prop · G603126 · 1982-12-31 00:00:00 — Inträffar förfaU för nämndeman sedan huvudförhandlingpåbörjats, är rätten domför med fyra i nämnden. Tingsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännenefter samråd med dem. 2 kap. 4a§'' I hovrätts domkrets skola för Regeringen eller den myndighet hovrätten finnas nämndemän till som regeringen bestämmerskall det antal, som föreskrives av rege- fastställa hur många nämndemän ringen. som skall finnas i hovrättens dom- krets för tjänstgöring i hovrätten. Hovrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännenefter samråd med dem. Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelar tingsrättenantalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till deras folkmängd, varvidiaktlages att varje kommun skall utse ett jämnt antal nämndemän. Regeringen faststäUer för varje Regeringen eller den myndighet län inom hovrätts domkrets eller, som regeringen bestämmerskalt om del av län ingår i hovrätts dom- för varje län inom hovrätts dom krets, för sådan del det antal nämn- krets eller, om del av län ingår i demän i hovrätt som skall utses. hovrättsdomkrets, för sådan del fastställa det antal nämndemän i hovrätt som skall utses. väljes halva antalet nämndemän inomdomkretsen. Då nämndeman skall väljas, skall rätten göra anmälan därom till den som har att föranstalta om valet. Senaste lydelse 1975:1288. * Paragrafen införd genom 1976:560. ' Senaste lydelse 1976:560. Vet domare omständighet föreligga, som kan antagas utgörajäv mot honom, vare han skyldig att självmant giva det till känna. Villpart göra jäv mot domare, skall han framställa invändning därom, då han förstagången för talan i målet, sedan han erhöll kännedom om att domaren sitter irätten eller eljest tager befattning med målet eller, om den omständighet, varajävet gmndas, då ej var känd för parten, sedan han erhöll sådan kännedom.Underlåter parten det, vare hans rätt att framställa invändningen förfallen. Frågaom jäv mot domare i lägre rätt må ej upptagas i högre rätt, med mindre jävet iden högre rätten göres av part, som enligt vad i andra stycket stadgats ärberättigad därtill, eller talan föres mot beslut, varigenom jävet ogillats. Ejmå fråga om jäv mot särskUd ledamot av nämnd väckas I högre rätt. Fråga omjäv mot domare i lägre rätt får inte upptagas i högre rätt, med mindre jävet iden högre rätten görs av part, som enligt vad i andra stycket stadgats ärberättigad därtill, eller överklagande sker av beslut, varigenom jävetogillats. Yppas vid överläggning till dom eller beslut skiljaktigameningar, skall omröstning ske. / tingsrätt skall, om nämnd har säte i rätten förstordföranden och, om ytterligare en lagfaren domare sitter i rätten, sedan dennesäga sin mening. Ordföranden inhämte därefter nämndens mening. Vidomröstning i annat fall skall den yngste i rätten först yttra sig och sedan varefter annan, såsom de hava säte i rätten. Har målet beretts av viss ledamot, sägehan först sin mening. / hovrätt skaU dock, om nämndemän ingå i rätten, dessasist säga sin mening. angive de skäl, vara han grundar sin mening. Om det vid överläggning till dom eller beslut/ram/ör5skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. Vid omröstningen skall den yngste i rätten först yttrasig. Därefter skaU ledamöterna yttra sig aUt eftersom de har säte i rätten. Ommålet har beretts av en viss ledamot, skaU denne först säga sin mening. Omnämndemän ingår i rätten, skaU dessa säga sin mening sist. Var och en skall ange de skäl han gmndar sin mening på. * Senaste lydelse 1976:560. Yppas i tingsrätt, då rätten består av en lagfaren domareoch nämnd, annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller, då inämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gällenämndens mening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas, då tingsrätten består av två lagfarna domare ochnämnd, annan mening än sådan som omfattas av de lagfarna domarna och förenasig, når sex sitta i nämnden, minsl fem och eljest minst fyra nämndemän omskälen och slutet, gälle nämndens mening. I annat fall gälle den mening somomfattas av de lagfarna domarna. Förena sig dessa ej om en mening, gälle avderas meningar den som biträdes av de fiesta av nämndemännen eller, om likamånga biträda vardera meningen, den som är lindrigast; kan ej någon meninganses som lindrigare, gälle ordförandens. Om del erfordras, sker i fall som nuavses fortsatt omröstning inom utröna hur många som biträdavardera meningen. Vid omröstning / annat faU gälle den mening, som omfattasav mer än hälften av ledamöterna. Har någon mening erhållit hälften av rösternaoch är denna den lindrigaste, gälle den meningen; vid särskild omröstning,huruvida villkorlig dom skall meddelas eller skyddstillsyn eller skyddstillsynjämte fängelse enligt 28 kap. 3 § ådömas eller förordnande meddelasom överlämnande till särskild vård, 5å ock eljest, då ej någon mening kananses som lindrigare, gälle dock den mening, som erhållit hälften av rösternaoch bland dem ordförandens. Vid omröstning skall den mening gälla som omfattas av merän hälften av ledamöterna. Om någon mening har erhållit hälften av rösternaoch denna är den lindrigaste, skaU den meningen gälla. Vid särskild omröstninghuruvida rätten skaU meddela villkorlig dom eller döma tiU skyddsfillsyn ellerskyddstillsyn jämte fängelse enligt 28 kap. 3 § eller meddelaförordnande om överiämnande till särskild vård skall dock den mening gällasom har erhållit hälften av rösterna, bland dem ordförandens. Detsamma gälleräven i andra fall när inte någon mening kan anses som lindrigare. ' Senaste lydelse 1981:214. Yppas vidomröstning, som avses i 3 § tredje stycket, flera än två meningar, utart attnågon skall gälla, skola de röster, som äro ogynnsammast för den tilltalade,sammanläggas med de för honom därnäst minst förmånliga och, om det erfordras,sammanläggningen fortsättas efter grund, till dess någon mening skallgälla; kan ej någon mening anses som ogynnsammare för den tilhalade, gälle denmening, för vilken rösterna äro flera än för annan, eller, omför flera meningarrösterna äro lika många, den som biträtts av den främste bland dem, som röstatför någon av dessa meningar. Om det vidomröstning enligt 3 § framförs flera än två meningar utan att någon skall gäUa,skaU de röster som är ogynnsammast för den filltalade läggas samman med de röstersom är därnäst minst förmånliga för honom. Om det behövs skall sammanläggningenfortsättas efter samma grund till dess någon mening skall gälla. Om inte någonmening kan anses som ogynnsammare för den tilltalade, skaU den mening gäUa somhar fått flest röster eller, om det finns flera meningar som har fått likamånga röster, den mening som biträtts av den främste bland dem som röstat förnågon av dessa meningar. Beträffandeomröstning i fråga, som hör till rättegången och ej avser ansvar eller som rörenskilt anspråk, så ock ifråga enligt 5 § eller om rättegångskostnad, gälle vadi 16 kap. är stadgat; angående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28 kap., ägedock vad i detta kapitel föreskrives om omröstning i fråga om ansvarmotsvarande tillämpning. Föres i brottmål talan om enskilt anspråk, varerättens avgörande i ansvarsfrågan bindande vid prövningen av det enskilda anspråket.Har nämnd säte i rätten, skall även vid tillämpning av reglerna i 16 kap.gälla vad i 1 § andra stycket och 3 § första och andra styckena i detta kapUelär stadgat. Beträffandeomröstning i frågor som hör till rättegången och inte avser ansvar eller somrör enskilt anspråk samt i frågor enligt 5 § eller om rättegångskostnad gällervad som föreskrivs i 16 kap; Beträffande häktning eller åtgärd som avses i25-28 kap. tillämpas dock bestämmelserna i detta kapitel om omröstning ifråga om. Om del i brottmål förs talan om enskilt anspråk, skaUrättens avgörande i ansvarsfrågan vara bindande vid prövningen av det enskildaanspråket. ' Senaste lydelse 1976:560. ' Senaste lydelse 1975:1288. Harunderrätt förklarat domare jävig eller ogillat Jäv mot särskild ledamot avnämnd eller bifallit begäran om rättshjälp åt misstänkt i brottmål, skall vidunderrättens beslut/örW/va. Har undertättförklarat en domare jävig eller bifallit en begäran om rättshjälp åt misstänkti brottmål, skall underrättens beslut stå fast. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats föreikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar i anslutning tillsådana huvudförhandlingar. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 15 kap. 29, 30 och 30 a §§ ' skall ha nedanangivna lydelse. Iäktenskapsmål, boskillnadsmål, mål rörande bodelning och mål om underhåll somavses i denna balk skall underrätt vid handläggning, som enligt vad eljest ärföreskrivet skall ske med tre eller fyra lagfarna domare, bestå av en lagfarendomare och nämnd. Vad nu sagts gäller även annat mål som handlägges i sammarättegång. I äktenskapsmål,boskillnadsmål, mål rörande bodelning och mål om underhåll som avses i dennabalk skall underrätt vid handläggning, som enligt vad eljest är föreskrivetskall ske med tre eller fyra lagfarna domare, bestå av en lagfaren domare ochtre nämndemän. Vad nu sagts gäller även annat mål som handläggs i sammarättegång. Om detbehövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskildomständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om detinträffar förfaU bland nämndemännen sedan huvudförhandling har påbörjats, ärrätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. "> Senaste lydelse 1979:242. ' När nämndemän skall ingå i tingsrätten skaU följande avvikelser gälla från vad som annars är föreskrivet om överläggning och omröstning i tvistemål. säte i underrätt skola i nämnden sitta nämndemäntiU det antal som föreskrives i I kap. 4 § andra stycket . Isådant fall skola vidare följande avvikelser gälla från vad som eljest år föreskrivetom överläggning och omröstning i tvistemål. Ordförandenskall vid överläggningen framställa saken och vad lag stadgar därom. Vidomröstning skall ordföranden först säga sin mening och därefter inhämtanämndens. Yppas annan mening än ordförandens och förena sig minstfyra eller, då i nämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen ochslutet, gäller nämndens mening. I annat fall gäUer ordförandens mening. bestämt rättens avgörande, svarar för detta envar nämndeman, som medsin röst bidragit därtill. Vidomröstning skall ordföranden först säga sin mening. Därefter skall han inhämtanämndemännens mening. Vid huvudförhandling i mäl som avses i 29 § är hovrätt domförmed tre lagfarna domare och två nämndemän. Flera än fyra lagfama domare ochtre nämndemän/å ej sitta i rätten. Har målet i underrätten avgjorts utannämnd, är dock hovrätten domför även med enbart lagfarna domare enligt vadsom sägs i 2 kap. 4 § första stycket . Deltaganämndemän enligt första stycket i målets avgörande, skall vid överläggningenordföranden eller, om målet beretts av annan lagfaren domare, denneframställa sa- , ken och vad lag stadgar därom. Vid omröstning skall gälla vadsom är föreskrivet angående omröstning i tvistemål. Nämndemännen skola docksäga sin mening sist. Vid huvudförhandhngi mäl som avses i 29 § är hovrätt domför med tre lagfarna domare och två nämndemän.Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte sitta i rätten. Ommålet i underrätten har avgjorts utan nämndemän, är dock hovrätten domför ävenmed enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § första stycketrättegångsbalken. Om nämndemändeltar enligt första stycket i målets avgörande, skall vid överläggningenordföranden eller, om målet har beretts av en annan lagfaren domare, denneframställa saken och vad lag stadgar därom. Vid omröstning skall gälla vad somär föreskrivet om omröstning i-tvistemål. Nämndemännen skall dock säga sinmening sist. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som har påbörjats föreikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar i anslutning tillsådana huvudförhandlingar. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenomföreskrivs att 13, 17 och 20 §§ lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar' skall ha nedan angivna lydelse. /kammarrätts domkrets skall/ör kammarrätten finnas nämndemän tiU det antal, som föreskrivesav regeringen. Regeringen fastställer för varje län inom domkretsen det antalnämndemän som skall utses. Kam-martätten fördelar tjänstgöringen mellannämndemännen efter samråd med dem. Regeringenetter den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur månganämndemän som skall finnas i kammarrättens domkrets för tjänstgöring i kammarrätten.Regeringen eller myndigheten skaU vidare för varje län inom domkretsen/n5/5?ä//adet antal nämndemän som skall utses. Kammarrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. Länsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän om inte annat följer av 18 §. Fler än fyra nämndemän får inte sitta i rätten. Länsrätt är domför med en lagfaren domare och trenämndemän, om inte annat följer av 18 §. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning etternågon annan särskUd omständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om det inträffar förfaU bland nämndemännen sedan handläggningenhar påbörjats, är rätten domför med två nämndemän. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxeringfinns, förutom i 18 §, bestämmelser i fastighetslaxeringslagen (1979:1152): Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Regeringen bestämmer hur många nämndemän som skall finnasi varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. ' Lagen omtryckt 1981:1323. Valbartill nämndeman i kammarrätt och länsrätt är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokfördi länet och inte har fyllt . Tjänsteman vid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelse eller under länsstyrelse lydande myndighet, lagfaren domare, åklagare, polisman eller advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämnde- Tjänstemanvid allmän förvalt ningsdomstol, länsstyrelse eller uri der länsstyrelse lydande myndig het, tänsläkare, biträdande länslä kare, lagfaren domare, åklagare el ler advokat eller annan som har till yrke alt föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman. Nämndemani länsrätt får inte vara nämndeman i kammarrätt. Densom har fyllt eller uppger annat giltigt hinder är inte skyldig attmottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldigatt mottaga nytt uppdrag förrän efter sex är. Rättenprövar självmant den valdes behörighet. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller alltjämt i måldär den handläggning i vilken nämndemän skall delta har påbörjats föreikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar i anslutning fillsådan handläggning. Lagom ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 8 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)skall ha nedan angivna lydelse. 21 kap. 8§' Vid prövning av mål omfastighetstaxering består länsrätten av en lagfaren domare, värderingstekniskaledamöter samt nämndemän som särskilt utsetts för att deltaga vid behandlingenav sådana mål. Vid prövning av mål omfastighetstaxering består länsrätten av en lagfaren domare, en värderingsiek-niskledamot samt två nämndemän som särskilt utsetts för att delta vid behandlingenav sådana mål. Vad nu sagts gäller ej, om annat följer av 18 § lagen (1971:289)om allmänna förvaltningsdomstolar. Rätten är domför med en lagfaren domare och andraledamöter, varav minst en vårderings-teknisk ledamot och minst två nämndemän,om inte annat följer av 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar.Fler än fyra ledamöter, utöver den lagfarne domaren, får inte tjänstgöra irätten. Om det behövs med hänsyn tiU målets omfattning eller någonannan särskild omständighet, får ytterligare en värderingsteknisk ledamoteller ytterligare en nämndeman Ingå I rätten. Inträffarsedan handläggningen påbörjats förfall för en värderingsteknisk ledamot ellerför en eller två av nämndemännen, är rätten ändå domför, om minst en värderingstekniskledamot och minst en nämndeman fortfarande ingår i rätten. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt i mål där den handläggning i vilken nämndemänskall delta har påbörjats före ikraftträdandet. Lag om ändring i vattenlagen (1918:523) Härigenomföreskrivs att 11 kap. 12 § vattenlagen (1918:523) skall ha nedan angivnalydelse. Yppas vidöverläggning i vattendomstol skiljaktiga meningar, vare lag som irättegångsbalken stadgas beträffande domstol, där allenast lagfarna ledamöterhava säte i rätten. Vid omröstning säge vattenrättsdomaren sin mening/ör5/,därefter de tekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Vidomröstning skall först vattenrättsdomaren säga sin mening, därefter detekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1971:531. Prop.1982/83:126 75 Lag om ändring i lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden Härigenomföreskrivs att i 6 § lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden' ordet"nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i militära rättegångslagen (1948:472) Härigenomföreskrivs alt i 52 § militära rältegångslagen (1948:472)' ordet"nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft den . Härigenomföreskrivs aU i 38 kap. 6 § ' ordet "nämnd' skall bytas ut mot"nämndemän". Dennalag träder i krafl . Lagom ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om Härigenomföreskrivs alt 10 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare skall ha nedan angivna lydelse. Förekommeri mål mot den som Om del i mål mot den som inte ejfyllt tjugoett år anledning att /lar fyllt tjugoett år yiAzn5 anledning dömatill annan påföljd än böter, att döma till annan påföljd än böter, böraför tjänstgöring / nämnd före- bör för tjänstgöring företrädesvis Irädesvisanlitas nämndemän med anlitas nämndemän med insikt och insiktoch erfarenhet beträffande erfarenhet beträffande vård och vårdoch fostran av ungdom. fostran av ungdom. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1981:459. ' Senaste lydelse 1969:262. ' 1982/83:126 76 Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1969:246) omdomstolar i fastighets-mål' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § Yppas vid överläggning skiljakti- Vid omröstning skall först ordfö- ga meningar, tiUämpas rättegångs- randen säga sinmening, därefter balkens regler om omröstning i den andre lagfarneledamoten, så domstol med endast lagfarna leda- den tekniske ledamotenoch sist möter. Vid omröstning skall först nämndemännen, ordföranden sägasin mening, därefter den andre lagfarne ledamoten, så den tekniske ledamotenoch sist nämndemännen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189) Härigenom föreskrivs att i 17 § bötesverkställighetslagen(1979:189)' ordet "nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Denna lag träder i krafl . Lag om ändring i vattenlagen (1983:000) Härigenom föreskrivs aU 13 kap. 10 § vattenlagen(1983:000) skall ha nedan angivna lydelse. Lydelse enligt prop. 13 kap. 10 § Om det vid överläggningar i vat- Vid omröstning skall först ordfö- tendomstotenförekommer skiljakti- randen säga sin mening, därefter de ga meningar,gäller rättegångsbal- tekniska ledamötema och sist kensbestämmelser om omröstning nämndemännen. / domstol med endast lagfarna ledamöter. Vid omröstningen skall först ordföranden säga sin mening, därefter de tekniskaledamöterna och sist nämndemännen. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1974:1064. Lydelse enligt prop. 1982/83:93. Prop.1982/83:126 77 Proposilion ........................................................ ... 1 Proposifionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... I Lagom ändring i .................... ... 2 Lag om ändring i giflermälsbalken ..................... ... 7 Lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 9 Lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152) 10 Lag om ändring i vattenlagen(1918:523) .......... .. 11 Lag om ändring i lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden 12 Lagom ändring i militärarättegångslagen (1948:472) 12 Lag om ändring i ........................... 12 Lag om ändring i lagen(1964:167) med särskilda beslämmelser omunga lagöverträdare ................................. 12 Lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål 13 Lagom ändring i bötesverkställighetslagen(1979:189) 13 Lag om ändring i vattenlagen(1983:000) .......... 14 Utdragav regeringsprotokollet den 17 februan' 1983 .. 15 1 Inledning ......................................................... 15 2 Allmän motivering .......................................... 16 2.1 Frågorom tingsrätternas domförhet 16 2.1.1 Utgångspunkter ............................ .... .. 16 2.1.2 Gällande ordning ................................... .. 16 2.1.3 Antalet nämndemän vidhuvudförhandling ... .. 17 2.1.4 Individuell rösträtt förnämndemännen m.m.. .. 22 2.1.5 Tingsrättens sammansättning ividlyftiga brottmål 25 2.1.6 Domförhet i tingsrätt vidförfall ............... .. 26 2.2 Frågorom länsrätternas domförhet 27 2.2.1 Utgångspunkter .......................... ..... .. 27 2.2.2 Antalet nämndemän vidhandläggning i länsrätt 28 2.3 Antalet nämndemän viddomstolen ................ .. 29 2.4 Frågan om polismän somnämndemän i de allmänna förvaltningsdomstolarna 31 2.5 Frågan om den övreåldersgränsen för nämndemannauppdrag 33 3 Kostnadsfrågor.................................................. .. 35 4 Ikraftträdande m.m.................................. ...... 35 5 Upprättade lagförslag ....................................... 35 6 Specialmotivering ........................................... 36 6.1 Förslaget till lag om ändring irättegångsbalken , 36 6.2 Förslaget till lag om ändring igiftermålsbalken .. .. 39 6.3 Förslaget till lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 40 6.4 Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 42 6.5 Förslaget till lag om ändring ilagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål 42 6.6 Förslaget till lag om ändring ivattenlagen (1918:523) 43 6.7 Förslaget till lag om ändring ivattenlagen (1983:000) 43 6.8 Övriga ändringsförslag ................................. 43 1982/83:126 78 7 Hemställan .................................................... 44 8 Beslut .......................................................... . 44 Utdragav lagrådets protokoll ....... . 45 Utdragav regeringsprotokollet .... . 47 1 De remitterade förslagen .................................. 47 2 Nämndemännenstjänstgöringsförhållanden m.m....... . 48 2.1 Allmänt .................................................... 48 2.2 Rapporten (DsJu 1981:20)Nämndemännens tjänstgöringsförhållanden m.m 49 2.3 Föredragandens synpunkter ......................... 53 3 Hemställan .................................................... . 55 4 Beslut ............................ .......................... . 55 Bilaga1 Departementspromemorians lagförslag ...... . 56 Bilaga2 De remitterade lagförslagen ................... . 65 Tryckeri, Stocktiolm 1983