prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Även om vissatecken på uppgång i den internationella konjunkturen kan skönjas redan nu sädröjer det innan ett allmänt sett bättre konjunkturläge ger effekter päsysselsättningen. Jag delar AMS bedömning att behovet avsysselsättningsskapande åtgärder kommer att vara av ungefär samma omfattningsom under innevarande budgetår. Jag kommer därför i det följande att föreslåett i förhållande till budgetpropositionen utökat medelsbehov försysselsättningsskapande åtgärder i vilket också inkluderas förslag om atttidigarelägga anställningar inom den kommunala sektorn. AMS har vidare begärt 40 milj. kr. för s. k. rådrumsbeställningar.Jag kan inte biträda AMS förslag i denna del. I budgetpropositionen räknade regeringen med att antaletdagsverken i beredskapsarbeten för /84 skulle komma att uppgåtill 7,7 milj. Med en beräknad bidragskostnad om . per dagsverke gavdetta enligt regeringens budgetsförslag 3 850 milj. kr. Av detta föreslogs att2500 milj. kr., motsvarande 5 milj. sysselsättningsdagar, skulle ställas tillAMS förfogande vid budgetårets början. (AU 1982/83:21, rskr 1982/83:228)har också genom beslut godkänt regeringens förslag. Under innevarande budgetårberäknar AMS att utfallet av beredskapsarbeten kommer att bli ca 11 milj.dagsverken. AMS räknar med att behovet av sysselsättningsskapande åtgärderkommer att bli ungefär lika omfattande /84 som under dettabudgetär. Skillnaden mellan de båda budgetåren bedöms av AMS vara att en störredel av insatserna kommer att behöva läggas på kommande budgetårs första hälft.AMS har i ovan nämnda skrivelse hemställt om medel för /84motsvarande 10 milj. dagsverken. AMS gör vidare den bedömningen att nuvarandenivå pä tilläggsbidraget på som utgår i samband med investeringsarbeten iallt för hög grad har begränsat möjligheten för kommunerna att somberedskapsarbeten tidigarelägga kommunala investeringsobjekt. AMS föreslårdärför atl de ekonomiska villkoren för kommunerna bör förbättras vidanordnandet av investeringsarbeten i form av beredskapsarbeten genom engenerell höjning av tilläggsbidraget för kommunala beredskapsarbeten med 10procentenheter, dvs. Jagdelar som jag har nämnt i huvudsak AMS bedömning att behovet av beredskapsarbetennästa budgetär kommer att motsvara en volym av åtminstone 10 milj. dagsverken.Jag förordar därför att medel beräknas för beredskapsarbeten som tillsammansmed de medel jag nedan kommer alt föreslå för tidigareläggning av kommunalatjänster motsvarar det av AMS bedömda behovet av sysselsättningsdagar. AMS börges i uppdrag att planera för ca 5 milj. sysselsättningsdagar redan underförsta budgethalväret 1983/84. Det innebär att utöver det belopp som förordatsi budgetpropositionen (prop. 1982/83:100, bil. 12) och anvisats av riksdagenytteriigare 1000 milj. kr. bör anvisas för beredskapsarbeten under kommandebudgetår. Med hänsyn till att det nu är för tidigt att göra några säkrabedömningar om sysselsättningsläget bör AMS inte fördela helabeloppet för beredskapsarbeten till länsarbetsnämnderna vid budgetårsskiftet.Jag avser senare föreslå regeringen föreskrifter härom. När det gällertilläggsbidraget vid beredskapsarbeten vill jag erinra om att AMS har möjlighetinom gällande bestämmelser att såväl höja som sänka tilläggsbidraget tillkommunerna. För innevarande budgetår har fllläggsbidraget höjts i 50 kommuner.AMS kommer även fortsättningsvis att ha möjlighet att höja bidraget tillkommuner där arbetslösheten varit hög ochbefolkningsunderlaget vikande. Det är också viktigt att AMS beaktarmöjligheterna att sänka bidraget i kommuner där sysselsättningsläget är mertillfredsställande. Detta tillsammans med de ti-digareläggningar av statligainvesteringar som regeringen senare denna dag beslutar om och desysselsättningsfrämjande åtgärder inom ansvarsområde somchefen för också kommer att föreslå gör attjag inte kan tillstyrka en generell höjning av tilläggsbidraget. Prop.1982/83:150 18 Frånsåväl beredningen för rekreation och turism som från olika turistorgan harsynpunkter framförts om att beredskapsarbeten inom turistsektorn bordeprioriteras i högre utsträckning. Det finns enligt gällande bestämmelser förberedskapsarbeten inget som hindrar att arbeten utförs inom service- ochtjänstesektorn för turismens räkning. Jag vill ändå för meddela attjag avser föreslå regeringen att vikten av beredskapsarbete även inomturismens tjänste- och servicesektor särskilt betonas. Vidare vill jag förriksdagens kännedom meddela att jag avser att senare föreslå regeringen att förkommande budgetär avsätta 15 milj. kr. av medlen för beredskapsarbeten tillturistinvesteringar i Åres alpina centrum. En förutsättning för detta är attdet uppdrag som chefen för avser ge till en statligförhandlare leder till att avtal sluts om att privata företags planeradeföljdinvesteringar av nu verkligen kommer till stånd. Vadavser beredskapsarbetenas inriktning har från skilda häll också framförtssynpunkter när det gäller upprustning av äldre arbetsmiljöer ochhandikappanpassning av offentliga miljöer. Enligt gällandebestämmelser får enskilda beredskapsarbeten anordnas i form av om- ochtillbyggnad för industriföretag då investeringarna syftar till att åstadkommabättre hushållning med energi och råvaror eller att förbättra arbetsmiljön. Påmänga håll i landet finns äldre industrimiljöer som genom en upprustning dels skulleskapa lämplig byggsysselsättning dels ock innebära förbättrad arbetsmiljö. Detarbetsmarknadspolitiska syftet är dock vägledande för bidragsgivningen, varfördet sagda inte får anses utgöra något avsteg från huvudregeln i fråga omarbetsmiljöinvesteringar enligt vilken kostnaderna för en god arbetsmiljö skallbäras av produktionen. Jag vill emellertid för kännedom meddela attjag har för avsikt att senare för regeringen framhålla möjligheterna att somberedskapsarbete dels rusta upp äldre arbetslokaler i enskild ägo dels ockhandikappanpassa offentliga miljöer. Jag vill också erinra om vad jag iinledningen har anfört om beredskapsarbete för längtidsarbetslösa. En arbetsgrupp inomregeringskansliet har fått i upppdrag att finna en lösning på den framtidaverksamheten vid Databasens i filialer i , och Pajalasamt landsarkivets i registreringsbas i och Svenskarkivinformation i (SVAR). Samtliga dessa verksamheter bedrivs nu somberedskapsarbeten. Arbetsgruppens resultat och förslag skall redovisas ibudgetarbetet . Det innebär att verksamheterna vid nämnda s.k. registeringsbaser bör fortsättningsvis bedrivas som beredskapsarbete docklängst t. o. m. nästa budgetår. Då det gäller SVAR måste emellertid ensärskild finansiering ske frän och med fram till årsskiftet1983/84 då en eventuell fortsatt verksamhet beräknas ha en finansiell lösningav permanent karaktär. Jag vill därför för ge till känna att jagavser att föreslå regeringen att för /84 över förevarande anslaganvisa 2 milj. kr. för SVAR för tiden den Ijuli l983-den31 . Somjag redovisat tidigare hade drygt 44000 personer beredskapsarbete i kommuneroch landstingskommuner är 1983. 1 genomsnitt under är1982 hade 26000 personer beredskapsarbete hos dessa huvudmän . Ävenunder kommande budgetär kan behovet av beredskapsarbeten inom kommuner ochlandstingskommuner bedömas bli omfattande. Jaghar i det föregående förordat att 1000 milj. kr utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen anvisas för beredskapsarbeten under /84.Härutöver förordar jag som jag nämnt att 300 milj. kr anvisas för attstödja tidigareläggning av nya fasta arbeten i kommuner och landstingskommuner.Medelsramen motsvarar av del statsbidrag kommuner och landstingskommunerberäknas erhålla under innevarande budgetär för beredskapsarbeten inomtjänstesektorn. Medlenbör anvisas under förevarande anslag och på ett sådant sätt att AMS fårdisponera högst 300 milj. kr. för att via länsarbetsnämnderna ge bidrag tillkommuner och landstingskommuner. De fasta arbetena skall utgöra ettnettotillskott och således ligga utöver vad som annars skulle kommit tillstånd. Detta nettotillskott kan t. ex. ske antingen genom en satsning pä nyverksamhet eller genom att en ersättningsrekrytering tidigareläggs t. ex. vidberäknade pensionsavgångar. Vid länsarbetsnämndernasprövning av aktuella arbeten skall prioritet ges åt arbetsuppgifter som liggerinom områdena öppen psykiatrisk vård, äldre- och handikappomsorg samtbarnomsorg - särskilt barn med särskilda behov. Andra områden som också kankomma i fräga är öppen socialjour, tolktjänst inom , behandlingav kvinnor utsatta för misshandel eller fritidsverksamhet för barn och ungdom.Missbruksvård är ett ytterligare område som kan komma i fräga. Statsbidragbör utgå av de totala lönekostnaderna. För anställningar inombarnomsorg och social hemhjälp bör dock statsbidraget begränsas till 50%eftersom ordinarie statsbidrag utgår för dessa områden. Bidraget bör vidareutgå för den period tidigareläggningen avser dock högst och endastför anställning som görs . Allaarbeten skall anmälas till förmedlingen. Rekrytering förutsätts ske enligtprinciper som normalt tillämpas vid fast anställning. En strävan bör vara attarbetena kommer anmälda arbetslösa till del. Denärmare föreskrifter som krävs för systemets tillämpning bör ankomma påregeringen att utforma efter samråd med . AMSbör kontinuerligt följa verksamheten och ge regeringen underlag för enutvärdering av systemet. 1982/83:150 20 Medhänvisning tih vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen atttill Sysselsättningskapande åtgärder för /84 under tiondehuvudtiteln utöver i prop. 1982/83:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ettreservationsanslag av ytterligare . Medel för åtgärder att främja rekrytering till industrin m. m. Vår industriellaproduktion ligger f. n. pä samma nivå som . Detta förhållandehar inneburit att sysselsättningen inom industrin kraftigt har minskat. Regeringen har sedantillträdet vidtagit en rad åtgärder för att stimulera ekonominoch öka sysselsättningen. Ävenorn industriproduktionen kommer att öka kraftigt kommersannolikt inte sysselsättningen inom industrin att öka i någon störreutsträckning. Som jag tidigare - under anslaget B 2. Arbetsmarknadsutbildning- har anfört kan man dock räkna med att en betydande ersättningsrekryteringkommer att erfordras. Vissa industrigrenar kan därutöver väntas växa mycketsnabbt och därvid få behov av ny arbetskraft. En förutsättning för attden ekonomiska politiken skall bli framgångsrik är att företagenskonkurrenskraft blir bestående och att den väntade expansionen inte bromsastill följd av rekryteringsproblem. Det är då också av vikt att arbetskraftenhar erfarenhet och sådan yrkesutbildning som krävs. Som ett led i rekryteringentill industrin är det väsentligt att ungdomen får en positiv attityd tillindustriarbete. Det är också väsentligt att stimulera industrin att i god tidutbilda för kommande behov och att tidigarelägga rekrytering så attarbetskraften finns pä plats när den ökade orderingången kräver ytterligareresurser. För att stimulera en sådanutveckling krävs åtgärder som sträcker sig över flera olika verksamhetsområden.Som en grund härför behövs enligt min bedömning en kraftfull och samlad kampanjtill förmån för arbete inom industrin. En sådan bör utformas i samarbete mellanarbetsmarknadens parter och regeringen samt innehålla åtgärder av skilda slag.Jag har redan haft inledande diskussioner med arbetsmarknadens parter ochdärvid mött en positiv reaktion till samarbete. Innehållet i kampanjen ochde övriga åtgärder som kan bli aktuella måste närmare fä utformas av regeringentillsammans med parterna på arbetsmarknaden. Det är därvid väsentligt attinsatserna inte i förväg låses av administrativa hinder utan kan utformas efterbehov. Jag vill dock redan nu understryka att de medel jag avser att förordahärför i allt väsentligt skallanvändas för att stödja en tidigareläggning av industrins rekrytering avarbetskraft. En mindre del av medlen bör vidare avsättas för särskilda projektsom underlättar industrins rekrytering av arbetskraft. Jag skall strax geexempel på sädana projekt. Kampanjen bör bl. a.omfatta en allmän information i olika massmedia riktad till företagen i syfteatt stimulera en tidigareläggning av kommande rekryteringsbehov och rikta dearbetssökandes intresse mot industriarbeten. Informationriktad till ungdomarna bör innehålla upplysningar om olika utbildningsvägar ochyrken inom industrin och bör företagen genom särskilda insatserstimuleras att anordna ungdomsplatser, beredskapsarbeten och ta emotpraktikanter. Härvid är medverkan av arbetsmarknadens parter särskiltbetydelsefull. Jagvill i detta sammanhang erinra om att statsrådet harförordat 1 milj. kr. för anskaffning av arbetstillfällen för ungdomar och dåfrämst ungdomsplatser. Informationen till företagen bör givetvis samordnas medinsatserna för anskaffning av arbetstillfällen för ungdomarna. Därutöverbör olika projekt för att stimulera ungdomarnas intresse för industriyrkenkunna ingå. Sådana projekt kan utformas i samarbete mellan de lokalaarbetsmarknadsparterna och kommunerna. Inslag av utbildning och praktisktarbete bör givetvis ingå i sådana projekt. Mänga kommuner i landet driver redannu egna projekt med ungdomsverkstäder, arbetsträning och utbildning varvad medpraktiskt arbete. I vissa kommuner har kooperativ eller ungdomsägda företagstartats med kommunalt eller fackligt stöd. Dessa nya arbetsmetoder är enligtmin mening väl värda atl utveckla vidare i riktning mot industrin. Härvid kanäven möjligheten till värvning mellan beredskapsarbete ocharbetsmarknadsutbildning kunna utnyttjas. Jagvill också understryka att det gäller att ta fasta på de idéer och uppslag somungdomarna själva har till meningsfulla arbeten och ta fatt på deras vilja attsjälva göra något åt sin situation. Då måste också tämligen okonventionellauppslag prövas som sedan kan föras vidare. Jagförordar att 100 milj. kr. anslås för åtgärder av detta slag och att medlendisponeras av regeringen. Jag räknar med att ca 10 milj. kr. kan komma attdisponeras för ungdomsprojekt av olika slag. Jag vill här också erinra om attchefen för i årets budgetproposition föreslagit att10 milj. kr. anvisas för olika projekt i kommunerna som syftar till att stödjaarbetslös ungdom. Det är väsentligt att en samordning av medelsfördelningen ochdärmed även att insatserna kan ske utan administrativa hinder. Det bör varamöjligt för kommunerna att ansöka om dessa båda slag av projektmedel i ettsammanhang. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare bestämmelser omdetta. Idetta sammanhang vill jag också nämna att jag efter samråd med chefen förflnansdepartementet, efter de pågående överläggningarna med arbets- 1982/83:150 22 marknadens parter, har för avsikt att tillsätta ensärskild arbetsgrupp inom med uppdrag att studera frågan ommarginellt sysselsättningsstöd och andra former av rekryteringsstimulans tillindustrin. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att till Medel för åtgärder att främja rekrytering tillindustrin m. m. för /84 under tionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . 1 en skrivelse har AMS bl.a. begärt att 6milj. ställs till styrelsens förfogande för att ersätta den neddragning someljest avses träda i kraft för organisationen med arbetsmarknadsinstitutfr.o.m. Jag är för egen del inte beredd att föreslå någonkompensation för tillämpningen av huvudförslaget pä /84. Jag vill dessutom erinra om de förslag som harlagts fram om tillfälliga förstärkningar av i , iKalix och samt pä vissa varvsorter. Jag finner det dock angeläget att åtgärder för att minskaungdomsarbetslösheten också innefattar särskilda insatser för ungdomar medhandikapp. AMS bedrevåren 197980 försök med uppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärer föratt praktiskt pröva deras möjligheter till rehabilitering och sysselsättning.Försöket ledde till att ca en Qärdedel av ungdomarna fick arbete ellerutbildning med sikte på senare anställning. Detta visar att aktiva insatser kanhindra utslagning och utestängning från arbetsmarknaden av många ungaförtidspensionerade. Försök med inriktning på unga förtidspensionerade bör återtas upp. Stora ansträngningar måste göras för att ta till vara dessa ungdomarsarbetsförmåga och arbetsvilja. Jag förordar därför att 1 milj. kr. tillfälligt tillförsanslaget C 5. Yrkesinriktad rehabilitering för /84 och attmedlen får användas för försöksverksamhet inriktad på unga handikappade somuppbär förtidspension/sjukbidrag eller som löper risk att förtidspensioneras.Vidare bör AMS kunna använda ytterligare högst 1 milj. kr. av de särskildaprojektmedel om , som har anvisats (prop. 1982/83:100, bil. AU1982/83: 21, rskr 1982/83: 228) för /84. Försöken med inriktningpå unga handikappade bör inriktas på att nå konkreta resultat i form avarbetsplaceringar eller arbetsförberedande åtgärder som bedöms kunna leda tillarbete. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels att godkänna vad jag har anfört om utnyttjandet avanslaget Yrkesinriktad rehabilitering, dels att till Yrkesinriktadrehabilitering för /84 under tionde huvudtiteln, utöveri prop.1982/83: 100, bil. 12, prop. 1982/ 83: 120 bil. 4 och prop. 1982/83:147upptagna medel, anvisa ett reservationsanslag av ytterligare . I budgetpropositionen för /84 har anmältsatt ytterligare åtgärder har vidtagits i syfte att åstadkommakortare handläggningstider i utlänningsärenden, inom ramen för det regelsystemoch den instansordning som gäller . Bl.a. har en temporär förstärkning avstatens invandrarverks tillståndsbyrå medgivits. Vidtagna åtgärder har bidragittill att ärendebalanserna vid invandrarverket och i harminskat betydligt, vilket har inneburit att handläggningstiderna iavlägsnandeärenden har kunnat minskas med ungefär en fjärdedel. Den gynnsammautvecklingen under är 1982 beror till en del pä en minskad tillströmning underåret av nya ärenden samt på det faktum att stora grupper asylsökande (främstpolacker) redan i första instans har beviljats tillstånd att stanna här. Balanssituationen kan dock snabbt ändras till det sämregenom förändringar i invandringsmönstret. Det är mot den bakgrunden viktigtatt invandrarverket har tillräckliga resurser för att vidmakthålla nuvarandehandläggningstider. Jag har därför i budgetpropositionen anmält att jag ärberedd att även under /84 temporärt förstärka invandrarverketspersonalresurser för tillståndsgivning om balanssituationen medför atthandläggningstiderna riskerar att öka. har i skrivelse begärt atten temporär förstärkning tilldelas verkets tillståndsbyrä även under budgetåret1983/84. Jag hemställer, mot den bakgrund som redovisats, attregeringen föreslår att till för /84under tionde huvudtiteln, utöver i prop. 1982/83: 100, bil. 12 upptagna medel,anvisa ett förslagsanslag av ytterligare . I detta sammanhang vill jag anmäla för kännedomatt regeringen har beslutat att för /83 göra en omfördelning avanvisade medel under anslaget. Frän anslagsposten 3. Bidrag till avgränsadeprojekt m. m. har . förts över till anslagsposten 2. Prop.1982/83:150 24 invandrar-och minoritetsorganisationers verksamhet. Omfördelningen gör det möjligt förstatens invandrarverk att medverka till att lösa de akuta ekonomiska problemsom uppkommit i de Finska, Grekiska och . Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag att regeringen bereder attta del av vad jag nu har anfört om viss omfördelning av medel inom anslagetÅtgärder för invandrare. Sysselsättningsskapande åtgärder inombostadsdepartementets verksamhetsområde 1982/83:150 Bilaga 4 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /84 såvitt avser verksamhetsområde Bostadsförsörjning m. m. Sysselsättningsskapande åtgärder inom bostadsbeståndetm.m. beslutade om temporära åtgärderinom verksamhetsområde (prop. 1982/83:50 bil.5, CU 8,rskr 112) för att öka sysselsättningen inom bostadsbyggnadssektorn ochsamtidigt förbättra betingelserna för bostadsförsörjning och energihushållning. Med hänsyn till dessa åtgärder, som får effekt under åren1983 och 1984, och mot bakgmnd av det statsfinansiella läget kom förslagen iårets budgetproposition avseende bostadssektorn att präglas av storåterhållsamhet i fråga om nya ekonomiska åtaganden från statens sida. Chefen för uteslöt emellertid inteatt ytterligare temporära åtgärder kunde komma att behöva vidtas pä gmnd av dekomplicerade förhållanden som präglar utvecklingen inom bostadsförsörjningen. Enligt regeringsförklaringen kommer ett särskilt programför ROT- sektorn, dvs. reparationer, ombyggnader och tillbyggnader inombostadsbeståndet, att utarbetas. Chefen för har gett enarbetsgrupp inom departementet i uppdrag att arbeta fram ett sådant programmed sikte på att förslag skall kunna föreläggas . För att stimulera byggandet och öka sysselsättningen införvintern 1983/84 kommer jag i det följande att redovisa vissa åtgärder. Ramarnaför stödet till allmänna samlingslokaler kommer att vidgas. Vidare förestås attlångivningen flll byggnadstekniska åtgärder (reparationslån) föHängs och attytterligare medel avdelas för särskilda statliga lån för att bygga om outhyrdalägenheter. 1 1982/83. Prop.1982/83:150 2 Statligt stöd till allmänna samlingslokaler Statligt stöd till allmänna samlingslokaler lämnas i formav dels anordningsbidrag och lån till nybyggnad, ombyggnad eller köp avsamlingslokaler, dels upprustningsbidrag för beflntliga lokaler. Resterandekreditbehov, , täcks på den öppna kreditmarknaden. fastställer ärligen ramar för stödet tillallmänna samlingslokaler. För /83 är ramen 30 milj. kr. föranordningsbidrag och lån samt 14 milj. kr. Regeringenfår vidga ramarna om det behövs av sysselsättningsskäl. Med stöd av detta bemyndigandehar ramen för upprustningsbidrag vidgats med 10 milj. kr. för budgetåret1982/83. har föreslagit att ramen föranordningsbidrag och län vidgas med 40 milj. kr. och att ramen förupprustningsbidrag vidgas med ytterligare 40 milj. kr. för /83. Efterfrågan på stöd till allmänna samlingslokaler harsedan länge varit större än tillgängen. Ramarna för innevarande budgetår var ipraktiken utnyttjade . Då fanns det ansökningar om anordningsbidragoch lån m.m. på sammanlagt 256 milj.kr. Vid samma tillfälle fanns det ansökningar omuppmstningsbidrag på sammanlagt 83 milj. kr. Det innebär att väntefl-den f. n.är 2 är för anordningsbidrag och för uppmstningsbidrag. Chefen förbostadsdepartementet har tidigare anfört (prop. 1982/83: 100 bil. 13) att ramvidgningar bör behandlas i ett samlat sysselsättningspoli-tiskt perspektiv.Fömtsättningarna för att påbörja flera samlingslokalprojekt än vad som rymsinom ordinarie ramar bör klarläggas för att ge avseddasysselsättningseffekter. Som en åtgärd för att trygga byggsysselsättningenunder nästkommande vinter kommer jag denna dag att föreslå regeringenatt ramen för uppmstningsbidrag under innevarande budgetår vidgas medytterligare 34,45 milj. kr. Vidare bör ramen för beslut om anordnings- ochinventariebidrag samt län till allmänna samlingslokaler fä överskridas med 25milj. under innevarande budgetår. Av de nämnda ramarna bör totalt 34,45milj. användas för vissa län där investeringar i samlingslokaler ärsärskilt angelägna ur sysselsättningssynpunkt. Dessa ramvidgningar ger utrymmeför en ökad investeringsvolym på totalt 120 milj. kr. Även ramarna /84 bör vidgas med totalt 25 milj. kr. Det ankommer påregeringen att besluta hur dessa ramvidgningar skall göras. Lån till byggnadstekniska åtgärder (reparationslån) Som en stimulansåtgärd har statliga lån kunnat lämnastemporärt för reparationer av vissa byggnadstekniska brister (reparationslån)exempelvis mögel-, fukt- eller korrosionsskador (prop. 1981/82: 150 bil. 5, CU42, rskr 395). F. n. gäller att lån lämnas för projekt som påbörjas efter den31 och i huvudsak avslutas . finnsen av fastställd ram om 125 milj. kr. I proposition (prop. 1982/83:120) om utveckling i (bil. 5) föreslog regeringen en förlängning avreparationslånen och vissa förbättringar av finansieringsvillkorenför allmännyttiga bostadsföretag för åtgärder i län.Länemöjligheten skulle gälla arbeten som påbörjas .