prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jaghar därför funnit del nödvändigt att för fasta kostnader i utländsk valuta, tex lokalkostnader utomlands, medge en yllerligare uppräkning om totalt 6,9milj kr för valutakursförändringar. I budgetförslaget ingår också för inköp avADBrutrustning och 750000kr för SIDAs kostnader för telegramtrafik via sambandscentral. Chefen för kommundepartementel har vid sin anmälan fillstatsbudgelen för /84 under Gemensamma frågor tagit upp frågan om den statligarevisionsverksamheten, bl a en ändrad organisation av revisionskonloren. Som slödför förslagel ligger . Förslagel innebär atl SIDA inle längre blir värdmyndighel förnågot revisionskontor. Jag beräknar därför inga medel för denna verksamhel under anslaget. SIDAs myndighetsanslag har i övrigt beräknats enliglhuvudalternativet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Styrelsenför intemationeU utveckling (SIDA) för /84 anvisa etlförslagsanslag av 147050000kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Beräknad ändring 1983/84 (varav lönekostnader) (-h 2238000) (-h 828000) -H 5 222000 Utlandstillägg m. m. SIDA understrykeratt bristen på beredningskapacitet - lrols'hårdhänta rafionaliseringar -är ell allvariigt hinder för alt med god effektivitet kunna förmedla en växandebiståndsvolym till . Eftersom SIDAs myndighetsanslag liggerinom biståndsramen innebär ökningar av SIDAs personalstyrka inga ökade kostnader för statsverket, betonarSIDA. Ianslagsframställningen föreslår SIDA nio nya tjänster. SIDA har dessutom utanföranslagsframställningen begärt ytterligare tre nya tjänster för etl bislåndskonlori , . SIDAs förslag till personalför-slärkningar uppgårdärmed till totalt elva tjänster, varav åtta vid bistånds-kontoren. Efter devalveringeni har SIDA också begärt kompensation för devalveringenmed sammanlagt . Kompensationen avser ökade kostnader för direkt utlandsberoendeposter. Kravet på en myckethård utgiftsprövning i den slafiiga verksamheten kan inte göra något undantagför biståndsmyndigheterna. Det faktum atl SIDAs myndighetsanslag ligger inom biståndsramen är,enligl min mening, inle något skäl atl undanta SIDA från de generellakraven på stor sparsamhetoch fortsalla rationaliseringar. Förstärkningar avSIDAs beredningskapacitel bör därför i första hand sökas genomomprioriteringar inom nuvarande verksamhet. Som jag tidigare anfört bör tyngdpunkten i detbUaterala biståndet läggas vid det Prop.1982/83:100 Bilaga 5 70 1981/82 Utgift 21729941 Reservation 391762 1982/83 Anslag 22000000 1983/84 Förslag 23000000 Från anslaget bestrids kostnaderna föratt sprida upplysning i omsituationen i saml om insatser för all bidra liU utvecklingen i . Ungefär en tredjedel avanslaget används för SIDAs egen informationsverksamhet och två tredjedelargår.till enskUda organisationers u-landsinformation. SIDA betonar allinformalionsanslagel höjts med sammanlagt ,vilket i reala termer innebär en betydande urholkning av anslaget. I anslutningtill anslagsframstäUningen har SIDA också presenterat en rad omfattande utvärderingar avinformationsverksamheten. SIDA föreslår attanslaget höjs från 22 fill . Höjningen bör fördelas proportionelltmellan SIDAs egen informationsverksamhet och information via enskilda organisationer. De riktlinjer föru-landsinformationen, som antog 1979, ligger fast (prop1978/79:113, UU 1978/79:30, rskr 1978/79:395). I informationsverksamheten börsärskUt uppmärksammas det växande ömsesidiga beroendet mellan rikaoch fattiga länder samt de konkreta resultaten av svenska biståndsinsatser. Storleken påinformationsanslaget måste dock noga avvägas mot andra angelägna behov inombiståndet. Jag förordar en ökning av informationsanslaget . Jag hemställer atl regeringen föreslär all tillInformation för /84 anvisa ett reservafionsan-slag på . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 69 bör samtidigl koncentreras lill sådana insatser i vilkaden svenska resursbasen gesmöjlighel alt utvecklas. Det gäUer i synnerhet inom områden som anpassad teknologi och utvecklande av nyabiståndsmetoder. Jag föreslår att avsätts förinsatser under anslagsposten Särskilda program under /84. Medelsbehovet förrekrytering och utbildning av fältpersonal under /84 beräknas tUl 24 miljkr. Jag ser positivt pä del stöd som SIDA har lämnat lill vissaprogramländers myndigheteri deras egen rekrytering av svensk och annan ufiändsk personal. Genom ökat stöd för sådan s k diréktrekryteringkan medverka till att förstärka och utveckla programländernas egenorganisation och kapacitet för personalrekrytering. Jag hemstäUer atl regeringen föreslår atl 1. godkännade riktlinjer och bidrag för bilateralt utvecklingssamar bete genom SIDA, somjag i det föregående har förordat 2. tiUBilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA för /84 anvisa etlreservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 68 efter en katastrof eller Uknande händelse är oftakortsiktigt. För många av de drabbade som förlorat hem och möjlighet fiU egenförsörjning är dock hjälpbehovenmera långvariga. Jag förordar därför att katastrofbistånd också lämnas för att i ett övergångsskedetillgodose behovet av åtempp-byggnad och annan rehabilitering. Flera programländer för svenskt bistånd har till följd avåterkommande naturkatastrofer som torka, översvämningar och insektsangrepp eller på gmnd av sillansträngda ekonomiska läge mer eller mindre regelbundet fått bidrag frånanslagsposten utöver de för utvecklingssamarbetet anvisade medelsramarna.Katastrofbiståndet har i dessa fall ofta gällt livsmedel. Orsakerna till livsmedelsunderskotten ochtänkbara åtgärder alt komma lill rätta meddem måste utredas i varje enskilt faU. Jag välkomnar därför att SIDA filisatt en livsmedelsgrupp med uppgiftall granska framställningar om bilateralt livsmedelsbistånd och alt utarbetariktlinjer på detta område. Jagfinner del också angeläget alt livsmedelslägel i särskill utsatta programländerdryftas vid de återkommande biståndsöverläggningarna. Det är självfalletangeläget att katastrofbiståndet snabbt når fram till människor i nöd,som noggrann planering och uppföljning är nödvändiga för biståndets effektivitet.Jag välkomnar därför att inom SIDA under1981/82 företagits en översyn av katastrofbiståndet och särskilt dess. arbetsformer som utmynnat bl a i kravpå bättre underlag för beslut och för bedömning av behovet av svensk medverkan. Av medel från anslagsposten finansieras även bistånd tillden västafri-kanska republiken e Principe. För /84 föreslår jag lägst fördella ändamål. Inom anslagspostenhar betydande reservafioner uppkomrriit. Med hänsyn härtill finner jag attanslagsposten under /84 kan begränsas fill . I överensstämmelse med vad jag anfört iinledningsavsnitlel om en starkare betoningav landprogrammeringsprincipen ser jag det som angelägel alt öka del landinriklade biståndet inom delbilaterala anslaget. Elt uttryck för denna strävan är alt minska insatsernaunder anslagsposterna Särskildaprogram och Mark- och miljövård samt energi . Jag finner det likasåföljdriktigt att anslaget mark- och miljövård samt energi upphör och alt insatserna inom dessa områden återförs fillanslagsposten Särskilda program, ur vilken de bröts ut /82.Avsikten är dock inle all skära nedeller avbryta insatser som inletts eller planeras under anslagspostenmark- och miljövård saml energi utan dessa skaU ingå som en delpost inom Särskilda program. Liksom hittillsbör huvuddelen av biståndet på dessa områden inrymmas i landramarna. Som ett resullal aven översyn som SIDA gjort av den ämnesinriklade verksamheten har insatsernaknutits fastare tiU det landprogrammerade samarbetet och koncentrerats tUl färre ämnesområden.Enligt min mening bör yllerligare ansträngningar göras på den inslagna vägen.Verksamheten Prop.1982/83:100 Bilaga 5 67 kommer all verka för all också andra givare iökad utsträckning lämnarbidrag för sådana insatser. Under anslagspostenRegionala insatser har stöd lämnats till dels den Östafrikanskautvecklingsbanken (EADB), dels det regionala ekonomiska samarbetet meUan demajoritetsstyrda staterna i södra (SADCC). Samarbetet mellan dessastater (, , , , , ,och ) syftar till att minskaberoendet av . Samarbetet mellanSADCC-staterna har hitfills koncentrerats fill transporter ochkommunikationer. Även inom andra sektorer, där etl intensifierat regionallsamarbete nu förbereds, har goda möjligheter atl lämna bistånd t ex förindustriutveckling, energiförsörjning, utbUdning, miljö- och markvård samtlivsmedelsförsörjning. Jag förordar all beloppet föranslagsposten Regionala insatser höjs till 115milj kr för /84 och att SIDA i sin fortsatta beredning av SADCC-insatser bör räkna med en planeringsram på110 milj kr för budgetåren 1984/85och 1985/86. Resterande belopp kan vid behov användas för bl a fortsatta bidraglill EADB. Inom anslagsposten kan också inrymmas slöd tillMekong-kommiltén. Bistånd med medelfrån anslagsposten EnskUda organisationer är elt effektivt redskap i utvecklingssamarbetet och ett värdefulltkomplement till det av SIDA administreradebiståndet. Enskilda organisationers insatser når ofta de fattigaste ochmest utsatta gmpperna i och bedrivsmed låga administrafionskostnader. De enskilda organisationernas arbete ochengagemang bidrar dessutom till ökadförståelse för utvecklingsfrågor bland allmänheten i . Medelsbehovet /84 beräknas till . Jag välkomnar SIDAsansträngningar atl uppnå ökad effektivitet och administrativa förenklingargenom att teckna ramavtal med de större organisatio-nema, senast med Svenskvolontärsamverkan (SVS) och Svenska handikapporganisationernas bislåndsstiftelse (SHIA). Jag villockså erinra om möjligheten att ge direkta bidrag tiU kvinnoorganisationer i Katastrofer m m används - för hjälp åt människor i somdrabbats av naturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter förextra bistånd lill länder som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försöijning och utveckUng hotas av oförutsedda händelser - för bistånd lill katastrofberedskap ochförebyggande insatser som allmän reserv inom del bilaterala anslaget Flyktingar ochhemlösa är en av de största moltagargrupperna av katastrofbistånd. Storahjälpbehov föreligger i , och . I finns uppskattningsvis5 milj hemlösa, varav många lever undermycket svåra levnadsförhållanden. I kvarstår biståndsbehovenför hemlösa och på annat sätt utsatta kampucheaner. Katastrofbistånd för att tUlmötesgå människors akutaförsörjningsbehov Prop.1982/83:100 Bilaga 5 66 I fråga omBangladesh, och anser jag oförändrade medelsramar varatillräckliga för att genomföra pågående och planerade program. Beträffande Indiensker tiUbaka en gradvis ökning av det ändamålsbestämdabiståndet med särskild inriktning på fatliga gmpper. Genomförandet haremeUertid fördröjts och utbetalningarna försenats. har nyalångsiktiga stora projekt inom vallenförsörjning och skogsbmk inlettseller skall inledas under innevarande år. Därför fanns vid innevarande budgetårs ingångbetydande outnyttjade medel. Jag anser därför alt medelsramen kan hållas påoförändrad nivå under /84. Jag finner det dock motiverat atlu-krediter i större omfattning än vad som skett under innevarande budgetåranvänds i utvecklingssamarbetetmed . Särskilt lämpade för sådan u-kreditgivning är enligt min meningprojekt inom energisektorn. Vissalandprogramkostnader upptar skatter och sociala avgtfter för fältpersonal; som eriäggsi . Medelsbehovet /84 beräknasvara nägot mindre än . lidsutveckling i har inneburit nya krav på resurser tiUanslagsposten //Mman/rör/ bistånd i . Krigen i ochGuatemala fortsätter utan att någon förhandlingslösning f n är i sikte. Som enföljd av inbördeskrigen är flera hundra lusen människor flyktingar iregionen och kanske en miljon människor hemlösa i sina egna länder. Jag finneren höjning av anslagsposten angelägen. Det är min förhoppning alt också andrabiståndsgivare skall öka sina humanitära anslagtUl regionen. Det betydande svenska biståndsengagemangel underlättar förSverige att lämna ett bidrag till ansträngningarna att lösa konflikternai regionen på politisk väg. Det humanitärabiståndet fördelas efter förslag från den av regeringen tillsattaberedningen för humanitärt bistånd. Företräde bör lämnas ål insatser som bidrar lillatt motverka följderna av politiskt förtryck. Humanitärt bistånd i södra utgår främst som stödåt befrielserörelserna (ANC), som verkar för ett fritt från apartheid, och South WestAfrica People's Organization (SWAPO), somarbetar för etl självständigt , samt som flykfing-slöd genom olikaFN-organ och enskilda organisationer. På gmnd av förhållandena i och finns anledning räkna med att flyktingströmmen och därmed hjälpbehoven kommeratt vara av minst samma omfattningsom under /83. Vidare förutser jag inom fortsatta behov av rättshjälp samtfamilje- och studiestöd. Med hänsyntill anslagsutnyttjandet kommer ett oförändrat anslag pä attvara tillfyllest. Utöver detta belopp kan medel ur kataslrofposlen liksom vid behov utnyttjas förhumanitära insatser i södra . 1982/83:100 Bilaga 5 65 Beträffande ,, , , , och finner jag atllägre medelsramar än de av SIDA föreslagna är tillräckliga för alt genomförapågående och planerade program under /84. Den svåraförsöijningssituationen i motiverar en fortsatt ökning av detsvenska stödet som kraven på biståndspersonalens säkerhet ocheffektivitet upprätthålls. Som en tillfäUig åtgärd kan omfördelningar av medelfrän projektbistånd till importstöd komma att övervägas. Försörjningslägel ochsäkerhetssituationen i har allvarligt försämrats ,då den sydafrikanska aggressionen och subversionen mol landet trappades upp.Jag finner det därför angeläget alt hälla beredskap för vissa extra insatser iAngola utöver den föreslagna landramen. Den svåra ekonomiskasituationen i gör etl fortsatt starkt bislåndsengagemang frän svensksida angeläget. Biståndet bör i högre grad inriktas på en konsolidering ochupprustning av befinUiga projekt. Endast i undantagsfaU bör nya projektinledas. Den ekonomiska krisen i landet kan också göra det angeläget att i ökadutsträckning omfördela medel från projektbisländ till importslöd för alt fäfram nödvändiga leveranser av reservdels- och underhällsutmstning och råvaror.Del bör betonas att en sädan förändring av biståndets inriktning endast får blifillfäUig. Den kan emellertid även komma atl bli aktuell i andramottagarländer. I dessa sammanhang bör fillfälliga svenska insatser i form avbundet importstöd också kunna komma ifråga. De bör emeUertid genomföras i närasamråd med andra givare. Höjningarna avmedelsramarna för , , , Sri Länka, , ochZimbabwe följer SIDAs förslag. Den relativt seltkraffiga ökningen av medelsramen för Sri Länka beror på det sexårigainsatsavtal om stöd tUl vattenkraftverket Kotmale, som ingicks i juh 1982 ienlighet med beslul (prop 1981/82:215, UU 1981/82:28, rskr1981/82:426). Detta insatsavlal innebär att stödet fill Kotmale-projektel underbudgetåren 1982/83-1987/88 uppgår fill totalt , varav 190 mUj kravser /84. Med hänsyn till den storareservationen pä har jag funnit den av SIDA föreslagna höjningentillräcklig. När del gäller ,, och föreslår jag högre medelsramar än dem somupplagils i SIDAs förslag. Höjningarna är avsedda alt ge utrymme förutvecklingssamarbete i huvudsakligen oförändrad omfattning. I fräga omBotswana och har jag beaktat ländernas biståndsbehov i förening medhög kapacitet att ta emot och tillgodogöra sig bistånd. 5 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 Bilateraltutvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1982/83-1983/84 Förslag till medelsram 1983/84 Humanitärt bistånd i La- Humanitärt bistånd i söd- Katastrofer m. m. 3799,6" ' inrymmeräven den anslagspost som /83 benämndes Miljö- och markvård samt energi. = Varav 130 milj. kr. tasi anspråk av ointecknade reservationsmedel efter /83. ' Tekniskt samarbete ochu-krediter, som /83 benämndes Bredare samarbeterespektive Särskilt förmånlig kreditgivning till u-land, samt två delposter omtotalt 2,1 milj. kr. Särskilda program har överförts till ett nytt anslag. C 9 Övrigau-landspolitiska insatser m. m. '' Av denna summa utgörs 3669,6 milj. kr. av det föreslagna anslaget C 2. /84 och130 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel enligt not 2 ovan. 1982/83:100 Bilaga 5 63 ökning på möjliggörs genom att avointecknade reservationsmedel efter /82 tas i anspråk /84. Genom denna ökning, och en omfördelning av medel fränövriga anslagsposterunder C 2., har programländernas medelsramar kunnat vidmakthållas och ävenöka något i förhällande tiU det totala biståndet genom SIDA under innevarande budgetår. För programländer,vissa landprogramkostnader, regionala insatser och humanitärt biståndtiU flyktingar och befrielserörelser föreslår jag sammanlagt 3 170 milj krmotsvarande mer än under innevarande budgetär - av de totalabiståndsanslagen. Härav ulgör ca hälften bistånd och insatser i södra . Jag kommer senareatt föreslå ökade anslag även för tekniskt samarbete och u-krediter genomBITS inom ramen för det nya anslaget C 9. Om dessa medel inräknas uppgår det totalabilaterala biståndet genom SIDA och BITS till av den totala biståndsramen. Avvecklingen av detlångsiktiga utvecklingssamarbetet med kommer alt fullföljas, varvidbiståndet genom SIDA ersätts av tekniskt samarbete genom BITS.Utvecklingssamarbetet med och bör planeras enligt sammalångsiktiga principer som gäller för programländerna i övrigt. Därutöverförutser jag f n inga förändringar i kretsenav programländer. Biståndelsämnesfördelning och inriktning har behandlats i ett tidigare avsnitt. Jag hardärvid föreslagit att ökad tonvikt ges åt det direkta utvecklingssamarbetetmed programländerna och att vissa förändringar och nedskärningar genomförsbeträffande det icke landprogrammerade biståndet. Medelsramarna för samarbetet medmottagarländerna bör ses som ett uttryck för en strävan atl bibehålla en ihuvudsak oförändrad aktivitetsnivå,samfidigt som behoven och möjlighelerna alt nå målen för samarbetet beaktas.Stor vikt måste fästas vid mottagarlandets möjligheter alt tillgodogörasig biståndet. Vid bedömning avmottagningskapaciteten bör hänsyn tas fill förekomsten av outnyttjadebiständsmedel från föregående och löpande budgetär, men också till en rad andrafaktorer som samarbetslandets planering och egna resurser för genomförande avbiståndsprogram. Jag har funnit detta naturligt främst med tanke pä att utvecklingssamarbetetmed de flesta mottagarländerna är långsiktigt. Medelsramar, som är avpassade efter samarbetsländernasmottagningskapacitet, bidrar ocksä till att medlen används pä ett sätt sommotsvarar kraven på ökad effektivitet i biståndsgiv-ningen. Med dennautgångspunkt kan medelsramarnas utveckling för de enskUda samarbetsländernautfalla olika under skilda budgetår utan att det behöver vara ett uttryck förförändringar i viljan att samarbeta med det ena eller andra landet. Förslagen tillmedelsramar för mottagarländer och andra ändamål framgår av tabell 4. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 62 Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA 1981/82 Utgift 3 210731481 Reservalion 1704861868 1982/83 Anslag 3677627000 1983/84 Förslag 3669650000' ' Härutöver kommer av ointecknadereservationsmedel efter /82att tas i anspråk under /84 Styrelsen förinlernafionell utveckling (SIDA) föreslår för /84 en höjning av biståndet genomSIDA med fill 4049 milj kr.SIDAs förslag bygger på antagandet atl bisländsanslagen för /84 skaU niolsvara 1,avbmtlonalionaUnkomslen (BNI) . SIDA har vidare utgått från en oförändradfördelning av biståndsanslagen för mulfilalerala och bilaterala ändamål. SIDAsförslag begränsar sig till de anslagsposter som disponeras av styrelsen, dvsanslaget C 2. SIDA framhåller atlu-ländernas ekonomiska silualion fortsätter att försämras och förordar enfortsatt satsning på landsbygdsutveckling som ell medel atl nä de svagare grupperna.Biståndet bör i ökad utsträckning inriktaspä insatser för att vidmakthålla den existerande produktionsapparatensnarare än på nyinvesteringar. Fleramottagarländer har stora problem av institutionen och organisatorisk art, vilka bla yttrar sig i svårigheter med livsmedelsförsörjningen. SIDA förordar enfortsalt dialog med mottagarländerna i dessa frågor och ett utökatförvaltningsbistånd. Enligl SIDA bör landramsmedel för livsme-delsförsöijning iförsta hand användas för atl öka den egna produktionen av basföda och endastundanlagsvis för livsmedelsimport. SIDA framhållervikten av alt svenska resurser i ökad omfattning medverkar i biståndet.Samtidigt pekar SIDA på att den egna administrativa kapaciteten är hårtansträngd och utgör en begränsning dä det gäller att uppnå debislåndspoliliska målen. Mot denna bakgrund föreslås en förstärkning av SIDAsresurser för planering och genomförande av biståndet. SIDA föreslår inganya samarbetsländer under /84. Samarbetet med föreslås upphöra medutgången av /83 i enlighetmed tidigare riksdagsbeslut. Styrelsen föreslår en höjning av landramarna med . Mindreprocentuella höjningar föreslås för , , och Vietnam.För , och föresläs en något större höjning ängenomsnillet. Oförändrade ramarföreslås för , och . För budgetåret1983/84 föreslår jag bidrag till bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA, som tillsammans uppgårlill . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 61 Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete, somjag har förordat i del föregående 2. godkänna de gjordautfästelser, somjag angivit i del föregående 3. bemyndigaregeringen atl göra en särskild kapitalökning i Asiatiska utvecklingsbankenoch della i bankens allmänna kapitalökning i enlighet med vad jag föreslagit i det föregående 4. bemyndigaregeringen att delta i Asiatiska utvecklingsfondens tredje påfyllnad medett totalt bidrag pä 252 220 700 för budgetåren 1983/84-1986/87 5. bemyndigaregeringen att ingå avtal om ett svenskt bidrag till finansieringen avell internationellt sjöfartsuniversitet i enUghet med de riktlinjeroch förbehåU som jag tidigare angett, och all kostnaden skall belasta anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag 6. bemyndigaregeringen all göra de utfästelser och åtaganden, som jag hämtöver har föreslagit i detföregående 7. tillBidrag tiU internationella biståndsprogram för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 60 effektiv institution, väl anpassad att genomförautvecklingsprojekt under de speciella omständigheter som desmå karibiskaö-ländema befinner sig i. sker lämpligast genom etl bidrag lill dengemensamma specialfonden som avses kunna bötja sin verksamhet Ijanuari 1984.Den exakta storleken av ett sådant bidrag kan inte beräknas men det tordekomma alt bli ca , dvs ca , per är. Somjag redovisattidigare genomgår FNs utvecklingsprogram (UNDP) en aUvarlig resurskris.En räddningsoperation kan bli aktuell . Med hänsyn fill den vikt Sverigetillmäter UNDP bör vi ha beredskap att ge UNDP ett extra bidrag i samband med ensådan rädd-ningsoperafion. Jag har därför reserverat för detta ändamål.Jag harockså reserverat för extra bidrag till och för extraflykfingbislånd genom UNRWA eUer UNHCR. Om den multUaterala reserven ärtillräcklig vid utgången av /83 bör även bidraget fiU ökas med 20 milj. kr. har under budgetåren 1980/81-1982/83 gett bidragtill FN för vetenskap och teknik för utveckling med sammanlagt 38 milj kr.Förhandlingarpågår om ell permanent finansieringssystem. har spelat en akfiv och pådrivanderoll i dessa förhandlingar. Vårt bidrag bör därför ligga kvar på en högnivå. Den exakta storleken får emellerfid bestämmas med hänsyn tagen tiU bl a andra givarländersinsatser Den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) harutarbetat ett förslag till inlernalionellt sjöfartsuniversUel, som skall drivas i IMOsregi. skall gehögre utbildning på sjöfartsområdet och därmed stärka de regionalautbildningscentra som finns i en rad . Man anser all den infrastruktur som krävs för en sådan institution endasikan sökas i etl i-land och atl den nedlagda i ärväl lämpad för detta ändamål. kommunhar utfäst sig alt ställa lokaler ochutrustning tUl IMOs förfogande. Enligt IMOs planer beräknas universitetetpåbörja sin verksamhet .