskilt farlig art eller, om gämingen har gällt narkotika, den iövrigt utgjort led i en verksamhet av särskiU hänsynslös art. Dennalag träder i krafl . 'Senaste lydelse 1981:227. Senaste lydelse 1981:227. Prop.1982/83:141 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , R. , , , Thunborg Lagrådsremissom ändringar i narkotikastrafflagen (1968:64) Narkotikastrafflagen(1968:64) trädde i krafl . I lagen finns fömtom straffbestämmelserföreskrifter om förverkande och beslag. Vad som är narkofika anges i narkofikaförordningen(1962:704) och den i anslutning fill förordningen utfärdade kungörelsen(1972:113) med förordnande enligt 1 § narkotikaförordningen. NarkolikaförordningeninnehåUer i övrigt bestämmelser om den legala hanteringen med narkotika utöver demsom finns i läkemedelsförordningen (1962:701) saml om straff för vissa mindreallvarliga förfaranden som inte faller under narkotikastrafflagen. Smugglingav narkotika är siraffbar enligt lagen (1960:418) om straff för vamsmuggling. Sometl led i det arbete på att se över lagstiftningen mot organiserad och ekonomiskbrottslighet som anförtrotts åt brottsförebyggande rådet (BRÅ) har inom BRÅutarbetats promemorian (PM 1982:2) Narkotikabrott, som innehåUer förslag tillvissa ändringar i regleringen av narkotikabrotten. Promemorian har överlämnatstill social- och justitiedepartementen. Till protokollet i detta ärende bör sombilaga 1 fogas promemorians sammanfattning. En inom upprättad sammanställningöver remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 2. Prop.1982/83:141 7 Vadsom avses med narkotika anges i narkotikaförordningen (1962:704). Med narkofikaförstås läkemedel och hälsofarliga varor som pä gmnd av sina starktvanebildande egenskaper eller lättheten alt kunna omvandlas till varor medsädana egenskaper är föremål för inlernafionell kontroll enligt enöverenskommelse som vårt land biträtt. Med narkotika avses även andra sådanavaror, om regeringen förordnal alt de skall anses som narkotika. har biträtt två FN-konvenlionerbeträlfande narkotika, dels allmänna narkotikakonvenlion (den s.k. SingleConvention), med ändringsprotokoll , och dels konvention om psykolropasubstanser. I listor som fogats till konventionerna och som fortlöpande reviderasfinns upptagna de ämnen som är föremål för internationell kontroll. Genomkungörelsen (1972:113) med förordnande enligt 1 § narkotikaförordningen(omtryckt 1981:907), har ytterligare etl antal centralstimule-rande medel,hallucinogener, smärtstillande medel samt sömnmedel och lugnande medel särskiltförklarals som narkotika. skall enligt narkotikaförordningenupprätta och kungöra en förteckning över narkotika (senasie förteckning i ämnetSOSFS-M 1981:54). I förordningen finns vidare vissa bestämmelser om den legalahanteringen med narkotika utöver de allmänna bestämmelserna om läkemedel iläkemedelsförordningen (1962:701). Särskill straffansvar föreskrivs för densom lämnar oriktiga uppgifter i en tiUslåndsansökan eller underlåter att föraföreskrivna anteckningar. Densärskilda narkotikastrafflagen (1968:64, ändrad senast 1981:226) trädde i kraftden . Enligt 1 § döms för narkotikabrott den som uppsåtUgentillverkar, saluhåller, överlåter eller innehar narkotika utan att vara berätfigadfill det eller i strid mot villkor som gäller för tiUstånd. Straffet är bötereller fängelse i högst . Är brottet ringa, skall enligt 2 § dömas för narkolikaförseelsetill böter. Om brottet är grovt, skall enligt 3 § dömas för grovtnarkotikabrott till fängelse lägst och högst . Vissa kriterieranges för när brotlet skall anses grovt. Ävenförsök, förberedelse och stämpling till narkotikabrott eller grovtnarkotikabrott som inte avser innehav är enligt 4 § straffbara. Detsamma gällermedverkan lill annat brolt enligt lagen än sådant som avser innehav (5 §). I6 och 7 §§ finns bestämmelser om förverkande och beslag. Enligtlagen (1960:418) om straff för vamsmuggling (vamsmuggUngslagen) kan strafffölja för olovlig in- eller utförsel av narkotika liksom för vissa andraförfaranden. Siraffskalan för vamsmuggling avseende narkotika är även denindelad i tre olika grader. Prop.1982/83:141 8 böter eller fängelse i högst (I §), för ringa brottgäller böter högst . (2 §). För grov varusmuggling är straffet fängelselägst tvä och högst (3 §). Även grovt oaktsamma gärningar är straffbara(5 §) och kan bestraffas med böter eller fängelse i högsl . Straffbestämmelserna har ändrats främst påså sätt all straffsatserna skärpts, senast med verkan fr.o.m, ,medan gärningsbeskrivningarna har lämnals oförändrade. ändrades ocksåkriterierna för grovt narkofikabrott och grov varusmuggling. Slutligen skall anmärkas alt enliglbemyndigande i 15 § narkolikaförordningen har utfärdat en särskild kungörelseom tillämpningen av förordningen (narkolikakungörelse, SFS1974:711). Narkotikasitualionen bland ungdomar kan främst utläsas urskolöverstyrelsens undersökningar av olika devgmpper, försvaretsforskningsanstalts undersökningar av värnpliktsinskrivna och årligaungdomsundersökningar bland 12-24-åringar. Narkotikavanorna hos de yngsta eleverna (årskurs 6) liggerpå en förhållandevis låg nivå. uppger att de har prövatnarkotika. Bland elever i nionde klass är andelen betydligt högre. hadeungefär , och är 1982 nägon gång prövat narkotika. Bland de värnpUklsinskrivna18-äringarna tycks ha skett en viss minskning, från är 1980 till . ungdomsundersökningar visar en minskning i åldrarna 12-24 årfrån vid mätningen 1979/vid mätningen 1981/82. Andelen ungdomar med elt aktuellt narkotikamissbruk ärbetydligt lägre än andelen ungdomar som prövat narkotika. Aveleverna i årskurs 9 uppgav undersökning att dehade använt narkotika de senasie före undersökningslillfället.Även i delta avseende visade undersökningen av skolungdomar en liten uppgängjämfört med året innan. Undersökningen av värnpliktiga visar däremot enminskning. Andelen som använt narkotika var4 % är 1980 och . Den senaste ungdomsundersökningen frän Sifoinnehöll inte någon fråga om det aktuella missbmket. Undersökningarna talar sammantagna för att det inle har skeltnågra större förändringar av ungdomarnas narkotikavanor under senare är. Delfinns inte heller några andra uppgifter som talar emot detta. Situationen är ändå allvarlig. Omräknat lill absoluta talär det etl betydande anlal ungdomar som kommer i kontakt med narkotika. Enförsiktig uppskattning av de absoluta talen är all ca 200 000 ungdomar före undersökningstillfället. Cannabis är det vanUgasl förekommande narkotiskapreparatet, såväl Prop.1982/83:141 9 blanddem som bara har prövat någon enstaka gäng som bland dem som har ett aktuellteller ett mer ihållande missbmk. Undersökningarna visar vidare alt ungdomar somanvänder narkotika oftare använder alkohol, läkemedel och lösningsmedel änandra. Cannabisrökningen kan ses som ell komplemenl lill annandroganvändning, i första hand alkoholkonsumtion. Narkotikamissbmket blandungdomar är fortfarande mest utbrett i storstäderna även om storstadsdominansenhar minskat något. Det förekommer emellertid cannabisrökning i så gott som helalandet. Underslutet av och fram tiU genomförde utredningen om narkofikamissbruketsomfattning () en s.k. casefindingstu-die i syfte att beräkna det tunga narkofikamissbruketsomfattning (Ds S 1980:5). Enligtundersökningen har mellan 4 000 och 5 000 ungdomar ett tungt narkotikamissbmki den mening att de injicerar narkotika eller oavsett intagningssätt användernarkotika eller nästan . Förhela landet bedömde i sin casefindingstudie att det totala tunga narkotikamissbmketår 1979 omfattade 10 000-14 000 personer. Av dessa var 7 50010 000 injeklionsmissbmkarevarav 1 5002 000 injicerade eller så gott som . Tillsammanssvarade de tre storstadsområdena för av det totala tunganarkotikamissbruket i landet. Av det tyngsta missbmket, dvs. dagligtinjektionsmissbruk, svarade storstadsområdena för . Debegränsade käUor som finns för kontroll av aktuella förhållanden när del gällertungt narkofikamissbmk lyder på atl omfattningen i huvudsak är oförändrad sedanUNO genomförde sin undersökning (jfr Ds S 1982:13). Centralstimulantiadominerar fortfarande bilden av det tunga narkotikamissbmket. Kokain har ännu inlefält nägon spridning i de traditionella missbmkargmpperna. Opiatmissbmket, somnästan uteslutande avser missbmk av heroin, utgör numera ett permanent ochomfattande inslag i missbmksbilden. Heroinet dominerar för gruppen personer meddagUgt injekfionsmissbmk. Cannabis missbrukas i större eller mindre utsträckningav så gott som alla med tungt narkotikamissbmk. På Uknande sätt finns hos mångamissbruk av läkemedel och alkohol som en betydande del i deras totala missbmkssituation.Få missbmkare häller sig till ett enda preparat. Helhetsintrycket är att blandmissbmksnarare är regel än undantag bland de "tunga" narkotikamissbrukarna. Medanomfattningen och inriktningen av missbmket av narkotika inle förefaller haförändrats pä nägot mer påtagligt sätt är situationen en heltannan när det gäller antalet registrerade brolt mol narkotikastrafflagen.Antalet anmälda brott låg under i slort sett hela 1970-lalet relafivt konstantkring 20 000. skedde en dramatisk ökning och antalet brott närmaretredubblades till knappt 60 000. Den höga nivån har därefter bibehållits och t.o.m.ökat ytterligare. Prop.1982/83:141 10 Ocksåantalet domar och strafförelägganden ökade, kraftigt vid motsvarande tidpunkt.År 1979 uppgick dessa till 3 315, lill 5 219 och tU16 843. Attuppgången i antalet domar och strafförelägganden inte varit så kraftig somuppgången i antalet anmälda brott hänger delvis samman med att uppgången iantalet misstänkta personer inte ökat i samma omfattning som antalet anmäldabrott. Antalet brotlsdellaganden per misstänkt person fördubblades i stort setlfrån tiU . Ökningenvad gäller domar och strafförelägganden hänför sig fill såväl förseelserna sombrotten och de grova brotten. De grova brotten har dock ökat i påtagligt mindreutsträckning än förseelserna och normalbrolten. I fräga om preparat hänför sigökningen i första hand till befattningar med cannabis. Ökningeni antalet anmälda och lagförda brott motsvaras uppenbarligen inle av en ökningav det fakliska antalet narkotikabrott. Uppgången har sin främsta förklaring iintensifierade insatser från tull, polis och åklagare för atl begränsadetaljhandeln med narkofika. En viktig faktor i detta sammanhang torde havarit att riksåklagarens rekommendafioner rörande tillämpningen av reglerna omåtalsunderiåtelse gjordes avsevärt mer restrikfiva genom ett nytt cirkulär (RÅC1:94) som utfärdades . FyUigaredogörelser för utvecklingen av den anmälda och lagförda nar-kotikabrotlsUghelenfinns i Narkolikautvecklingen (BRÅ Rapport 1982:2) och Broltsulvecklingen.Lägesrapport (BRÅ Rapport 1982:4). Den svenska narkofikamarknadenpåverkas i hög grad av situafionen i andra länder. Denna innebär elt växandehot. När det gäUer heroin kan konstateras att tillgången i världen nu är störreän . F.n. förses den svenska Ulegala marknaden till åtminstone trefjärdedelar från odlingar i . talar rapporter om storaskördar i den s.k. Gyllene triangeln och en kraftigtökande tillgäng i på heroin därifrån. När det gäller kokain är missbmket- såvitt kan bedömas - fortfarande begränsat i men missbmket ökar kraftigti andra delar av och tillgängen på kokain i världen bedöms vara oerhörtomfattande. Tillgången på ceniralsfimulerande medel, främst amfetamin, har pånytt ökal kraftigt efter en nedgång och tillgången bedöms nu vara mycket stor.Tillgängen på cannabis är mycket stor i många länder i världen. Ävenom ingen mer påtaglig försämring av narkofikaläget skett under senare fid finnsdet anledning atl se shuationen med slor oro. Problemen är redan nu av enomfattning som är helt oacceptabel från samhällets synpunkt. Den stora gmppenav tunga missbmkare lever nästan undantagslöst i en svår social misär utannormala familjekontakter, utan kontakt med arbetslivet och utan varje form avmänsklig gemenskap utanför missbm-karleden. avlider ett hundratalpersoner tiU följd av narkotika- 1982/83:141 11 missbmkoch logs 1 500 in för sluten psykiatrisk vård svårt nedgångna. Någonminskning av dessa tal torde inle ha skett under senare är. Missbmket har vidare blivUen motor i en omfattande kriminalket, som ärligen drabbar stora grupper avmedborgare. Missbrukarna finansierar ofta sitt missbruk genom rån, inbrott,bedrägeri, butiksstölder, häleri, prostitution och koppleri. Därutöver skaffarde sig inkomster genom atl sälja narkotika tiU nya grupper som av oförstånd ochnyfikenhet dels bidrar till penningströmmen lill narkotikamarknaden, dels blirrekryteringsbas för gruppen av tyngre missbrukare. Penningströmmen till narkolikamarkna-denskapar underlag för ligor som sköter tillförseln med brottsmetoder som i frågaom hänsynslös vinningslystnad har få motsvarigheter. Trots de olika åtgärdersom vidtagits har utvecklingen inle heller kunnat vändas i rätt riktning. Narkotikamissbmket,som var ett ganska exklusivt storstadsfenomen, har spritt sig överhela landet också fill förhållandevis smä orter. Om tidigare spridningsmönsterupprepas på de orter och i de ungdomsgrupper där haschel nu fåll fäste, kan vifä en dramatisk ökning av det lunga missbmket. Stora risker föreligger alt en ökadfillgäng på narkotika pä världsmarknaden kan få allvarliga skadeverkningaräven för vidkommande. Detär därför angelägel att kraftfulla åtgärder vidtas såväl nafioneUl som internafionelltför att komma lill rätta med narkotikaproblemen i samhällel. Regeringen har moldenna bakgmnd beslutat att lUlkalla en (S 1982:09) meduppgift alt före utgången av lägga fram förslag om bl.a. insatser genominternationella organ, tull och polis saml om opinionsbildning och om åtgärderför att i möjlig män göra fängelser och andra insfitulioner till narkolikafriamiljöer. Vårdfrägorna bereds i med samma tidsplansom gäUer för kommissionen. Föratt komma liU rätta med den illegala handeln och missbmket av narkotika krävsinsatser av vitt skilda slag som spänner över hela samhällsverksamheten. Attförbättra lagstiftningen om straff för narkotikabrott är en angelägen uppgiftsom etl led i strävandena atl stoppa den illegala handeln och missbmket. Ikommissionens uppdrag ingår ocksä atl lämna förslag på detta område. Ipromemorian från BRÅ framhålls alt det i allmänhet inte är självastrafflagstiftningen som medfört svårigheter i försöken att beivra den illegalanarkotikahanteringen. Det finns dock vissa svagheter i lagstiftningen somnärmast har karaktären av luckor i lagen.