prop · G60360 · 1982-12-31 00:00:00 — framhåller all risken för felaktigheterär stor i de fall arbetsgivaren skall göra dels en inbetalningav kvarstående avgift för tidigare utgiftsår, dels en inbetalning av preliminäravgift för året före utgiftsåret, dels en inbetalning av preliminär avgift för utgiftsårel.LRF anser alt tillräckliga skäl inte anförts för att belasta arbetsgivare ochuppbördsmyndigheter med ytterligare en uppbördsperiod. Den föreslagnatidpunkten är dessutom enligt LRF illa vald med tanke på den arbetsbelastningsom berörda arbetsgivare är utsatta för . Därtill kommer enligtLRF att den ekonomiska vinsten för det allmänna kan bedömas som relativt liten,eftersom det, med hänsyn lill tiden för fyllnadsinbetalningar, normall handlarom ca två månaders tidigareläggning av betalningen. Även har haft erinringar motförslaget i denna del. Erfarenheterna från de samkörningar som hargjorts visar enligt kommunförbundet att den korta tiden mellan besked om nyapreliminära avgifter och inbetalningen av dessa medför stora svårigheter förkommunernas likviditetsplanering. anser del vara önskvärt atlkommunerna kan erhålla besked om nya preliminära avgifter senast . Prop.1982/83:60 22 Jag har, som framgått av det föregående, gjort denbedömningen att förfarandet med samkörningar bör användas i ökad omfattning.Som utredningen föreslagit bör samköming av arbetsgivarregistret och källskatteregistretför kontroll av de preliminära avgifterna företas under ulgiftsårel.Vid bedömningen av de urvalsmetoder som bör tillämpas och de tidpunkter som ärlämpliga för samkörningarna får hänsyn tas bl.a. lill tidigare erfarenheter avkontrollerna och till befintliga resurser i kontrollarbetet. De tillämpandemyndigheterna får ta ställning till den närmare utformningen av samkörningarna. Något sjunde uppbördslillfälle finns inte påskatteområdet. Detta talar mot atl man, i avvaktan på en kommande samordning avavgiftssystemet och skattesystemet, på avgiftsområdet inför ett nyttuppbördstillfälle som sammanfaller med andra uppbördstillfällen. Därtill kommeren risk för felaktigheter genom sammanblandning av olika avgifter som förfallertill betalning . Dessa hänsyn får vägas mot intresset av all detallmänna inle åsamkas betydande ränteförluster till följd av senarelagdainbetalningar. Självfallet bör i förekommande fall nya höjda avgifter debiterasså snart det är möjligt. Ernellertid bör beaktas alt arbetsgivaren vidifrågasatt höjning av den preliminära avgiften kan behöva för atlkomma in med upplysningar i ärendet. Det kan befaras att riksförsäkringsverketefter den andra samkörningen under ulgiftsåret med nuvarande tidsgräns fårsvårt atl hinna debilera nya avgifter för alla de arbetsgivare, vilkaspreliminära avgifter visat sig vara för låga. För egen del gör jag den avvägningen att liden för denpreliminära debiteringen bör förlängas i enlighet med utredningens förslag. Detbör vidare införas ett sjunde uppbördstillfälle med senaste betalningsdag den18 februari året efter utgiftsåret. 2.4.3 Kontroll med anledning av att avgiftsunderlaget förpreliminär avgift satts ned Den preliminära avgiften kan under vissa förulsättningarsänkas eller höjas genom beslul om jämkning i enskilda fall. Som regel fårjämkning ske endast om skillnaden mellan den preliminära avgiften och denberäknade slutliga avgiften utgör minst en femtedel av den preliminäraavgiftens belopp. Jämkning får dock göras även i andra fall om ändringen av denpreliminära avgiften skulle bli mera betydande eller annan särskildomständighet föreligger. Är 1980 behandlade ca 56 000jämkningsansökningar, varav flertalet gällde sänkning av debiteradepreliminära avgifter. Prop.1982/83:60 23 helt övervägande antalet ansökningar om jämkning lämnas ibörjan av utgiftsåret efter del att arbetsgivaren fått räkning på denpreliminära avgiften. har enligt utredningen inletillräckliga möjligheter att kontrollera de uppgifter som en arbetsgivarelämnar i samband med en anmälan att verksamheten har ändrats eller kommer attändras. Detta förhållande utnyttjas av en del arbetsgivare genom atl orikligauppgifter lämnas som underlag för den preliminära avgiftsdebileringen.Resultatet blir att arbetsgivaren debiteras för låg preliminär avgift ellerundgår att debiteras avgift. I den mån avgiftsundandragandet upptäcks visar detsig ofta att arbetsgivaren är på obestånd när krav på kvarstående ellertillkommande avgifter aktualiseras. Utredningen hänvisar till att kvarstående avgifter under utgiflsåren1975-1979 restfördes till ett sammanlagt belopp om 1 709 milj. kr. Av de reslfördaavgifterna kan enligt utredningen uppskattningsvis hänföras tillsådant avgiftsundandragande som nämnts. Del nu redovisade avgiftsundandragandet kan enligtutredningen i viss utsträckning upptäckas vid samkörningar för kontroll av depreliminära avgifterna. Ytterligare åtgärder behövs dock enligl utredningen, bl.a.för alt ingripandet skall kunna ske tillräckligt snabbt. Utredningenföreslår att del preliminära avgiftsunderlaget kontrolleras för arbetsgivaresom fått den preliminära avgiften jämkad och för. vilka den preliminäraavgiften blivit bestämd genom särskild beräkning. Kontrollen skall utförasgenom samkörningar av arbetsgivarregistret och källskatteregistret till dendel det förstnämnda registret innehåller uppgifter om jämkat avgiftsunderlageller underlag som fastställts genom särskild beräkning av, den preliminäraavgiften. Samkörningarna skall utföras efter varje källskat-teuppbörd underutgiftsåret. De urvalsmetoder som skall lillämpas bör enligl utredningenbestämmas med hänsyn till bl.a. befintliga resurser. Enligl utredningen tordeantalet arbetsgivare som berörs av detta samkörningsförfarande inte komma attöverstiga 2 000. ifrågasätter om det är lämpligt att avsättaen del av de knappa resurserna för alt utveckla en särskild rutin enligtutredningens intentioner. anser att förslaget bör fålägsta prioritet. Prop.1982/83:60 24 Jag anser i likhet med utredningen att behov finns attingripa mot det påtalade avgiftsundandragandet. Som utredningen påpekat kandenna typ av avgiftsundandragande, om än inte lika tidigt, upptäckas vid desamkörningar som avses äga rum för kontroll av de preliminära avgifterna. Detkan ifrågasättas om en särskild kontroll av nedjämkade och särskilt beräknadeavgifter behöver ske så ofta som efter varje källskatteuppbörd. Jag villemellertid för egen del lämna frågan öppen om det särskilda kontrollförfarandetbör utnyttjas. De tillämpande myndigheterna får, efter en bedömning avtillgängliga resurser, ta ställning till om skäl finns att använda detsärskilda kontrollförfarandet. 2.4.4 Kontroll av de slutliga avgifterna Några samkörningar av arbetsgivarregistret och annatregister för kontroll av de slutiiga avgifterna har inte företagits. Enligt utredningens bedömning är det önskvärt att införaen metod varigenom de slutliga avgifterna stäms av mot ett underlag som gör delmöjligl atl kontrollera dem. Med hänsyn till att myndigheternas personal intetorde räcka till för en utökad kontroll - och någon egentlig ökning avgranskningspersonalen inte lämpligen bör ske fram till dess ettnytt avgiftssystem skall börja tillämpas - anser utredningen att samkörningsförfarandetbör väljas.- Utredningen redovisar två olika metoder som kan komma tillanvändning. Den ena innebär att arbetsgivarregistret samkörs med källskatteregistretoch den andra att arbetsgivarregistret samkörs med kontrolluppgiftsregistrel. Utredningen anser att en samköming av arbetsgivarregistretmed kontrolluppgiftsregistret är den bästa metoden eftersom den innebär enjämförelse av lönesummorna i arbetsgivaruppgifterna med lönesummorna i kontrolluppgifternaoch alltså av två underlag som i princip skall överensstämma. En så finavstämning får man inte genom en samköming med källskatteregistret. Med hänsynhärtill och då merkostnaderna för en samköming med kontrolluppgiftsregistretbedöms vara små i jämförelse med det förväntade resultatet anser utredningenatt man bör välja en samköming av kontrolluppgiftsregistret och arbetsgivarregistret. Utredningen föreslår sålunda att de slutliga avgifternakontrolleras genom en samköming av arbetsgivarregistret och kontrolluppgiftsregistrel.Jämförelsen bör omfatta samtliga arbetsgivare som i kontrolluppgift redovisatlöneutgifter, inklusive naturaförmåner, med mer än . 1982/83:60 25 ske andra året efter utgiftsåret som ärmest lämplig med hänsyn lill tillgänglig personal och maskintid. i anser att samkörningen börske efter utgiftsårel. Även länsstyrelserna i ochVästernorrlands län samt Föreningen anser atlsamkörningen bör ske efter ulgiftsåret. i ifrågasätter behovet avdenna samkör-ning. Jag anser i likhet med utredningen och flertaletremissinstanser att de slutliga arbetsgivaravgifterna bör kontrolleras genom ensamköming av arbetsgivarregistret och konlrolluppgiftsregistret. Vid bedömningenav lämplig tidpunkt för samkörningen får hänsyn las till bl. a. tillgängligaresurser i kontrollarbetet. De tillämpande myndigheterna får ta slällning lillden närmare utformningen av samkörningen. Jag förordar således att de slutliga arbetsgivaravgifternakontrolleras genom etl samkörningsförfarande i huvudsaklig överensstämmelse medutredningens förslag. 2.4.5 Samordning av kontrollåtgärderna Redan de samkörningar som företagits och1981 visar enligl utredningen att åtgärder som vidtas i anledning avsamkörningar bör samordnas med debiteringsförfarandet i övrigt. Det har enliglutredningen förekommit all arbetsgivare vilkas preliminära avgifter höjtsomedelbart därefter begärt jämkning och därigenom fått avgifterna sänkta. Dettahar kunnat ske därför att enligt utredningen f.n. intehar uppgifter om vilka avgifter som har höjts lill följd av företagnasamkörningar tillgängliga när ansökningar om jämkning prövas. En ökadanvändning av samkörningsförfarandet ställer därför enligt utredningen krav påen samordning och registrering av de olika kontrollåtgärderna. Utredningen föreslår att de kontrollåtgärder somutredningen förordat i del föregående skall samordnas genom atl etl särskillregister upprättas. Detta samordningsregister skall föras datamaskinellt. Undervarje samkör-ning skall registret automatiskt tillföras uppgifter om dearbetsgivare som väljs ut för avgiftskontroll och av vilken anledning urvaletgjorts. Vidare skall efter varje avslutat kontrollärendemarkera resultatet Prop.1982/83:60 26 av kontrollen i samordningsregistret. Slutligen skall vidvarje samköming också undersökas om de arbetsgivare som väljs ut redan finnsupptagna i registret. Om så är fallet skall där lagrade uppgifter överförastill de arbetskort som framställs vid samkörningen. upplyser all det redan i dagens lägefinns elt enkelt register som syftar till att upptäcka om en arbetsgivarefastnar i kontrollen . Om kontrollerna byggs ut på det sättutredningen föreslagit måste enligt verket även detta register byggas ut föratt förhindra alt arbetsgivare uppmanas att lämna uppgifter underåret. Om etl ADB-mässigt fört register över de olika kontroUaktionerna skallupprättas är enligt verket en resursfråga. Det är enligt verket tänkbart atlett register kan framställas på en något lägre nivå än den utredningenföreslagit. Datainspektionen påpekar att del av utredningen föreslagnasamordningsregistret är att anse som ett personregister i datalagens meningoch kräver en ansökan lill datainspektionen i vanlig ordning. Jag anser i likhet med utredningen ochriksförsäkringsverket att de åtgärder som kontrollerna aktualiserar börsamordnas. Ställning till frågan om ett särskilt samordningsregister på ADB-mediumbehöver inrättas eller om ett register av annat slag är att föredra bör tas avriksförsäkringsverket i samband med att riktlinjerna dras upp för den närmareutformningen av samkörningarna. Jag förordar således atl de kontrollåtgärder som harföreslagits i det föregående samordnas i enlighet med vad jag här har anfört. 2.4.6 Erforderliga författningsändringar och andraåtgärder Förslagel om förlängning av tiden för den preliminäradebiteringen och införandel av ett sjunde uppbördstillfälle föranleder som jagtidigare angivit ändring i AVGL. Förslagen i övrigt, som rör kontrollförfarandet, kräverinte några lagändringar. Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen allfatta de beslut som erfordras för den utvidgade kontrollen. Som statskontoret framhållit bör information lämnas iblanketter och broschyrer om att uppgifter kan lämnas från skatteregislren förkontroll av arbetsgivaravgifter. Prop.1982/83:60 27 I AVGL finns regler om avgiftstillägg ochförseningsavgift. Reglerna om avgiftstillägg är tillämpliga då enarbetsgivare lämnat oriktig uppgift i arbetsgivaruppgiften eller annatskriftligt meddelande som ligger till grund för beräkning av avgiftsunderlagetför den slutliga avgiften. De avser däremot inte fall då en arbetsgivare lämnaroriktig uppgift om sina löneutgifter i anmälan om nystartad eller utökadverksamhet och inle heller då en arbetsgivare underlåter atl anmäla nystartadeller utökad verksamhel. Reglerna om förseningsavgift gäller endast det fallet atlen arbetsgivare underlåter atl inom föreskriven tid avlämna arbetsgivaruppgift.De tillämpas inte då arbetsgivare underlåter att inom föreskriven tid anmälanystartad eller utökad verksamhet. För de nu angivna fallen finns inte heller någon straffrätlsligpåföljd i AVGL. En straffrättslig påföljd enligt AVGL föreskrivs endasi ifråga om skyldighet att vid arbetsgivaruppgift foga ett exemplar av uppgift somavses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring, dvs. en kontrolluppgift för beräkningenav pensionsgrundande inkomst. Enligt 34 § kan arbetsgivare vid uppsåtiig ellergrov oaklsam Underlätelse dömas till böter. I ringa fall skall dockarbetsgivaren inte dömas till ansvar. Skattebrottslagen (1971:69) gäller enligt 1 § även i frågaom arbetsgivaravgifter enligt lagen om socialavgifter. De centrala brotten i skaltebroltslagenär skattebedrägeri och vårdslös skalleuppgift. Skattebrottslagen har tillämpning pä avgiftsområdet ifråga om en arbetsgivares skyldighet enligt 5 § AVGL att lämna uppgift (arbetsgivaruppgift)lill ledning för beräkning av avgiftsunderlaget. Om arbetsgivaren underlåteratt fullgöra sin skyldighet i detta hänseende, kan han dömas förskattebedrägeri eller vårdslös skatteuppgift. Skattebrottbegångna av arbetsgivare inom avgiftssystemet anmäls sällan till åtal. När detsker, är del huvudsakligen fråga om brott som upptäcks vid s. k. integreraderevisioner som omfaltar flera slags skatter och avgifter och som utförs av personalvid eller den lokala skaltemyndigheten. Den anmälan som då görs omfaltaräven brott begångna av arbetsgivaren inom inkomslskattesyslemel och mervärdeskattesystemel.Skattebrott som begåtts endast inom avgiftssystemet anmäls till ålal avriksförsäkringsverket. Det finns dock inte någon i författning föreskrivenskyldighet för verket alt anmäla skattebrott till ålal. Prop.1982/83:60 28 Utredningen konstaterar att arbetsgivarnas skyldigheterinom avgiftssystemet endast delvis är förenade med påföljder. Bl.a. finnsingen administrativ påföljd vid underlåten anmälan av nystartad verksamheteller av utvidgad verksamhet. Inle heller är någon sådan påföljd förenad medalt någon lämnar oriktiga uppgifter i en preliminär arbetsgivaruppgift somriksförsäkringsverket infordrar eller i en ansökan om jämkning av preliminäravgift som arbetsgivaren självmant ger in. I vilken mån skaltebrottslagen ärtillämplig i dessa fall synes tveksamt. I vart fall torde lagen enligtutredningen knappast ha tillämpats i sådana fall. Angivnaförhållanden har enligt utredningen utnyttjats av vissa arbetsgivare. Vid ensamköming av källskatteregislret och arbetsgivarregistret upptäcktes ca7 500 arbetsgivare som underlåtit anmälan till . Dettaantal bör jämföras med del genomsniltiiga antalet nyregistrerade arbetsgivareunder senare år som är ca 40 000. Resultatet innebär att av dearbetsgivare som är skyldiga atl anmäla ny verksamhet underlåter del. Utredningen diskuterar två slags påföljdssystem som f.n.finns på det fiskala området. Det ena mnefattar adminislrativa avgifter som äravsedda att tillämpas i fall där förseelsen inte kan anses vara alltförallvarlig men som i stället skall träffa flertalet som gör sig skyldiga tillförseelsen. Exempel härpå är skattetilläggen enligt taxeringslagen (1956:623) m.fl.författningar. Skattetilläggen infördes med verkan fr.o.m. år 1971.Avgiftstilläggen enligl AVGL, vilka infördes för vissa fall av oriktiguppgift från arbetsgivare, är av liknande art. Dessa påföljder handhas avskatte- och avgiftsmyndighelerna och förvaltningsdomstolarna. Det andra slagetav påföljder hänförs till straffrätten och är avsett för ett mindre antal fallav mera allvarlig art (straffrättsligapåföljder). Hit räknas främst påföljderenligt skaltebrottslagen och de kompletterande straffbestämmelser som finns ivissa skatte- och avgiflsförfattningar. Dessa påföljder förutsätter åtal och lagföringvid allmän domstol. Utredningen framhåller atl införandel av adminislrativaavgifter pä olika områden erfarenhetsmässigt medfört en påtaglig förbättring ifråga om fullgörandet av de skyldigheter som påföljderna anknyter till.Utredningen har den principiella uppfattningen atl avgiftspåföljder avadministrativ natur bör komma lill ökad användning inom systemet försocialavgifter. Med hänsyn bl.a. till att frågan kommer att tas upp i ettstörre sammanhang av skatletilläggsutredningen (Fi 1975:06) avstår dock socialavgifisutredningenfrån att nu lägga fram ett eget förslag. I fråga om de straffrättsliga påföljderna framhållerutredningen all en utvidgad tillämpning av skaltebrottslagen inom systemet förarbetsgivaravgifter förutsälter ingående överväganden. Dessa bör lämpligengöras i samband med den översyn av straffbestämmelserna på de olika uppbördsområdenasom f.n. görs inom brottsförebyggande rådet. 1982/83:60 29 upp endasi frågan om behovet av en straffrätlsligbestämmelse i AVGL. Enligt utredningen behövs en sådan straffbestämmelse förall ge eftertryck åt arbetsgivarens skyldighet att anmäla nystartad ellerutvidgad verksamhet. Utredningenföreslår all i AVGL införs en bestämmelse om bötesstraff för arbetsgivare som uppsåtligeneller av grov oaklsamhet till myndighet lämnar oriktig uppgift om förhållande,som har betydelse för hans skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift ellerpreliminär avgift eller underlåter alt lämna föreskriven uppgift av sådantslag. Bestämmelsen bör enligt utredningen tas in i en ny 34 a § i AVGL. Utredningen föreslår vidare att ordningen för anmälan tillåtal regleras efter mönster av vad som redan tillämpas inombeskattningsområdet. Enligt utredningen bör åläggasskyldighet atl anmäla sådana förfaranden inom avgiftssystemet som kanmisslänkas böra föranleda straffpåföljd. Det bör vidare åligga den lokalaskattemyndigheten och sjömansskallekonloret alt lämna upplysningar som kan habetydelse för anmälningsskyldigheten. Föreskrifter i dessa hänseenden kanenligt utredningen ges av regeringen i administrativ ordning. Den nuföreslagna anmälningsskyldigheten avses inle påverka den möjlighel lill anmälansom f.n. finns för skattechef. Flertalet remissinslanser tillstyrker utredningensförslag. i (LO) delar utredningens uppfattning alladministrativa avgifter medför en påtaglig förbättring i frågan om fullgörandeav de skyldigheter avgifterna anknyter till. LO anser, lill skillnad frånutredningen, att administrativa avgifter omgående bör komma till ökadanvändning. Utöver den av utredningen föreslagna kriminaliseringen av vissaförfaranden anser LO att utebliven betalning av arbetsgivaravgift skallkriminaliseras i likhet med vad som gäller för innehållen källskatt enligtuppbördslagen. avstyrker utredningens förslag idenna del. Enligl verkel skulle elt genomförande av förslaget ställa så storakrav på avgiflsbyråns personal i fråga om att bedöma om rekvisilen uppsåt ochgrov oaktsamhet är uppfyllda att en relativt kostsam utbildningsinsats skullebli erforderlig. LRF anser alt man inte bör föregripa det pågåendeutredningsarbetet om administrativa och straffrättsliga påföljder genom atlinföra en särbestämmelse om bötesstraff i AVGL. Vidare ifrågasätter LRF ombestämmelsen kan få sådan praktisk betydelse att del finns skäl alt lagstifta i frågan. ifrågasätter det lämpligai alt föregripa den översyn som sker inom det brottsförebyggande rådet. i anser alt del bör ankommapå länsstyrelsernas uppbördsenheter alt anmäla sådana förfaranden inomavgiftssystemet som kan misstänkas föranleda straffpåföljd. Prop.1982/83:60 30 Jag delar utredningens principiella uppfattning atladministrativa avgifter bör komma till ökad användning inom systemet försocialavgifter. En sådan ordning Ugger helt inom ramen för de principer somriksdagen nyUgen har slagit fast när del gäller användningen avsanktionsavgifter (se prop. 1981/82:142, JuU 53). Elt införande av nyaadministrativa avgifter kräver, med hänsyn lill det stora antalet avgiftspåföringarsom kan bU aktuella, förberedelselid hos myndigheterna för utbildning samt förutarbetande av arbetsrutiner och blanketter. Som framgått av den tidigareredogörelsen behandlar skatletilläggsutredningen frågan om administrativaavgifter inom hela skatte- och avgiftsområdet. Utredningen beräknas inom kortslutföra sitt arbete. Mol bakgrund härav bör förslag inte nu läggas om ensärreglering inom avgiftsområdet. Jag delar den uppfattning som förts fram av LO att det börinföras straffrättsliga påföljder för utebliven betalning avarbetsgivaravgifter. Frågan om en sådan lagstiftning övervägs emeUertid ävenden i annan ordning. Det förslag till straffbestämmelse som utredningen har laglfram syftar till att ge eftertryck åt arbetsgivarnas skyldigheter att anmälanystartad eller mönster av vad som gäller enligl 79 § uppbördslagen. Enbestämmelse av denna innebörd torde komma att behövas även i ett nyttavgiftssystem. Jag anser i likhet med utredningen alt det finns ett behov av päföljdsbestämmelsenäven för liden till dess det nya avgiftssystemet kan börja tillämpas. I fråga om åtalsanmälan anser jag attriksförsäkringsverket, som har huvudansvaret för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter, även bör ha skyldighet alt anmäla sådana förfaranden somkan misstänkas föranleda straffpåföljd. Ordningen för åtalsanmälan bör reglerasi enlighet med utredningens förslag. Föreskrifter i dessa hänseenden kan ges avregeringen i administrativ ordning. Som utredningen framhållit bör denföreslagna anmälningsskyldigheten inte påverka den möjlighet till anmälan som f.n.finns för skattechef. 2.6 Intäkter och kostnader m.m. Utredningen har angett beräknade effekter i fråga omkostnader och intäkter av de åtgärder utredningen föreslagit. Utredningenframhåller att en del av beräkningarna - särskill i fråga om intäkterna - måstebygga på uppskattningar och därför rymmer en betydande osäkerhet. Beräkningarnagrundas på att de föreslagna åtgärderna genomförs fr .o .m'. den 1 januari 1983och att ett helt nytt system börjar tillämpas . Utredningen har beräknat höjningen av de preliminäraavgifterna under 1982/83:60 31 utgiftsårel till sammanlagt ca 1 800 milj. kr. Därigenomberäknar utredningen alt det allmänna tillförs en årlig räntevinst med ca 180milj. genom tidigarelagda inbetalningar. Dessutom beräknas intäkterna avhöjda slutliga arbetsgivaravgifter uppgå till ca . I ensammanfattande kostnads- och intäktskalkyl uppskattas de av utredningenföreslagna åtgärderna tillföra det allmänna ett nettotillskott för åren1983-1985 på totalt ca 565 milj. kr. genom ökade slutliga avgifter och genomräntevinster till följd av tidigarelagda inbetalningar. I fråga om de intäkteroch kostnader som utredningen beräknat för de olika åtgärderna hänvisas tillbetänkandet (Ds S 1982:3); Några remissinstanser, bl.a. , anser atlkostnaderna för de lokala skattemyndigheternas handläggning av de föreslagnakontrollerna borde ha beaktats.