prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta förfaringssätt behöver dock inte vara lönsamt förstatsverket totalt, eftersom en tidigarelagd utbetalning innebär att statensupplåningsbehov tidigareläggs. Jag anser att det motdenna bakgmnd bör genomföras elt försök med att koppla ett ränteincitament lillelt begränsat anlal anslag. En fömtsättning för att ränteincilamentet skallvara verkningsfullt är atl myndigheterna kan påverka medelsförbrukningen övertiden i nämnvärd omfattning. Försöket bör utformas såatl medel under vissa anslag får placeras på räntebärande konton iriksgäldskonloret. Räntefoten bör sättas lika med statens avkastningsränta förinnevarande budgetår. Vid beräkningen av medelstilldelningen för budgetåret1983/84 bör en reduktion ske med hänsyn till det förväntade medelstillskotteti form av ränteinkomster. Genom den ränta som kommer att utgå möjliggörs enmedelsförbmkning som överstiger det på anslaget anvisade medlen. 1 den månmedelsförbrukningen senareläggs ökar räntelillskotlet i motsvarande mån.Merförbmkningen redovisas i statsbudgeten under femtonde huvudtitelns anslagRäntor på statsskulden m. m. Försöket bör omfatta anslaget Inköp av motorfordonm.m. under andra huvudtiteln samt anslagen Teknisk forskning och utvecklingsamt Utrustning lill styrelsen för teknisk utveckling under tolfte huvudtiteln.Cheferna för justitie- och industridepartementen återkommer lill delta vid sinaanmälningar av dessa anslag. Det är min avsikt att föreslå regeringen att geRRV i uppdrag att följa försöksverksamheten. Om resultatet av försöket ärpositivt bör RRV överväga alternativa tekniska lösningar avpassade för en mergenerell tillämpning. Vidare bör verket lämna förslag till lämpligajusteringar i regleringen av affärsverkens och uppdragsmyndigheternasförräntning av statskapital och utrustningslån i syfte att åstadkommamotsvarande incitament för dessa. 3 Taxor och avgifter I årets budgetarbete haren målmedveten granskning av nu befintliga taxor och avgifter som regeringenfastställer gjorts. För många statliga taxor och avgifter har gällt alt dessaendast med långa mellanrum anpassats lill kostnadsutvecklingen för de tjänstersom utbjudits. Följden har därmed blivit att taxornas och avgifternas bidraglill kostnadstäckningen minskat. Jag vill i dettasammanhang hänvisa till det ansvar som åvilar vid deärliga samråden i avgiftsärenden. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 55 har därvidlag även elt ansvar vad gäller förslag till enutvidgad avgiftsfinansiering. Den genomgäng som har gjorts i åretsbudgetarbete har lett lill atl elt stort anlal avgifter kommer alt höjas. Med delstora underskott som budgeten utvisar anser jag det nödvändigt att dettaarbete fortsätter. Jag ämnar därför föreslå regeringen i de årligaanvisningarna för /85 på samma sätt som för /84- ålägga myndigheterna att redovisa förslag lill ändringar av taxor och avgifter. Slaten lämnarskilda slag av garantier för lån som tas upp av privata och statliga förelagsamt av organisationer och enskilda personer. Sådana kreditgarantiermöjliggör en upplåning som annars kanske inte skulle ha kommit lill sländ.Förutom all de statliga kreditgarantierna således har effekter påkredilmarknaden är de av slalsfinansiellt intresse. Dels medför garantigivningen vissa administrativa kostnader,dels uppstår kostnader för slaten om garantierna måste infrias till följd avatt låntagaren inte fullgör sina förpliktelser. Med hänsyn tillden stora omfattning den statliga garantigivningen har är det enligt min meningmotiverat atl pä motsvarande sätt som gjorts tidigare är ge en samlad redovisning av de statligakreditgarantierna. Regeringen gett RRV i uppdrag alt utarbeta rutiner för redovisning avverksamheten med statliga kreditgarantier. RRV skall vid uppdragets fullgörande samräda med riksgäldskonloret.Regeringen har i samma beslut vidare uppdragit ål RRV att tillregeringen lämna redovisning avverksamheten med statliga kreditgarantier m.m. per resp. den31 december. RRV har lämnat enutförlig redovisning av verksamheten med statliga kreditgarantier per den 30juni 1982. 1 tabell I ges en översikllig bild av förhållandena; kassamässig redovisning tillämpas. Frågan om dengaranterade kapitalskulden om sammanlagt 74650 milj.kr. kan belysas på flera sätt. 1 följande figur illustreras fördelningen av dengaranterade kapitalskulden på samhällsområden. Som framgår svarargarantier för exportkrediter och varv för ca hälften av den garanterade kapitalskulden. Den lämnaderedovisningen föranleder även vissa övriga kommentarer. Som framgår avtabell I uppgick de gällande, av regeringen medgivna, garantiramarna den 30juni 1982 till 114404 milj. kr. Vissa av dessa ramar är avsedda alt begränsa det totalastatliga engagemanget inom ett område och löper därför under en följd av år. Andragaranfiramar fastställs däremot för elt budgetår i tagel. innebär att inomett garantisyslem med årliga ramar kan de sammanlagda garantiutfäslelsernavara större än den vid enviss fidpunkt gällande garantiramen. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 Tabell 1 Statliga kreditgarantier /82 De av regeringenmedgivna garantiramarna överensstämmer vanligtvis med de garantiramar som förolika ändamål har fastställts av . I något fall är emellertid den avregeringen medgivna ramen mindre än den ram som fastställts av . Det gäller t.ex,för exportkreditgaran-lierna. För dessa har fastställt att garantierfår beviljas inom en sammanlagd ramav 69400 milj. kr., medan den av regeringen medgivna ramen var begränsad liU 50400milj. Den 30 juni 1982uppgick garantiutfästetserna till sammanlagt 96199 milj. kr. Främst inom ramenför exportkreditgarantier fanns outnyttjat utrymme för ytterligare garantiutfästelser. Den garanteradekapUatskulden uppgick till 74650 milj. kr. Den redovisadeskillnaden mellan gjorda garantiutfästelser och garanterad kapitalskuld berorfrämst på att ett betydande antal affärer, för vilka hade lämnatsutfästelse om export- eUer varvskredilgaranfi, ännu inle hade kommil till ståndeller hade förfallit vid lidpunkten för redovisningen. Den garanteradekapitalskulden var ca . Förden dominerande delen av denna ökningsvarade garantier fill varv. Andra orsaker till ökningen var en höjning med2000 milj. kr. av den av staten garanterade grundfonden för KonungariketSveriges stadshypotekskassa samt en ökning av uteståendeexportkreditgarantier. För vissa av delämnade kreditgarantierna är förlustriskerna betydande. Under budgetåret1981/82 infriades garantier till ett belopp av 1250 milj. kr. Återbetalningarlill följd av tidigare infriade garantier uppgick till 326 Prop.1982/83:100 Bilaga 1 Figur 1 Garanterad kapitalskuld fördelad påsamhällsområden Jordbrukoch fiske 3 342() Kommunikation 828 () 2325() och inkomster från garantiavgifterfill 293 milj. kr. Detta innebar atl statens kassamässiga underskott budgetåret1981/82 för verksamheten med kreditgarantier uppgick till 631 milj. kr., exkl.kostnader för administration av kredilgarantiverksamheten. Det störstanettounderskottet (299 milj. uppstod inom exportkredit-garantisystemet.Under /82 infriades garanfier till betydande belopp, bl.a.gällande . Underskottet inom varvkreditgaranlisy-stemet uppgick till 165milj. För de s.k. industrigarantilänen som beviljas av regeringen ellerstatens industriverk uppgick underskottet till 128 milj. kr. Återståendeunderskott om ca 39 milj. kr. avsåg ett antal olika garantisyslem. Somjag fidigare harframhållit bör statliga kreditgarantier i princip inte innehålla någolsubventionselement. På utestående garantibelopp bör därför normaU tas ut engarantiavgift för att täcka förlustrisken, koslna: derna för administration m.m. För statliga kreditgarantier som lämnas framgent bör således i normalfalletutgå en kreditgaranliavgift, som täcker dessa kostnader. Enligt vad jag erfaritvid samråd med berörda statsråd avser dessa att återkomma till regeringen medförslag i della hänseende. Jag övergår nu fill attredovisa de förslag som regeringen under innevarande budgetår har lagt framsamt de förslag för /84 som 1982/83:100 Bilaga 1 58 berörda statsråd kommer att framläggaavseende ramar för statliga åtaganden i form av kreditgarantier. Däri inkluderarjag även vissa borgensåtaganden. Jag har härvid samrätt med berördadepartementschefer och övriga statsråd. I de fall inte annat särskilt angesredovisas förslagen i resp. huvudtitelsbUaga. Inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde kommer statsrådet atlföreslå att för nästa budgetår - i likhet med vad som gäller för innevarandebudgetår - åriiga garantiramar om 2 milj. kr. resp. 1,5 milj. kr. skall gällaför lån fill bokförlag resp. bokhandel. Inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde föreslås en årlig garantiram /84 av 520 milj. kr. för län till jordbrukets rafionaliseringm.m. innebär aU ramen minskas med 30 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetår. Garantiramarna för lån till fiskeföretag, fiskberedningsförelagsamt för åtgärder som främjar fritidsfisket föreslås nästa budgetär blioförändal 25 milj. kr. Jordbruksministern avser att senare i vår återkomma medförslag fill årlig garantiram för lån till byggande av skogsvägar. Inom utrikeshandelsområdetföresläs att ramen för exporlkreditgaran-tier fastställs lill ,dvs. Inom industridepartementets verksamhetsområdehar i prop. 1982/83:25 (NU 1982/83: 15, rskr 1982/83: 116) föreslagits attgarantifonden hos AB () ökas med 100 milj. kr., varavstaten som hälftenägare svarar för 50 miij. För industrigarantilån m. m.föreslås atl den åriiga ramen skall uppgå lill 300 milj. kr., vilket är sammanivå som innevarande år. Den ärliga ramen för lån till företag i glesbygder ochför lån 'tiU anskaffning av vamlager föreslås höjd med 2 milj. kr. Regeringens bemyndigande atl teckna borgen för län fill bolag, ivilka förvaltar statens aktier, föreslås bli höjd med1460 milj. kr. tiU 11458 milj. kr. Inom övriga departementsverksamhetsområden läggs inga förslag till ändring av kreditgarantier ellerborgensåtaganden fram. Den information jag nuhar lämnat beträffande de åriiga statliga garanfiramar som föreslås /83 sammanfattas i följande tabell. Den sammanlagda ökningenav statens garantiramar /84 föreslås således bli ca 2411 milj.kr. Till det utrymme för nya garantier som härigenom skapas kommer detramutrymme som i vissa fall frigörs till följd av att län med statlig garantiamorteras. Som framgått avredovisningen har regeringen i årets budgetarbete prövat förslag om nya ellerförhöjda garantiramar mycket restriktivt. Vad gäller de årliga ramarna föreslåshöjning i etl fall, medan övriga ramar föreslås oförändrade eller minskade. Vadgäller ramar för samlat statligt garantiåtagande har de redovisats endast omnågra förändringar föresläs. Defta gäller endast tre fall, varav ett innebärförslag om minskad ram. Ökningen av garantifonden hos SEK erfordras för att SEKäven skall fä så förmånliga villkor som möjligt i sin upplåning. Prop.1982/83:100 Bilaga 1 Tabell 2 Föreslagnaförändringar av ramar för statligt garantiåtagande m. m. budgetåren 1982/83 och 1983/84 1982/83 1983/84 Ramar för samtal statligtgarantiåtagande Garantifond hos 350 + 50 Borgen för 9998 11458 +1460 Ramar för åriigl statligtengagemang' Garantier för lån till bokföriag och till bokhandel 3,5 3.5 + 3,5 Garantier för lån tilljordbrukets rationaliseringm.m. Garantier för lån till fiskeföretag, etc. Garantier för industrigarantilån m. m. Garantier för lån till företag i glesbygder m.m. 50 52 + 52 Summa förändringar av ramarför statligt garantiåtagande +2410,5 ' Genom att en ny årligram fastställs för /84 ökar den totala ramen förstatens garantiåtaganden motsvarande hela den ärliga ramens storiek. Jag övergår nu fill attredovisa vissa aktuella bugettekniska frågor. Jag vill först någol beröra deberäkningsprinciper som använts vid budgetering av myndighetsanslag. Tekniken för prisomräkning har fr. o. m.anslagsframställningarna avseende /84 förenklats i vissutsträckning. Underlaget för prisomräkningen skall nu hämtas från denobligatoriska redovisningen av koslnadsslag i system S för resp. myndighet.Prisomräkningen innebär att myndigheterna kompenseras för inträffadeprisstegringar. används också ett brett underiag i form av olika slagav index m. m. för att få en mer realistisk grund för den uppräkning somtillämpas i budgetförslaget. Den omräkning av löner som gjordes tillbudgetpropositionen 1982 baserades på ett inom i samarbetemed framtaget underlag, vilket möjliggör beräkningarutifrån de fakfiska förhållandena vid myndigheterna. Avsikten är att den då tillämpademetoden skall vidareutvecklas för att utnyttjas i kommande budgetarbete. Sålundablir del möjligt att på ett helt annat sätt än tidigare kunna beakta sådanaspecifika förhållanden som extrema låglöneprofiler hos vissa myndigheter m. m.Löneomräkningen anpassas härigenom bättre än tidigare till demyndighelsspecifika fömtsättningarna och leder fill mer rättvisandeomräkningar. För flertalet myndigheterär regleringsbrevens anvisningar av medel till lokalkostnader förslagsvisbetecknade. Prop.1982/83:100 Bilagal 60 naslokalkostnader till ca . för innevarande budgetår. Av detta belopp avser ca 600 milj. kr. harinitierat elt utvecklingsarbete som bl. a. syftar till att få till stånd ett rafionellare lokalutnyttjande genomatt skapa större flexibilitet i avvägningen mellan lokaler och andraresurser. I de årliga anvisningarna för anslagsframställningarnaför /84 anmodades myndigheterna att redovisa i vilken omfattning ochvid vilkatidpunkter som begränsningar i lokalinnehavet beräknades kunna genomföras underde närmast följande fem budgetåren. Redovisningarna skulle ligga tillgrund för bedömningar av tillämpningen av huvudförslaget. För att skapa enhetligt underiag förbedömningarna anmodades myndigheterna att enbart redovisahyreskostnader under lokalkostnadsposten. Kostnaderför lokalvård skulle redovisas under posten förvaltningskostnader. Ca 120 myndigheter har redovisat etl första förslag ellersynpunkter på möjligheterna till lokalbesparingar under femårsperioden.Byggnadsstyrelsen har utvärderat förslagen. Enligt styrelsen skulle dendisponerade lokalytan kunna minskas med ca 30000 m% varav ca lOOOO m- under /84. Närhuvudförslaget fillämpats vid beräkningen av anslag till myndigheterna /84 har de förslag som av bedömts möjliga attgenomföra beaktats. Myndigheterna har fått fillgodo-göra sig dessarationaliseringar av lokalinnehavet. I den mån ytteriigare reellalokalbesparingar bedöms möjliga alt genomföra under budgetåret kommer sammaprincip alt tillämpas. Detta innebär att de nu beräknade beloppen tillförvaltningskostnader kan behöva justeras för vissa myndigheter medanledning av sådana lokalbesparingar. Jag anser det angeläget att ytterligare åtgärder vidtas isyfte att öka myndigheternas kostnadsmedvetande i lokalfrågor. Jag avser atl senare återkomma tillregeringen med förslag om anvisningar för myndigheternas anslagsframställningarför /85 bl.a. vad avser redovisning av lokalkostnader. Syftet bör vara att skapaytterligare incitament för myndigheternaatt i samråd med noggrant pröva alla möjligheter tillrationaliseringar i lokalinnehavet. Jag skall i detföljande kommentera den revidering av budgethandboken som genomförts. beslutade om riktlinjer fören modernisering av del slafiiga budgetsystemet (prop. 1976/77: 130, FiU 1977/78:1,rskr 1977/78:19).Beslutet innebar bl.a. att en budgetteknisk omläggning genomfördes /81. Iriktlinjerna ingick vidare aU bedriva en fortsalt löpande budgetmodernisering. Den budgethandboksom regeringen har utfärdat efter förslag från RRV och som gäller som föreskrifterför myndigheternas arbetemed anslagsframställningar m.m. präglas av de kravsom ställdes i samband med budgetmoderniseringen. Som etl led i den löpande budgetmoderniseringen harregeringen därför Prop.1982/83:100 Bilagal 61 beslutat om en ny budgelhandbok, som skalltillämpas för anslagsframställningar och regleringsbrev. Denna har utarbetatsgemensamt mellan budgetdepartemenlet och RRV, bl.a. grundad på resultaten frän den uppföljning ochutvärdering av anslagsframställningar som budgetdepartementet och RRV hargenomfört. För anslag under fjärde huvudtiteln utformasanslagsframställningarna enligt de anvisningar, som meddelas i en av försvarsdepartementet utarbetadbudgethandbok. Milt syfte med dennya budgelhandboken är att anslagsframställningarna skall ge bättreinformation som underiag för bedömningarna på stats-maklsnivå. Detta kanuppnäs bl. a. genom att myndigheten anmodas analysera behovel avolika insatser och vilka resurser dessa erfordrar samt diskutera idéer ochförslag till omprövningar och översyner. Enligt min uppfattning måsteen strävan vara att anslagsframställningen ges en kort och överskådlig utformning. Avsikten äratt öka överskädligheten med hjälp av enenhetlig disposition saml en viss standardisering av tabeller och fasta bilagor. Jag anser det vara av stor vikt attsädana förenklingar kan uppnås. Budgetdepartemenletoch RRV har gemensamt genomfört en översyn av regleringsbrevens form och innehåll.Detta arbete har bl. a. resulterat i att regleringsbreven för.myndighetsanslag numerautformas på elt annat sätt än fidigare. För en närmare redovisning avinnebörden i dessa förändringar vill jag hänvisa till föregående årsbudgetproposition (prop. 1981/ 82:100 bil. De numera reviderade anvisningarna för utformning och tolkning avregleringsbrev utgör ett särskilt avsnitt i den nya budgethandboken. 6 Rationalisering och kostnadsbesparingar inom I samband med altregeringsförklaringen lämnades anmälde statsministern atl regeringensenare skulle lägga fram förslag om vissaändringar i den departementala organisationen. Den 14 oktober 1982bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en arbetsgmpp med uppdrag attutarbeta förslag om ändringar i departementsorganisationen enligt de iregeringsförklaringen angivna riktlinjerna. Regeringen har därefter i prop. 1982/83:65 omdispositionen av anvisade anslag för /83 till departementen m.m. presenterat huvuddragen i den tilltänkta reformen beträffande departementsorganisationen. Därvidfömtskickas att ekonomi-, budget-, handels- och kommundepartemenlenskulle upphöra och att två nya departement - finans-och civildepartementen - skulle inrättas. I detta sammanhangvill jag erinra om att beslutat att åtgärder skall vidtas för atl minska antaletanställda i statsdepartementen (FiU 1980/81:15,rskr 1980/81:118). Enligt uppfattning är del nöd- Prop.1982/83:100 Bilagal 62 vändigt att den återhållsamhet som åläggs myndigheternaockså tillämpas inom . Minskningen av antalet anställda skallgenomföras med beaktande av gällande avtal och trygghetsregler. Också enligt minmening bör möjligheterna lill rationaliseringar och kostnadsbesparingar självfallet prövasinom pä samma sätt som vid myndigheterna. Enligl minuppfattning har det nu pågående arbetet med att utforma en nydepartementsindelning skapat goda förutsättningar härför. Därutöver vill jag även anföra atl koncentrationen avdepartementen till elt sammanhängande geografiskt område i SödraKlara-kvarteren i och del faktum atl stora delar avdepartemenlsorganisationen fått fillgäng till nybyggda, rationellt utformade lokaler harmedfört att förutsättningarna föratt bedriva den serviceverksamhet gentemot departementen som departementensorganisationsavdelning svarar för delvis har förändrats. Dessa nyaförutsäuningar har skapat möjligheter för en effektivare bedriven verksamhel, bl.a. vad gäller kontorsservice och annan internadministration. Jag har inhämtat att den arbetsgrupp som har i uppgift alt utarbeta förslag om ändringar idepartemenlsorganisationen också ser över . möjligheterna att inrätta eft från departemenlsorganisationen i övrigtfrislående förvaltningsorgan e.d.för det samlade ansvaret inom för personalpolitiska frågor,upphandling, lokal- och olika servicefrågor m.m. Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet . 7 Statsbudgeten budgetåren 1982/83 och 1983/84 7.1 Underlag för beräkningarna Riksrevisionsverkethar i skrivelser lämnat beräkningar av delsbudgetutfallet för /83, dels statsbudgetens inkomster underbudgetåren 1982/83 och 1983/84. För en närmare redogörelse hänvisar jag tillverkets skrivelser (bilagorna 1.2 resp. 1.3). Med detta och övriga av mig kända förhållanden som underiag kommer jag nu atl redovisa mina kalkyler förbudgetulvecklingen budgetåren 1982/83 och 1983/84. Min avsikt är atlförst kort redovisa mina beräkningar för innevarande budgetår för att däreftermera utföriigt redogöra för min kalkyl avseende nästkommande budgetår. 7.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter /83 Riksrevisionsverketberäknar i skrivelserna statsinkomsterna för innevarande budgetår isift huvudalternativ tUl totalt 183 227 milj. kr. Av skrivelsen framgåratt verket beräknar utgifterna till 276860 milj. kr. och budgetunderskottet fill 93 633 milj. kr. 1982/83:100 Bilaga 1 63 Vid en beräkning avstatsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen isamhället av stor betydelse. beräkningar gmndas päantagandet att lönesumman ökar . Mellan åren1981 och 1982 antas lönesumman öka med 6,saml med 5,mellan åren 1982 och1983. har verkel satt ökningen till 5,. Verket har även beräknatinkomsterna vid en alternativ utveckling av lönesumman. 1 detta alternativ harlönesummeökningen för antagits till . Den högre lönesumman i dennaalternativa beräkning får på grund av uppbördslekniken framför allt /84. Jag har som tidigareanförts - vid min bedömning av de konjunkturpoli-fiska perspektiven för nästaår utgått från en schablonmässig tillväxt av lönesumman på ca 7 %.Det innebär således alt jag inte ansluter mig till någon av verkets beräkningarav inkomsterna. Detta innebär vidare att beräkningar överinkomsterna för såväl budgetåren 1982/83 som 1983/84 behöver justeras. Riksrevisionsverketberäknar statsinkomsterna i sitt huvudalternativ till 183227 milj. kr. I den alternativa beräkningen beräknas inkomsterna fill 183595 milj. kr. Med hänsyn till vad jag anfört avseende lönesummans utvecklingoch mot bakgrund av att verket inte kunnat beakta alla av mig kändaförhållanden beräknar jag statsinkomsterna till ca 183 890 milj. kr. Jagåterkommer i det följande till vilka inkomsttitlar som justerats och grundernahärför vid min redovisning av inkomsterna för /84. Vidgenomgången av de avvikelser jag har funnit nödvändiga utgår jag frånriksrevisionsverkets huvudalternativ. har isin beräkning av budgetutfallet för /83 beräknat de totalautgifterna till 276860 milj. kr.Därvid har verket beaktat anslag på tilläggsbudget om tillhopa 12822 milj. kr.samt beslut om utnyttjande av finansfullmaklen om totalt 2 321 milj. kr. 1prognosen har medtagits 6000 milj. kr. för tillkommande utgiftsbehov, netto. denna dag kommeratt föresläs anslag på tilläggsbudget II om sammanlagt 1032 milj. kr. Den påtilläggsbudget II föreslagna höjningen av ramen för den rörliga krediten förteleverket beräknas därutöver medföra en ytteriigare belastning om 200 milj.kr. Jag vill i detta sammanhang påpeka vissa ytterligaremerbelaslningar på förslagsanslag. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde har jag - mol bakgrund av den av migberäknade utvecklingen av priser och löner - funnit anledning atl räkna med enbelastning om 220 milj. kr. Till följd av ökadekostnader för oljelagringsprogrammet räknar jag med ökade utgifter om 300milj. 1982/83:100 Bilaga 1 64 av ökade kostnader till följd av valutakursförändringen i samband med devalveringen. Inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde har jag, eftersamråd med statsrådet , erfarit att utgifterna för bidrag fill driftenav grundskolor m. m. i beräkning bör nedjusterasmed 175 milj. kr. beräkning förutsätts ett basbelopp för om 19300 kr.Regeringen har faslställt basbeloppet för fill . Jag har därförjusterat riksrevisionsverkels beräkningar för basbelopps-anknutna anslag somfolkpensioner, studiemedel, m.m. med tillhopa 130 milj; kr. Inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde räknar jag med att utgifterna förlivsmedelssubvenlioner kommer att öka med 150 milj. kr. /83utöver vad som beaktats i tilläggsbudget II till följd av riksdagsbehandlingenav prop. 1982/83:55.