prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Finansiering sker genom SP:sutruslningsanslag och objektet las upp som en tillgång i myndighetensbalansräkning. Övrig utmslningsanskaffning direktavskrivs och finansierasdärmed genom driftbudgeten. Avskrivningstidens längdär normalt men i vissa fall förekommer såväl 5 som 20 år.Investeringskapilalet förräntas - enligl beslämmelser i regleringsbrev /83 - . SP har hittillsårligen lill en särskild inkomsttitel inlevererat medel motsvarande avkostnaderna för avskrivning och förräntning. Detta gäller dock ejinvesteringar inom justering och ädelmelallkonlroll där kravet är . Från ochmed budgelårel 1982/83 har denna situation förändrats. För investeringar somanskaffats på detta anslag avseende budgelårel 1982/83 skall medel mol- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 225 svarande de totala kostnaderna för avskrivningoch förräntning inlevereras. SP:s utmstningskapital har till slörsla delenanskaffats . Kapitalet hade per ellbokfört värde av 66,1 milj. kr. Avskrivningarna - beräknade påanskaffningskostnad - uppgick under budgetåren 1979/80, 1980/81 och 1981/82till 5,4 milj. kr.. 6,7 milj. kr. resp. 7,5 milj. kr. För budgelårel 1982/83beräknas motsvarande siffra vara 8,1 milj. kr. Med en avskrivningslid päi genomsnitt och en infialion på bliråleranskaffningskoslnaden för nuvarande utrustning dubbelt så slor somanskaffningskostnaden. SP skulle i princip därmed ha elt årligtåteranskaffningsbehov som är dubbelt så slort som de årliga avskrivningarna.Härtill kommer yllerligare investeringsbehov inom de områden där verksamhetenexpanderar. Ovanslående diskussionvisar all nuvarande anslagsnivå på 7,0 milj. kr. innebär en successivurholkning av SP:s möjligheter till förnyelse av ulmslning. tordedella innebära en fara för SP:s fortsatta existens. kommer sannolikt en stor del av den utmstning som anskaffades isamband med omlokaliseringen alt vara avskriven och utrangeras. Anskaffningsbehovelkommer därmed all öka kraftigt. SP har därför behov av en successiv höjning avutmstningsanslagel till en nivå på 15 milj. kr. Etl första steg mol denna nivåbör las under /84 och SP hemställer för delta budgetär om eltanslag av 8 milj. kr. För kompletterings- ochersättningsanskaffningar av utrustning under nästa budgetär har jag beräknatell medelsbehov av 7 milj. kr. Somjag redovisat vid minanmälan av anslaget Siatens provningsanslalt: Uppdragsverksamhet har SPhemställt om ändrade regler för avskrivning och förräntning av den ulmslningsom anskaffats med anlitande av detta anslag. Jag är inle beredd alt förordanågon sådan förändring. Jag hemställer all regeringen föreslår atl lill Siatensprovningsanslalt: Utrustning för /84 anvisa eltreservationsanslag av . Nytt anslag (förslag) I . Statens provningsanslalt(SP) är central förvaltningsmyndighet för provning och kontroll saml allmänoch legal melrologi. Dessa arbetsuppgifterbedrivs inom enheterna mäl- och provcenlrum. 15 1982/83.1 samt. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 226 En redovisning av verksamheten vid dessa enheter samt avomfattningen av den nuvarande riksprovplats- och riksmälplatsorganisalionen harlämnals senast i prop.1981/82: 121 (s. 20-23). Departementspromemorian Officiell provning och mätteknik organisationsfrågorm.m. Idepartementspromemorian (Ds I 1982:7) Officiell provning och mätteknik -organisationsfrågor m.m. har föreslagits att enheterna mälcenlrum och provcentmmvid statens provningsanslalt avskiljs från provningsanstallen och fårbilda en ny frislående central förvaltningsmyndighet för officiell provning och allmän och legalmetrologi. Motivet fillförslagel är all provningsanslallens nuvarande dubbelroll som dels centralförvaltningsmyndighet för officiell provning och allmän och legal metrologi,dels tekniskt provande organ har inneburit ell jävsförhållande som kritiserats från flera håll. Förslagen i promemorian grundar sigdelvis på tidigare uiredningar. a.föreslog mät- och kalibreringsutredning i betänkandet (Ds I 1979:6) atl matrådet skulle filldelas självständiga beslutsbefogenheter. Utredningens förslag harredan lett till all en särskild delav provningsanslallens bidragsanslag öronmärkls som bidrag till riksmälplalser såväl inom som utom provningsanstallen(jfr prop. 1979/ 80:100 bil. 17, s.281). Utredningen framhöll att fördelningen av nämnda medel borde göras av elt gentemotriksmätplatserna fristående organ. Matrådetvar, om del tilldelades egen beslutsrätt, lämpligt för delta ändamål. Samtligaremissinslanser utom riksrevisionsverkel (RRV) tillstyrkte utredningens förslag.Etl flertal organ framhöll särskill del önskvärda i all matrådet tilldeladessjälvständiga beslutsbefogenheter. SP föreslog i sill remissyttrande allmotsvarande ålgärder vidtogs inom provrådels verksamhetsområde. I departementspromemorian Officiell provning ochmätteknik har redovisats synpunkter på SP:s dubbelroll som framförts lilldepartementet av näringsfrihelsombudsmannen och riksrevisionsverkel (RRV). Kritiskasynpunkter mol SP:s dubbelroll vid utseende av auktoriserade provplalser har också framförtsi (jfr motion 1979/80:33, rskr 1979/80:223). I promemorianframhålls alt starka principiella skäl talar för en omorganisation av dennuvarande beslutsordningen inom provnings- och mäl-ningsområdet. För all officiellprovning skall kunna bedrivas pä elt för arbelel rationellt säll krävs altprovning sker objektivt. syslem, där flera föreskrivande myndigheter riktarkrav mot en och samma produkt kräver en samordnande mellaninslans. För all en sådansamordningsinsats skall kunna bedrivas effektivt och med omgivningens fullaförtroende krävs all del samordnande organet är Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 227 fristående från varje form av intresse inom denverksamhel man är satt all administrera saml alt det samordnande organet har välgenomtänkta arbetsuppgifteroch befogenheter. De förslag som förts fram frän mälulredningen,provningsanstallen och RRV innebär all matrådet och provningsrådel tilldelassjälvständiga beslutsbefogenheter inom sina områden. Verksamheten skulle enligt några av förslagen dockäven i fortsättningen äga rum inom samma myndighet som också bedriver egenpraktisk verksamhel. En sådan organisatorisk inplacering skulle förmodligen inleundanröja grunden för den kritik som riktats mot den nuvarande ordningen. Istället bör, enligl promemorian, en ren uppdelning av provningsanslallensarbetsuppgifter ske så alt den nuvarande verksamheten vid mät- och provcenlrumbildar utgångspunkt för bildandet av en ny och från provningsanstallenfristående myndighet. I promemorian redovisas också de organisatoriskakonsekvenserna av en sådanombildning. De uppgifter somblir aktuella för den nya myndigheten är i första hand de som åvilarprovningsanstallen i egenskap av central förvaltningsmyndighet förofficiell provning och kontroll saml allmän och legal melrologi. Dessa beslår i atlorganisera, samordna och utöva tillsyn över sådan verksamhel på delsäll som anges i lagstiftningen om riksprov- och riksmälplalser. Inomprovningsområdel föreslås i promemorian atl del bör ingå i myndighetensuppgifter all initiera ell effeklivilelsfrämjande arbete inom olika föreskriflsområden. I 1981 årskompletteringsproposilion (prop. 1980/81: 150, bil. 2, s. 20) har bl.a. behovelav all ägna ökad uppmärksamhet åt efTekterna av slallig reglering ochnormgivning lagils upp. Där anges all statliga myndigheters normgivning, bl. a. sådan som gmndar sig påallmän hållen ramlagstiftning bör bliföremål för en fortlöpande och systematisk översyn i syfte alt åstadkomma samhällsekonomiska besparingar. Vidareframhålls viklen av atl slalligregelstyrning, normgivning och tillsynsverksamhet ses över och begränsas. En stor del av deregler som åsyftas innehåller föreskrifter om teknisk provning ochkontroll. Den överblick som den nya myndigheten erhåller i sittsamordningsarbete gör den till elt lämpligl instmment för bevakning av all angivna riktlinjer följs upp. För alt ensådan samordning skall bli meningsfullföreslås i promemorian att denna, i likhet med vad som föreslagils av RRV, skall gälla all föreskriventeknisk provning och kontroll. Ävenom det slutliga beslulel om provningsform bör ligga kvar på de föreskrivande myndigheterna bör del utvidgadesamordningsansvar som föreslås hasom effekt alt myndigheten vid samråd med föreskrivande myndigheter bör kunna ge råd om val avprovningsform. En viktig del imyndighetens arbete bör vara all även se till de ekonomiska effekterna av deprovningsområden man överblickar. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 228 Myndigheten och RRV bör idelta avseende kunna samverka för alt på della sätt underlätta RRV:s granskningav atl begränsningskungörelsen (1970:641) efterievs inom del aktuellaföreskriftsområdet. annat område därsamverkan med en annan myndighet utanför provningsområdet är aktuell är inomområdet för samordning med internationella föreskrifter. Även här bör liksomhittills del primära ansvaret för internationell samordning inom varjeföreskriflsområde åvila vederbörande föreskrivande myndighet. Den primärauppgiften för myndigheten i dessa avseenden bör vara all bevaka all samordningsker med inlernalionella förhållanden, såväl vad gäller föreskrifter som vadgäller själva systemet inom vilket provning och kontroll bedrivs. Beträffande uppgifterinom målområdet föreslås i promemorian all myndigheten bl. a. får ansvaret föralt redovisa vilka medel som behövs för alt bedriva verksamheten vidriksmätplatserna samt atl fördela de medel som ställs tillprovningsanslallens förfogande för verksamheten vid de olika riksmätplatsernasåväl inom som utom provningsanstallen. Dessa medel uppgår under budgelårel1982/83 till 3 milj. kr. mäl- ochkalibreringsutredning föreslog all man trots de nationella satsningarna pågmndläggande metrologi bör eftersträva nordiskt samarbete i syfte atl nå etlmer effektivt utnyttjande av befintliga resurser och för atl undvika dubbleringav dyrbara nysatsningar inom mer specialiserade områden. Utredningen föreslog också att den existerandeinformella nordiska samrådsgmppen NORMET som beslår av en representant från vartderaav de fyra nordiska länderna omstmktureras sä alt den blir ett organ som på etteffektivt sätt kan sköta de uppräknade samordningsfrågorna. Förutsättningen äralt organet kan skaffa sig en god överblick över situationen i de olikaländerna. Till organets uppgift skulle även höra all förmedla information ochlösa vissa praktiska problem i samband med det nordiska samarbelel.Verksamheten skulle finansieras av och av de dellagandeländerna. I promemorian föreslås all utredningens förslag genomförs i dessadelar. Mäl- och provcentmm är f.n. enheter inom statens provningsanslalt. Beslul i administrativa frågor fattasinom provningsanstallen. Beslul i mäl-och provningslekniska frågor bereds inommäl- och provcentmm och anmäls sedan i resp. mäl- och provrådel. Dessa råd hardock ingen beslutsrätt utan är all betrakta som rådgivande organ åtprovningsanslallens styrelse. Rådens ledamöter utses av.regeringen. I promemorian föresläsall beslutsrätten hos och ledning överförs till motsvarande organhos den nya myndigheten, vilken bör ledas av en styrelse beslående av enordförande samt ordförandena i M- och P-råden. För de beslul som f.n. bereds inom råden böransvaret i framliden övergå lill råden själva, sä alt de, i myndighetensställe, skall kunna fatta 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 229 Styrelsens reellabeslutsrätt blir således begränsad till för myndigheten gemensamma anslagsfrågoroch frågor av administrativ nalur. Som kanslichef vidmyndigheten bör en av de överingenjörer som är chefer för myndighetens"mätr" eller "provdel" kunna utses. F.n. finns 16 tjänstervid mäl- och provcentmm. Dessa är beräknade utifrån enheternas nuvarandearbetsuppgifter. Den nya myndighetsbildningen behöver i sig inte medföra någonökad arbetsbelastning. De administrativa tjänster som erfordras bör lill slordel kunna köpas från t. ex. provningsanstallen. En utgångspunkt för dennya myndigheten bör vara all börja verksamheten med oförändradepersonalresurser. I promemorian framhålls atl del är möjligl alt inomoförändrade ekonomiska ramar förstärka verksamheten. F. n. finansierasverksamheten vid mät- och provcenlrum med omsäll-ningsavgifler förriksprovplatserna saml med auktorisalionsavgifter. Avgiften är f. n. 0,avriksprovplatsernas omsättning. I promemorian föreslås all det i framliden börankomma på regering och riksdag all fastställa nivån på omsällningsavgiflerna.Detta bör ske i del årliga budgetarbetet. Den nu föreslagnauppdelningen av SP medför enligt promemorian inga direkta konsekvenser förprovningsanslallens organisation. I realiteten är denna redan utformad så allen uppdelning, även i vad gäller finansiering av verksamheten, har skelt. Överdepartementspromemorian har yttranden avgivits av försvarels materielverk,försvarels forskningsanstalt, flygtekniska försöksanstalten, ,, , siatens vägverk, statens väg- och trafikinstitul,, , luftfartsverket, statskontoret,riksrevisionsverkel (RRV), , lantbruksslyrelsen, statensjordbruksnämnd, statens maskinprovningar, ,, , medproduktkonlrollnämnden, siatens strälskyddsinstitut, ,, krigsmaterielinspektionen, arbelarskyddsslyrelsen,bosladsslyrelsen, planverket, statens industriverk, ,styrelsen för teknisk utveckling, siatens provningsanslalt, förenadefabriksverken, statens brandnämnd. Centralorganisationen /SR,i (LO), , SlS-Slandardiseringskom-missionen i , ABSiatens Anläggningsprovning, AB , ,och (). De flestaremissinslanserna stöder förslagel alt den centrala förvall-ningsmyndighelsroUenför officiell provning och kontroll samt allmän och legal melrologi avskiljsfrån statens provningsanslalt. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 230 Flertalet remissinslanserbetonar viklen av atl den föreslagna omorganisationen genomförs. a. anförarbetarskyddsstyrelsen all såväl prakfiska som principiella skäl talar för ensådan uppdelning av SP:s uppgifter. Flera remissinslanserbehandlar främst jävsförhållandel i SP:s nuvarande dubbelroll, där SP delsskall göra övergripande samhällsbedömningar och ta hänsyn till helaprovningsområdets bästa, dels göra förelagsekonomiska bedömningar i sin egenuppdragsverksamhet. Varje gång samordnings- eller lillsynsåtgärder har riktatsmol områden där SP är tekniskt verksam menar man alt SP:s trovärdighet såvälkunnat som i vissa fall har salts i fråga. , vars yttrandebifogals SP:s remissvar, vitsordar erfarenhel med arbetet allsamordna den officiella provningsverksamheten, all SP:s dubbelroll i praktikenmedför större svårigheter än som fömtsägs från statsmakterna då nuvarandeorganisation beslutades. Rådet bekräftar därför behovel av alt den föreslagnaomorganisationen genomförs. , vars yllrandeockså bifogats SP:s yttrande, framhåller all förslagel om en ändradorganisation innebär ell vikfigl steg på vägen mol en mera samhällsrikligansvarsfördelning. () framhåller alt en grund för olikformig behandling av utomstående organ iförhållande lill SP:s egen verksamhel skulle bli undanröjd genom denföreslagna omorganisationen. Liknande motiv har även framförts av bl. a. LO,förenade fabriksverken, SEMKO och . Andra remissinstanser,exempelvis och AB , betonar del olämpliga iSP:s dubbelroll ur principiell synpunkt. Nägra remissorganavslyrker förslaget. Bl.a. anser RRV atl förslaget i departementspromemorianinte bör läggas lill gmnd för beslut om omorganisation av statensprovningsanslalt innan förslagels konsekvenser utretts ytterligare och jämförtsmed konsekvenserna av all avveckla den ceniralaförvaltningsmyndighetsfunktionen för officiell provning. Försvarets materielverkoch avslyrker promemorieförslaget och föreslår istället all provrådel och provcentrum avvecklas och all deras uppgifteröverförs till de föreskrivandemyndigheterna. De remissinslanser somyttrat sig över den nya myndighetens arbetsuppgifter har hiivudsakligentillstyrkt promemorieförslagel. En allmän uppfattning bland remissinstansernaär atl de föreslagna arbetsuppgifterna är väl motiverade och väl avvägda. arbelarskyddsstyrelsen och statens industriverk, framhåller allmyndighetens samordnande uppgifter inte får innebära atl de föreskrivandemyndigheterna fråntas någon del av ansvaret för beslutanderätten inom sinaverksamhetsområden. anser all de föreslagna arbetsuppgifterna,speciellt i relation till arbetet hos SP och kommerskollegium bör utredasytterligare. RRV menar atl det är Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 231 osäkert om den nya myndigheten effektivt kanpåverka föreskrivande myndigheter så atl samhällsekonomiska besparingar uppnås. De remissinslanser som yttrat sig ommyndighetens uppgifter inom målområdet biträder enhälligt promemorians förslagall del bör ankomma på den nya myndigheten atl redovisa verksamhetens totalaomfattning och ge en samlad bild av vilka medel som erfordras för all bedrivaverksamheten vid riksmätplatserna saml alt fördela de medel som ställs tillprovningsanslallens förfogande för verksamheten vid de olika riksmätplatsernasåväl inom som utom provningsanstallen. Vidare tillstyrks förslaget fillnordiskt samarbete inom området. En samlad uppfattning bland remissinslanserna ärall den föreslagna organisationsförändringen bör ske ulan att nya resurserbehöver tillföras. Några remissinslanser är dock tveksamma till all detta ärmöjligt. menar all del föreligger en klar riskatl kostnaderna blir större medan RRV framhåller att uppbyggnaden av enny myndighet torde kräva ell icke obetydligt resurstillskott. har avstyrkt förslaget lill omorganisation främst på grund avalt man tror all en sådan lösning blir dyrare än nuvarandeförhållanden. Flertalet remissinslanser har tillstyrktpromemorieförslagel vad gäller den nya myndighetens organisation. anför dock atl delvisserligen är länkbart all den föreslagna organisationsformen är denlämpligaste, men all della borde visas genom jämförande analys av andraorganisationsallernativ och dessas förutsättningar och konsekvenser. SP anser vidare all det inte är uteslutet allresultatet av den organisationsöversyn som statskontoret f. n. utför vid SPger uppslag som kan bidra till en rationell lösning av mät- och provcenlmmsorganisatoriska fillhörighel. ställningstagande i organisationsfrågan bördärför enligl provningsanslallens uppfattning anstå till dess atlstatskontorets organisationsöversyn och även den pågående utredningen omöversyn av lagstiftningen om officiell provning har slutförts. avslyrker all en ny myndighetinrättas på grund av att man anser att inga vägande skäl förorganisationsförslaget har lagts fram. Uppgiften alt utse RPP all utövatillsyn och samordna officiell provning anser planverket vara av sådan karaktäratl den torde kunna hanteras ulan all en ny myndighet inrättas. De organisatoriskafrågorna bör enligt planverkels mening övervägas ylleriigare varvid även börbeaktas möjligheten all till regeringen knyta ett beredande och rådgivandeorgan, förslagsvis benämnt RPP-beredningen. I promemorian (Ds I1982:7) Officiell provning och mätteknik - organisationsfrågor m.m. föreslåsalt statens provningsanstalts uppgifter som central förvaltningsmyndighet förofficiell provning och kontroll saml för 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 232 allmän mätteknisk verksamhel avskiljs fränprovningsanstallen och läggs på en ny frislående myndighet. Detta förslag hartillstyrkts av flertalet remissinslanser. För egen del anser jag i likhet med bl.a.arbelarskyddsslyrelsen all såvälpraktiska som principiella skäl talar för en sädan uppdelning. bör genomföras på så säll all enheterna mätcenlmm ochprovcenlrum vid statens provningsanslalt avskiljs och får bilda en egen, frislående myndighet benämnd mäl-och provcenlrum. Några remissinslanser har påtalat risken för altomorganisationen medför ökade kostnader. a. har riksrevisionsverketoch på framför allt dessa gmnder avstyrkt förslagel tillomorganisafion. Utgångspunkten börenligl min mening vara alt den nya organisationen skall verka inom ramen för oförändrade ekonomiskaresurser för mäl- och provcentmm. En av huvuduppgifterna inom provningsområdel för den nyamyndighetenbör bli alt vara central förvaltningsmyndighet för officiell provning, dvs. sådan tekniskprovning och kontroll som föreskrivits i lag eller annan författning. Dennauppgift har vilat på statens provnlngsanstaU. Arbetsuppgifternabestår främst i samordning och tillsyn av den provning som utförs vidriksprovplatser. Till grund för denna provning ligger de tekniskaföreskrifter som utfärdats av etl stort antal myndigheter. Dessa myndigheter ärsåledes ansvariga för det materiella innehållet i de föreskrifter som styromfattningen av den officiella provningen, elt ansvarsförhållande som intekommer att påverkas genom den omorganisation jag nu förordar. Den nya myndigheten får, i sinegenskap av samordnings- och lillsynsor-gan för riksprovplatserna, envid överblick över en viktig del av det områdedär de föreskrivande myndigheterna är verksamma. Riksprovplatserna har var och en inom sill område all tillämpaföreskrifter från flera sådanamyndigheter. Erfarenheterna från denna verksamhet bör kunna utgöra ell viktigt underiag för myndigheternasfortlöpande översyn av sina föreskrifter. De kan också läggas lill grundför beslul av regering och riksdag. Den nyamyndigheten bör därför ha som uppgift att jämföra ambitionsnivåer m.m. mellan olikaföreskriflsområden saml atl regelbiin-delrikta vederbörande beslutsorgans uppmärksamhet mol behovel av åtgärder. En viktig del avmyndighetens arbete i detta sammanhang bör vara all kartlägga de ekonomiskaeffekterna inom de provningsområden man överblickar. Myndigheten bör därför, som föreslås idepartementspromemorian, kunna bistå de föreskrivande myndigheterna med hjälpatt utreda de ekonomiska effekterna av föreskrifter inom provningsområdel, bl.a. genomatt utarbeta modeller för olika tillvägagångssätt när det gäller sådanaanalyser. Även i övrigtansluter jag mig i huvudsak till förslagen i departementspromemorian. Provningsanstaltens nuvarandeuppgifter är begränsade tUl Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 233 all vara samrådsorgan för sådana föreskriftersom föranleder officiell provning. Den nya myndighetens uppgifter börutvidgas, jämfört med provningsanslallens nuvarande uppgifter, till att avse alla former av tvingandeteknisk provning. Föreskrivande myndigheter bör således åläggasatt samråda med den nya myndigheten vid utformningen av sådana föreskriftersorh medför olika former av provning och kontroll. Dock ansluler jag migtill den uppfattning som framförts av statens maskinprovningar atl man inte börskapa ell nytt kontrollorgan vid sidan av . Myndighetenstillkommande uppgifter bör snarare utgöra råd- och idégivning påprovningsområdel. En slor del av myndighetens arbetsuppgifter börsåledes bestå av samordning m.m. av olika myndighetsålgärder. Del ankommer påregeringen all utforma regler för detta arbete liksom alt närmare angeriktlinjer för hur arbelel bör avgränsas mol andra myndigheter som harlikartade arbetsuppgifter inom området t. ex. kommerskollegium,och näringsfrihelsombudsmannen. Bl.a. har statens planverkpekat på behovel av en närmare utredning av denna avgränsning. På samma sätt som förprovcentrum bör de uppgifter som utförs vid mälcenlrum föras över lill den nyamyndigheten. Förslagen i dessa avseenden, såväl mäl- ochkalibreringsutredning som i departementspromemorian, har i allmänhet bemöttspositivt av remissorganen. Flera remissinstanser, t.ex. styrelsen för tekniskutveckling och försvarels forskningsanstalt har redan i sina yltranden övermät- och kalibreringsul-redningens förslag kraftigt understrukit behovet av atlelt från provningsanstallen frislående organ fattar beslut om bl.a. fördelningav medel till riksmätplatserna. Jag förordar således atl den nya myndigheteninom målområdet får lill huvuduppgift atl vara central förvaltningsmyndighetför den mältekniska verksamheten pä nationell referensnivå samt alt administrerasyslemel med auktoriserade matplatser.