prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — I234 § tullordningen har generaltullstyrelsen medgivit en rad väsentligaundantag frän huvudregeln om avgiftsbeläggning av förrättning utom förrättningstid/plats. Jagfinner alltså att generaltullstyrelsen genom gällande lagstiftninghar betydande möjligheter att ta ut förrättningsavgifter vid tullklarering etc.utom normal förrättningstid och förrättningsplats. Attså inte gjorts torde bero på att generaltullstyrelsen i brist på riktlinjer Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 93 inomramen för givna resurser anpassat sig till olika kundkrav utan att begäraersättning. Detta har å andra sidan inneburit att långt ifrån alla krav fråntrafikföretag, kommuner etc. har kunnat tillgodoses. Enligt min mening bör, ettökat avgiftsuttag för förrättningar utom normal förrättningstid och plats ikombination med att får räkna sig tillgodo viss del av inflytandeavgifter, kunna medföra att statsinkomsterna ökar som gesökade möjligheter att ge en god service. Det torde även finnas skäl attöverväga möjligheterna att i styrningssyfte också avgiftsbelägga vissatullförrättningar som sker inom normal förrättningstid och plats. Jagvill dock peka på viklen av att avgifterna tas ut på ett sådant sättatt administraflva kostnader för avgiftsuttaget minimeras. Någon slutlig ställningtill eventuella avgiftsuttag som kräver beslut från regering och riksdag kan ejtas förrän det av mig fldigare anmälda utredningsuppdraget till statskontorethar avrapporterats. En sådan avrapporte-ring beräknas kunna ske under hösten.Jag räknar emellertid med att generaltullstyrelsen i sin kommandeanslagsframställning redovisar de möjligheter verket anser föreligga för att iökad utsträckning ta ut avgifter vid tullförrättning utom normal förrättningstidoch förrättningsplats. Åtgärder av denna typ som redan ligger inomgeneraltullstyrelsens beslutkompetens bör kunna fä effekt redan kommandebudgetår. 5 Statliga kreditgarantier, m. m. Destatliga garantiengagemangen i form av kreditgarantier m. m. uppgår tillbetydande belopp. Verksamheten har effekter på kreditmarknaden men är också avstatsfinansiellt intresse. I årets budgetproposition (prop. 1982/ 83: 100 bil.1, FiU: 30, rskr 143) lämnades en redovisning av verksamheten med statliga kreditgarantierper samt av de förändringar som dä föreslogs för budgetåret1983/84. Eftersom den stafliga garantigivningen inte redovisas överstatsbudgeten finns anledning att nu komplettera den redogörelse som dålämnades. RRVhar lämnat en redovisning av verksamheten med statliga kreditgarantier m. m.per den 31 december 1982.1 tabell 1 ges en översiktlig bild av förhållandena.Härvid vill jag påminna om att jag liksom tidigare är vaU att tillämpa enkassamässig redovisning. Den lämnade redovisningen ger mig anledning tillföljande kommentarer. Statensgarantiengagemang består i huvudsak av garantier som lämnas för län som tas uppav privata och statliga företag samt av organisationer och enskilda personer,s. En delvis annan typ av garantiengagemang kännetecknasav att staten för vissa organ har tillskjutit en grundfond eller garantifond,som består av en av riksgäldsfullmäktige utfärdad garantiförbindelse. En sådanfond är den yttersta säkerheten för 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan Statliga kreditgarantier, m. m. per den 31december 1982 De mest omfattande s. k. garantiförbindelserna avser KonungariketSveriges Stadshypotekskassa (10500 milj. och Investeringsbank(5000 milj. Av tabell 1 framgår att de gällande, av regeringen medgivna,garantiramarna uppgick flll sammanlagt 121 378 milj. kr.Härav uppgick gmndfondsförbin-delsernatill 18859 milj. kr. Degjorda garantiutfästelserna uppgick till 123293 milj. kr.Det är i huvudsak exportkreditgarantierna, för vilka utfästelse enligt gällanderegler kan lämnas till belopp som överstiger de fastställda garantiramarna, somsvarar för differensen mellan detta belopp och de gällande garantiramarna. Dengaranterade kapitalskulden uppgick till 82494 milj. kr.Den redovisade skillnaden mellan gjorda garantiutfästelser och garanteradkapitalskuld beror främst pä att ett betydande antal affärer, för vilka hadelämnats utfästelse om exportkreditgaranli, ännu inte hade kommit till ståndeller hade förfallit för redovisningen. Dengaranterade kapitalskulden var ca 7,8 miljarder kr.större än . Den största delen av ökningen är hänförlig tillatt vissa garantier som lämnats i utländsk valuta har stigit i värde till följdav ändrade valutakurser. Detta gäller särskilt varvskreditgarantierna. Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 95 Utgifternatill följd av infriade garantier uppgick t. o. m. 31december 1982 till 612 milj. kr. Utgifterna avsåg främst exportkreditgarantieroch varvskreditgarantier. var inkomsterna frångarantiavgifter 184 milj. kr., medan återbetalningarna av tidigare infriadegarantier uppgick flll 143 milj. kr. Statens kassamässiga underskott för denaktuella perioden uppgick således till 285 milj. kr., exkl. kostnader föradministration av kreditgarantiverksamheten. Som jag har framhållit iårets budgetproposition bör statliga kreditgarantier i princip inte innehållanågot subventionselement. RRV:s värdefulla redovisning belyser enligt min meningbehovet av att anpassa garantiavgifterna sä att staten inte belastas med ettunderskott till följd av garantiengagemanget. Strävan bör därför vara attstädse ta ut en avgift, som täcker föriustrisker, kostnader för administrationm.m. Avbetydelse för att fortlöpande kunna följa verksamheten med statligakreditgarantier m. m. är att utgifter och inkomster redovisas på ett klart ochentydigt sätt. Härvid bör bruttoredovisning tillämpas. Jag kommer därför senarei dag att föreslå inrättandet av tvä nya inkomsttitlar, dels en inkomsttitelför influtna avgifter för statliga garantier, dels en inkomsttitel föråterbetalning av tidigare infriade statliga avgifter. Jagövergår nu till att redovisa de förslag avseende statliga kreditgarantier /84 som förelagts efter budgetpropositionen. Deförändringar av olika rambelopp som jag därvid kommer att behandla avser, ominte annat särskilt anges, ett ikraftträdande vid ingången av budgetåret1983/84. Inomkommunikationsdepartementets område föresläs på tilläggsbudget III /83 (prop. 1982/83:125) att den nu gällande ramen för samlatstatligt garantiåtagande avseende likviditetsstöd till svenska rederierförlängs med ett är t. o. m. utgången av är 1984. föreslås attnuvarande garantiram om 230 milj. kr. höjs med 150 milj. kr. till 380 milj. kr.Denna förändring föreslås således träda i kraft innevarande budgetår, menkommer i allt väsentligt att gälla för /84. Inomfinansdepartementets verksamhetsområde förslås i prop. 1982/ 83:136 att den avstaten garanterade grundformen för Stadshypotekskassahöjs med . Stadshypotekskassan ansvararför upplåningen till den långivningsverksamhet som de tjugo regionaltverksamma stadshypoteksföreningarna bedriver inom bostadsfinansieringensområde. Inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde föreslås i prop. 1982/83:145 att denäriiga garantiramen för län till byggande av skogsvägar för /84får en, jämfört med innevarande budgetår, oförändrad omfattning av 11 milj.kr. Inomindustridepartementets område föresläs i prop. 1982/83:147 att den nu gällanderamen för samlat statligt åtagande avseende garantier till svensk varvsindustrioch till beställare av fartyg hos svenska varv höjs frän 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 96 23665 milj. kr. till 30000 milj. kr. Vidare föresläs atträtten att ikläda staten garantier förlängs att gälla till utgången av . De förslag till förändringar i statens garantiåtagandensom jag här har redovisat sammanfattas i följande tabell. I tabellen redovisasockså de förändringar avseende /84 som föreslogs i budgetpropositionen.Därigenom erhålls enligt min mening en samlad och konsistent bild av deföreslagna förändringarna mellan budgetåren. Detta är erfarenhetsmässigt avvärde som komplement till de anslagsvisa resultatredovisningar, som i övrigtpräglar budgetredovisningen. Föreslagna förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande fr. o. m. t. o. m. Garantier för lån till byggande Garantier till varvsindustrin m. Summa förändringar av ramar ' Genom att en ny årlig ram fastställs för budgetåret1983/84 ökar den totala ramen för statens garantiåtagande motsvarande hela denårliga ramens storlek. Om bifaller regeringens förslag kommer såledesramarna för statens garantiåtaganden att öka frän 121378 milj. kr. den 31december 1982 med 10906,5 milj. kr. till ingången av /84, dvs.flll sammanlagt 132284,5 milj. kr. De propositionsförslag i denna fråga som jag nu redovisatavser perioden t.o.m. . Eventuella förslag efter detta datum -liksom eventuella förändringar till följd av riksdagsbehandlingen - torde fåredovisas av flnansutskott. 6 Rationalisering och kostnadsbesparingar inomregeringskansliet, m.m. I budgetpropositionen framhöll jag att möjligheterna tillrationaliseringar och kostnadsbesparingar självfallet borde prövas inomregeringskansliet pä samma sätt som vid myndigheterna. Regeringen har därefteri proposition om anslag för /84 till vissa departement medanledning av ändringar i departementsorganisationen (prop. 1982/83:110)fullföljt Prop.1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 97 De föreslagna anslagen innebär att ambitionerna vad avserpersonalbemanning för berörda departement avsevärt begränsas. Införhöstens överväganden av medelstilldelningen till departementen för budgetåret1984/85 är utgångspunkten densamma som för myndigheterna i fråga omhuvudförslaget, dvs. anslaget för /84 inkl. pris- och löneomräkningminskat . Eventuella krav på nya tjänster får prioriteras in ihuvudförslaget. bör ökade möjligheter skapas flll ett flexiblareutnyttjande av gemensamma resurser, främst i form avpersonal, över departmentsgränserna. kommer i likhet medmyndigheterna att i tillämpliga delar få följa budgethandbokens anvisningaroch ärliga anvisningar. Detta innebär bl. a. att ett mera långsiktigtperspektiv måste läggas på planeringen av användningen av regeringskanslietssamlade resurser. Jaghar noterat att medelstilldelningen till och dess verk numera skermed utgångspunkt i huvudförslaget. Därmed kan konstateras att principen medhuvudförslag gäller för statsförvaltningen i sin helhet. Jagvill i detta sammanhang - efter samråd med statsrådet -ta upp en frågasom hänger samman med organisationen av internaadministration. F.n. flnns departementens organisationsavdelning inrättad förbiträde med administrationen och rationaliseringsverksamheten inomregeringskansliet. Vidare flnns ett sekretariat för personalpolitiska frågor iregeringskansliet. Organisationsavdelningen och det personalpolitiskasekretariatet är båda delar av . Härutöver finns regeringskanslietspersonalpolitiska delegation som är ett gemensamt arbetsgivarorgan förpersonalpoliflska och personaladministrativa frågor som enbart rördepartementen, statsrådsberedningen, utrikesrepresenta-tionen ellerkommittéerna. Personalpolitiska delegationen företräder staten somarbetsgivare och har beslutanderätt i vissa frågor inom sitt verksamhetsområde. Somett led i den departementsreform som regeringen nu till övriga delar hargenomfört kan de nu nämnda administrationsorganen komma att sammanföras i ettsärskilt förvaltningskontor för . Det skulle i allt väsentligtha samma arbetsuppgifter som de nuvarande administrationsorganen. Jag räknarmed att effektivitetsvinster står att vinna genom en sådan sammanslagning. Detankommer pä regeringen att besluta om inrättandet av förvaltningskontoret. Verksamhetenvid departementens organisationsavdelning bekostas från ett särskilt anslagGemensamma ändamål för departementen under huvudtitel pästatsbudgeten. har här för nästa budgetär redan anvisat ettförslagsanslag av . 1982/83:100 bil. 15, FiU 32, rskr 214).Det för nästa budgetär anvisade anslagsbeloppet räcker emellertid inte till föratt finansiera det nya förvaltningskontoret eftersom detta skulle komma attbestå av även andra enheter än den nuvarande organisationsavdelningen. 1982/83:150 Bilaga1 Reviderad Finansplan 98 haremellertid beräknats och föreslagits under andra anslag. /84 bör det tilltänkta förvaltningskontoret finansieras fränanslaget Gemensamma ändamål för departementen varjämte vissa omdispositioner avanslag behövs. Det blir här främst fräga om att merbelasta anslaget Gemensammaändamål för departementen och att göra en besparing på det i prop. 1982/83: 110(bil. 4) föreslagna anslaget . Sådana beslut kan fattas avregeringen. Jag är angelägen att framhålla att någon merkostnad förstatsverket inte skall uppkomma genorn tillkomsten av förvaltningskontoret. 7 Statsbudgeten budgetåren 1982/83 och 1983/84 Riksrevisionsverkethar med skrivelser till regeringen lämnat sina beräkningar avdels statsbudgetens inkomster under budgetåren 1982/83 och 1983/84, delsbudgetutfallet för /83. För en närmare redogörelse hänvisar jagtill verkets skrivelser (bil. 1.4 och 1.5). Med dessa och övriga av mig kändaförhållanden som underlag kommer jag nu att redovisa mina kalkyler avseendebudgetutvecklingen för budgetåren 1982/83 och 1983/84. Minavsikt är att först kort redovisa mina beräkningar för innevarande budgetår föratt därefter mer utförligt redogöra för min kalkyl avseende nästkommandebudgetår. 7,1Statsbudgetens inkomster och utgifter /83 Riksrevisionsverketberäknar i tidigare nämnda skrivelser statsinkomsterna för innevarandebudgetår till totalt 188 193 milj. kr. Av den skrivelse, som innehåller enberäkning av budgetutfallet för /83, framgår även att verketberäknat utgifterna till 279992 milj. kr. och budgetunderskottet flll 91 799milj. Riksrevisionsverkethar dock inte tagit hänsyn till resultatet av avslutade förhandlingarnamellan staten och sjukvårdshuvudmännen angående statsbidrag till denpsykiatriska vården och sjukförsäkringen. Jagfinner med anledning härav - i samråd med statsrådet och chefen förcivildepartementet - anledning att öka utgifterna för /83 med 92milj. jämfört med verkets beräkningar. Om verkets beräkningar i övrigtgodtas kan således utgifterna för /83 beräknas till 280084 milj.kr. Jaghar även låtit utföra vissa kalkyler över sannolikt budgetutfall förinnevarande budgetär byggda på kassamässiga redovis- 1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 99 ningar samt de likaledes kassamässiga prognoser för nämndabudgetår som kontoret utfört. Vid en sammanvägd bedömning har jag valt att utgåfrån verkets beräkningar avseende såväl inkomster, utgifter samt saldo. 7.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter budgetåret1983/84 I beräkning av statsbudgetensinkomster för /84 har verket tagit hänsyn till beslut eller förslagom förändringar som har lagts fram av regeringen i propositioner m. m.offentliggjorda före . Efter detta datum har vissaförutsättningar förändrats. Jag avser därför i det följande att redogöra för deförändringar av verkets beräkningar som jag har funnit vara ofrånkomliga. Vid en beräkning av statsinkomsternas utveckling är deantaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse.Riksrevisionsverkets beräkningar grundas pä antagandet att lönesumman mellanåren 1981 och 1982 ökar samt mellan åren 1982 och 1983.Mellan åren 1983 och 1984 har verket valt att utföra beräkningarna utifrån enlönesummetillväxt på . Jämfört med de antaganden som låg till grund för minaberäkningar i budgetpropositionen har lönesummans tillväxt mellan åren 1981och 1982 höjts . Utvecklingen mellan åren 1982 och 1983ansluter sig i stort till vad som låg till gmnd för beräkningarna ibudgetpropositionen. har RRV grundat beräkningarna påen lönesummetillväxt som är högre än vad som var fallet ibudgetpropositionen. Jag har vid min redovisning av den allmänekonomiskautvecklingen redovisat mina överväganden angående lönesummans tillväxt. Dessaavviker i vissa hänseenden något från den antaganden som riksrevisionsverketutgått från. Detta innebär att ett flertal inkomsttitlar behöver revideras pågrund av de ändrade antagandena. Jag har till följd av de ändrade antagandena räknat uppverkets beräkningar avseende fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och räntor med 500 milj. kr. för /84. Jagföljer därvid samma beräkningsteknik som , nämligen att denya löneavtalen endast får marginell effekt på skatteinbetalningarna . För inkomsthuvudgruppen lagstadgade socialavgifter innebärde förändrade antagandena avseende lönesummeulvecklingen följaktligen attinkomsterna bör justeras upp med 459 milj. kr. för /84. Avnaturliga skäl uppstår denna inkomstförstärkning , eftersomdebiteringen för grundar sig på den beräknadelönesummetillväxten för sagda är. Jag har i denna fråga samrått med chefen försocialdepartementet. 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 100 I budgetpropositionen beräknade jag att inflationen igenomsnitt för skulle uppgå till . Som tidigare anförts harprognoserna för inflationen kraftigt sänkts gentemot vad som beräknades ibudgetpropositionen. Inflationen, mätt i enlighet med samma principer somgäller för utvecklingen av priserna i konsumentledet som regelbundet utförs avStatistiska Centralbyrån, beräknas nu uppgå till i genomsnitt för år1983. Den långsammare tillväxten av detta index får som effekt att värdet avden privata konsumtionen i nominella termer reviderats ned jämfört medtidigare beräkningar. Även i förhållande till vad som legat till grund förriksrevisionsverkets beräkningar har nuvarande prognoser av den privatakonsumtionen sänkts. Också vad gäller motsvarande antaganden för harjag, som tidigare framgått, utgått från en något lägre inflationstakt.Sammantaget föranleder detta mig att revidera ned verkets beräkningar avinkomster frän mervärdeskatt med 100 milj. kr. för /84. Som jag har redogjort för bör regeringen underställariksdagen förslag om viss förkortning av skattekrediterna för tobaksskatt ochdryckesskatt från . Förslaget medför, förutsatt riksdagensgodkännande, en bestående minskning av statsskuldräntorna pä ca 100 milj. kr.för helår räknat. Denna effekt har jag bedömt vara av begränsad omfattningjämfört med osäkerheten i beräkningar av utgifterna förstatsskuldräntorna. Av denna anledning har jag valt att inte avvika frånkontorets beräkning av saldot på här aktuell huvudtitel. För /84innebär förslaget dessutom en positiv engångseffekt pä inemot . Engångsförstärkningen berör ett flertal inkomsttitlar. Förinkomsttiteln tobaksskatt innebär förslaget att inkomsterna ökar med 300 milj.kr. jämfört med beräkning. Inkomsterna på inkomsttitlarnaskatt på spritdrycker, skatt på vin och skatt på malt- och läskedrycker anserjag bör räknas upp med 850 milj. kr., 200 milj. kr. resp. 100 milj. kr. De åtgärder som jag nu redovisat syftar till en bättrekassahällning för staten. Det är enligt min mening angeläget attriksrevisionsverket, i samråd med berörda myndigheter, fortsätter att utvecklaprognosinstrument för de områden som berörs av förändringar i statenskassahållning. 1982/83:147 föreslog statsrådet . attinkomsterna frän kreditgarantiavgifterna från /84 skulletillföras budgetens inkomstsida. Förslaget bör innebära att nya inkomsttitlarskall läggas upp på statsbudgeten dels för kreditgarantiavgifterna, dels föråterbetalningar till följd av tidigare infriade garantier. har mot bakgrund av vad som anförs iprop. 1982/ 83:100 angående stafliga kreditgarantier föreslagit att en nyinkomsttitel införs på statsbudgeten frän /84. Verket har dockföreslagit en, jämfört med nyssnämnda statsråds förslag, annorlunda benämningpå 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan dennainkomsttitel, nämligen avgifter för stafliga kreditgarantier. För min egen delförordar jag det i propositionen redovisade förslaget till benämning på deninkomsttitel till vilken inkomsterna frän kreditgarantier inflyter, dvs.influtna avgifter för statliga garantier. Däremot finner jag ingen anledningatt avvika frän den beräkning av inkomsterna som verket har utfört. Jagföreslår dessutom att en ny inkomsttitel benämnd återbetalning av tidigareinfriade statliga garantier läggs upp på statsbudgeten. Inkomsterna på dennafltel beräknar jag skall uppgå till 50 milj. kr. för /84.1 dessafrågor har jag samrätt med statsrådet . . Riksrevisionsverkethar vidare för nästkommande budgetår beräknat inkomsterna under inkomsttitelnstatliga pensionsavgifter, netto efter ett oförändrat lönekostnadspålägg om . Jag finner ingen anledning att förorda att lönekostnadspälägget förbudge-.u-t 1983/84 höjs. På är jag dock medveten om att det tordeva. j jfränkomligt att lönekostnadspålägget måste justeras. I detta sammanhangbör även erinras om det uppdrag som erhållit av regeringenför att utreda vissa frågor kring det statliga lönekostnadspälägget m. m. Riksrevisionsverketsberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran från min sida. Vad gäller detidigare anmälda åtgärdema avseende höjningar av bensinskatt, energiskatt m.m. som ett led i finansieringen av marginalskattereformen - har dessabeaktats vid min beräkning av posten Tillkommande utgiftsbehov, netto. Totaltinnebär de förordade justeringarna av verkets beräkningar att inkomsterna /84 ökar Justering av beräkningar av statsbudgetens inkomster1982/83 och 1983/84 (1000-talkr.) Fysiska personers skatt pä inkomst Skatt på malt- och läskedrycker Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier Summa förändringar enligt föredraganden Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 102 med 2359 milj. kr. Jag beräknar således statsbudgetensinkomster för /84 flll ca . Jag har låtitupprätta en tabell som sammanfattar mina avvikelser frän verkets beräkningar(tabell 3.). I sagda tabell har jag för fullständighetens skull även återgivitstatsinkomsterna för /83 trots att jag inte förordar någraavvikelser frän verkets beräkningar av inkomsterna för detta budgetär. En fullständig redovisning av statsbudgetens inkomster börfogas till protokollet i detta ärende (bil. budgetproposition upptogs de totala utgifternaför /84 till 294 369 milj. kr. Exkluderas posten tillkommandeutgiftsbehov, netto, beräknades de totala utgifterna på utgiftsanslagen, dvs.de totala statsutgifterna exkl. förändringar av anslagsbehållningar ochdisposition av rörlig kredit i denna proposition till 287869 milj. kr. Sedan förelades budgetpropositionen har framtill den ett flertal propositioner innebärande anslagsförändringarföreslagits . Förutsatt bifall uppgår den anslagsmässigaökningen med anledning av dessa propositioner flll ca 651 milj. kr. budgetåret1983/ 84. Detta inkluderar de minskade utgifter för statsskuldräntor som jagstrax återkommer till. Jag vill i sammanhanget även betona att jag beaktat mittförslag till regeringen om ett särskilt stöd till kommunerna avseende år 1984.Budgetbelastningen till följd av det särskilda stödet kan beräknas till 150milj. I samband med min beräkning av anslagskonsekvenserna harjag låtit upprätta en specifikation över föreslagna och beslutadeanslagsförändringar pä statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionenuttryckt i tusental kronor. Denna speciflkation (bil. 1.7) täcker i principperioden t.o.m. mars månad 1983. Propositioner som förelagts underdenna period samt vissa propositioner som beviljats senare datum för föreläggandetför inkluderas i denna specifikation. Jag har tidigare denna dag redovisat min syn på behovet aven kraftfull anti-inflationspolitik och den huvudsakliga uppläggningen av deåtgärder pä budgetens utgiftssida som vid behov bör sättas in i detta syfte.Eventuella statsfinansiella effekter härav återkommer jag till vid minberäkning av posten tillkommande utgiftsbehov, netto. Regeringen bör vidaresenare denna dag att föreslå ökade insatser i sysselsättningspoliflskt syfte.Även dessa memtgifter återkommer jag till vid min anmälan av nämnda post. Anslaget till räntor på statsskulden, m.m. upptogs ibudgetpropositionen för /84 till 56500 milj. kr. Belastningenpå detta anslag är förutom av räntenivån beroende av valutaförluster på grundav ändrade växelkurser, det ackumulerade budgetsaldot frän tidigare budgetår,men naturligtvis även i någon mån beroende av budgetsaldot under det 1982/83:150 Bilaga 1 Reviderad Finansplan 103