prop · G603125 · 1982-12-31 00:00:00 — För att täcka delsdessa kostnader, dels vissa merkostnader i övrigt bör på tilläggsbudget IIIför innevarande budgetår änvi- Prop.1982/83:125 17 sasett belopp av 3,3 milj. kr. för sanering av BT Kemis område i . Saneringsarbeteti har varit omfattande och krävt betydande ekonomiska, personellaoch organisatoriska resurser. Det har inte fidigare varit möjligt att göra ensamlad bedömning av insatser och kostnader. Det är vidare angeläget att deerfarenheter som vunnits tas till vara för att ge underiajg för ställningstagandenfill hur eventuella liknande situationer skall hanteras i framfiden. Jag avserdärför att senare föreslå regeringen att lämna ett uppdragmed detta innehåll. Jag hemställer att regeringen föreslår alttill Sanering av BT Kemis område i på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /83 anvisa ett reservafionsanslag av 3 300000kr. [3]I 4. Ändrad reglering av sjön . Något anslag för detta ändamål har intetagits upp på statsbudgeten för /83. Åsnengenomflyts av Mörmmsän och ligger inom , och kommuner iKronobergs län. Sjön är reglerad och regleringsrätten innehas av . tillsattes en arbetsgmpp med uppgift att utreda ochundersöka vissa ekologiska förhållanden i Åsnen och Mörmmsän. Arbetsgruppenlade fram ett förslag fill temporär jämkning av regleringen och år 1977ett förslag till permanent ändring av regleringen. Kammarkollegietfick därefter i uppdrag av .regeringen att hos ansöka omtillstånd till en ändrad reglering i enlighet med arbetsgmppens förslag. Sedanregeringen enligt 4 kap. 17 § andra stycket vattenlagen (1918:523) förbehållitsig prövningeri av fillåtligheten enligt vattenlagen av den ändraderegleringen, överiämnade fingsrätt, , den 5 augusti1980 ärendet med eget yttrande till regeringens prövning. I beslut den 9oktober 1980 förklarade regeringen att hinder enligt vattenlagen inte möter motden föreslagna ändrade regleringen. anmälan fill tilläggsbudget I fill statsbudgeten för /81 (prop.1980/81:25) föreslog regeringen att anvisar ett reservationsanslagav . för vissa kostnader för den ändrade regleringen. Kostnadernahänförde sig dels fill ersättning för övertagandet samt skötsel och underhållav regleringsanordningama vid sjöns utlopp, dels fill vissa byggnadsarbeten.Föredraganden anförde vidare att han avsåg att återkomma om medel förskadeersättningar m. m. sedan behandlat dessa frågor. Riksdagenbeviljade de begärda medlen (JoU 1980/ 81:15, rskr 73). 1982/83:125 18 Kammarkollegiethar i en skrivelse den 4 febmari 1983 till regeringen anmält att debyggnadsarbeten till vilka medel anvisats genom fidigare beslut harslutförts. Av skrivelsen framgår att i deldom den 14 december1982 lämnat staten tillstånd att påbörja den begärda regleringen. hardomstolen ålagt staten att till markägare utge intrångsersättningar omtillhopa . för skador på bl.a. jordbmksmark och skog. Dessaersättningar måste betalas ut innan fill-ståndet till regleringen får tas ianspråk. Kammarkollegiethemställer därför i sin skrivelse att för utbetalning av de utdömdaersättningarna dels få använda det belopp av . som återstår av fidigarebeviljade medel, dels få ett ytterligare anslag av 1,8 milj. kr. Kollegietanmäler slutligen att kollegiet innevarande år kommer att göra enframställning om medel för ersättning fill kraftverksägare för den minskadekraftproduktion som blir en följd av den ändrade regleringen. Dessa ersättningarbehöver dock inte betalas ut innan regleringen får påböijas. Denändring av regleringen av Åsnen som nu har lämnat tillståndtill kommer att få stor betydelse för miljöförhållandena i och kring sjön. Detär därför angeläget att arbetet med att få fill stånd en ny reglering kanfullföljas och att regleringen kan tas i drift . Jagbiträder därför kammarkollegiets framställning om medel till ersättning förmarkskador som orsakas av regleringen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Ändrad reglering av sjön tilläggsbudget III statsbudgeten för /83 anvisa ett reservafionsanslagav , 2. medge att ej ianspråktagen delav de medel som tidigare beviljat för regleringen får användas påsätt kammarkollegiet föreslagit. 1982/83:125 19 Anmälan till filläggsbudget III till statsbudgeten /83 [I] 0 3. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. Underdenna mbrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp elt reservafionsanslagav . Därutöver har på tilläggsbudget I för /83anvisats . 1982/83:25, AU 13, rskr 107).Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) har vidare erhållit regeringens medgivande attanvända . av återstående ej ianspråktagna. reservationsmedel under anslagelC 3. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning förutbetalningar under /83 avseende delprogrammet Anställning medlönebidrag. AMS har hemställt om ytterligare medelunder anslaget. Enligt AMS har medelsförbrukningen avseende delprogrammetAnställning med lönebidrag uppgått till ca 927 milj. kr. under budgetårets sexförsta månader. AMS prognoser pekar på att utfallet för resten av budgetåretkommer att bH högre än under budgetårets första hälft, dels till följd av attantalet anställda med lönebidrag fortsätter att öka, dels på grund av dennyligen höjda arbetsgivaravgiften. Styrelsen bedömer att ytterligare 80 milj.kr. behöver tillföras anslaget. Om löneavtal träffas kandetta, enligt AMS bedömning, medföra ytterligare medelsbehov. Höjningen av arbetsgivaravgiften samthöjda löner till följd av avtal om viss kompensation för kostnadsutvecklingenfår effekter på AMS utgifter för lönebidrag. Eftersom lönebidragen i flertaletfall Prop.1982/83:125 20 betalasut halvårsvis i efterskott blir dock effekten begränsad under innevarandebudgetår. Kostnadsökningen får effekt redan under /83 vad gällerutgifter för arbetsmarknadsverkets anställda med lönebidrag samt anställda medlönebidrag hos allmännytfiga organisafioner, eftersom lönebidragen i dessa fallbetalas ut . Styrelsens medelsbehov ärockså, som AMS har framhållit, en följd av att allt fler sökande kunnat fåarbete med hjälp av lönebidrag. Jag beräknar att anslagetbehöver tillföras ytterligare 42 milj. kr. Därutöver börstyrelsen få medgivande att disponera 38 milj. kr. av återstående ej ianspråktagnareservationsmedel för delprogrammet Anställning med lönebidrag. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atttill Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1982/83:125 21 Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten /83 TRETTONDE HUVUDTITELN B. Bostadsförsörjning m. m. [1] B 9. Bidrag till förbättring av boendemiljön. budgetåret1982/83 utbetalas boendemiljöbidrag som har beviljats under i första /81 samt förskott på bidrag. Enligtbostadsstyrelsen återstår för utbetalning under den andra delen av budgetåret1982/83 drygt 2 milj. kr. som behovet av medel för utbetalning kanberäknas till drygt 20 milj. kr. föreslår därför att anslagetanvisas ytterligare 20 milj. kr. för /83. I likhet med anser jag att ytterligare 20milj. behöver anvisas anslaget under innevarande budgetår. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Bidrag tiU förbättring av boendemiljön påtilläggsbudget III till statsbudgeten, för /83 anvisa ettreservationsanslag av . 1982/83:125 22 såvitt avser punkterna 1-4; statsrådet såvitt avserpunkterna 5-7; statsrådet . såvitt avser punkterna 8-9. Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 A.Industridepartementet m. m. [1]A 3. Under denna mbrik har i statsbudgeten för budgetåret1982/83 anvisats ett reservationsanslag av 18,8 milj. kr. Vid budgetåretsingång fanns en reservation på anslaget av . samt en fordran på förskotterademedel med . Sammanlagt står alltså under innevarande budgetår drygt24,3 milj. kr. fill förfogande under detta anslag. Vid utgången av december1982 hade av anslaget förbrukats . Under återstående del avinnevarande budgetår tillkommer löner för förordnad personal och beslutade menännu ej verkställda utbetalningar med ca 12,3 milj. kr. Detta innebär att detunder anslaget finns disponibelt för återstoden av detta budgetår ca 1,6 milj.kr. En genomgång har visat attdetta belopp inte räcker för att täcka utgifterna för utredningsverksamhetenunder resten av detta budgetår. Skälet är kostnaderna för ett antal kommittéerinte kunde fömtses vid anslagsberäkningen . Exempel på sådanakommittéer är malmfällsulredningen (I 1981:06) och energikommitté (I1981:08). Vid anslagsberäkningen oförutsedda utredningsbehov har uppstått, t.ex. särskild utredare för vissa frågor inom mineralområdet (I 1982:02),kommittén om det regionalpolitiska stödet till näringslivet (I 1982:05) ochvattenkraftberedningen (I 1982:06). Härtill kommer att från detta anslagbetalas olika undersökningar som föranleds av utvecklingen inom vissabranscher. Som exempel på sådana utredningskostnader kan nämnas kostnaderna förden tillsatta specialstålkommissionen samt för olika uppdrag som lagtsut på statens industriverk och andra myndigheter. Prop.1982/83:125 23 fråndetta anslag betydande utgifter för att ta fram underiag för den propositionom varvsindustrin som regeringen fattade beslut om. Efter samråd medstatsråden och R. beräknar jag alt det ytterligare medelsbehovetutgör 8,2 milj. kr. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår attfill KommUtéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1982/83 anvisa ett reservafionsanslag . [2]A 4. Under denna mbrik har i statsbudgeten för budgetåret1982/83 anvisats ett reservationsanslag av . Vid budgetårets ingångfanns en reservation på anslaget av . Vid utgången av december 1982hade av anslaget förbrukats . Återstående medel räcker inte för atttäcka de beräknade utgifterna som skall belasta detta anslag. Anledningen ärfrämst att antalet internationella besök /83 blir fler än vadsom kunde fömtses vid beräkningen av anslaget. Eftersamråd med statsråden och R. beräknar jag det ytterligaremedelsbehovet till . Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt , fillExtra utgifter på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83anvisa ett reservationsanslag av . D.Mineralförsörjning m. m. [3]O 9. geologiska undersökning: Täckning av underskott. Något anslag fördetta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /83. Denav beslutade nya organisationen på mineralverksområdel (prop.1980/81:130, NU 43 och 67, rskr 349) trädde i kraft . FörSveriges geologiska undersökning (SGU) innebar omorganisationen bl.a. atthuvuddelen av den uppdragsfinansierade verksamheten fördes bort frånmyndigheten. Denna verksamhet bedrivs i akfiebolagsformunder namnet geologiska AB (SGAB). SGUhar i skrivelse redovisat bokslut för /82.Av detta framgår att den uppdragsverksamhet som fördes övertill SGAB inte gett full kostnadstäckning under budgetåren 1980/81 och 1981/82.SGU redovisar också semesterlöneskuld och övertidsskuld fill den personal somfördes över till SGAB. Tillsammans uppgår det ackumulerade underskottet till12490383 kr. 1981/82:99 behandlades frågan om finansieringen av den nya mineralverksorganisationen. Därvid anfördes (s. 90) att det ackumulerade Prop.1982/83:125 24 underskotteti SGU:s uppdragsverksamhet per bör täckas i sin helhet. Dettabör nu ske genom att medel anvisas över ett särskilt anslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill geologiska undersökning: Täckning av underskott på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /83 anvisa ett anslag av 12490000kr. [4]Aktieägartillskott till geologiska AB. har underåren 1979-1982 för geologiska undersökning (SGU) projekterat ochbyggt lokaler i för kontor, verkstäder, laboratorier och bortkärnearkiv.Hela byggprojektet beräknas vara avslutat . Isamband med omorganisationen på mineralverksområdel fördespersonal, uppdrag och inventarier över från SGU till det då nybildade (). SGAB har i skrivelse hemställt att debyggnader som bolaget hyr av i överlåts till bolaget iform av ett aktieägartillskott. Byggnadsstyrelsenhar för /83 aviserat en höjning av lokalhyran från 500000 kr.till . Enligt SGAB kan verksamheten i inte bära en sådanhöjning av hyreskostnaderna. Byggnadsstyrelsenhar avgivit yttrande i ärendet . Enligt verkets bedömningsaknar anläggningarna i f.n. alternativ användning och bör även framdelesnyttjas för nuvarande ändamål. Någon nämnvärd reducering av lokalhyran är intemöjlig att medge från verkets sida. En sänkning av SGAB:s lokalkostnader tillden nivå som enligt bolaget är möjligt för verksamheten att bära kan, enligtbyggnadsstyrelsen, ernås antingen genom att anläggningarna överförs till SGAB:sägo på villkor som befriar bolaget från kapitalkostnader eller genom att anläggningarnaav upplåtes till bolaget på motsvarande villkor. En sådanupplåtelse fömtsätter att regeringen medger att fastighetskapitalet nedskrivesi sin helhet. Fastigheternasbokförda värde beräknas, efter byggprojektens slutförande, fill 29 milj. kr. Ilikhet med SGAB anser jag att de nämnda fastigheterna bör föras över tillbolagets ägo utan vederlag. Härigenomfår överlåtelsen formen av ett akfieägartillskolt. Överlåtelsen bör betraktassom ett led i uppbyggnaden av SGAB. Jaghemställer att regeringen föreslår attsom aktieägartillskott överföra fastigheter från tillSveriges geologiska AB i enlighet med vad jag har förordat. Prop.1982/83:125 25 [5]E 11. : Kraftstationer m. m. /83 harunder denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 2836 milj. kr. (prop.1981/82:100 bil. 17 s. 118, NU 30, rskr 356). I framställning den 11januari 1983 har hemställt om medgivande att till OKGAB få överlåta 40 aktier i för totalt . Iframställning den 28 febmari 1983 har vattenfallsverket anmält överenskommelserom förvärv av aktier i ochhemställt att verket får förvärva 84083 aktier i bolaget och att finansieringav förvärvet får ske med verkets rörelsemedel samt att verkets ram för röriigkredit i utökas till 550 milj. kr. - SwedPower - har till uppgift att tillhandahålla tjänster åtutländska kraftföretag. äger av aktierna, medan SydkraftAB, -BECO - samt () ägervardera . Verksamheten inom Swedpowerhar expanderat kraftigt . Omsättningen för uppgick till24 milj. kr. och beräknas öka kraftigt under innevarande år. De viktigastemarknaderna är , , , , ,och . Föratt koncentrera de svenska kraftföretagens utlandstjänster inom kärnkraftområdethar förhandlingar förts om att utöka aktieägarkretsen med . Preliminäröverenskommelse har träffats om att vattenfallsverket och VBB säljer 4 resp.5% av aktiekapitalet fill . har enats om - under förutsättning av regeringens godkännande - att OKGAB får köpa 40 aktier i från verket för peraktie eller totalt . Aktiernai SwedPower kommer efter OKG:s köp från verket och VBB att varafördelade på vattenfallsverket , , BECO , VBBmed och . Avskrivelsen framgår alt-vattenfallsverket f.n. innehar23,av akfierna i AB Bergslagens Gemensamma (). Vattenfallsverkethar med förbehåll för regeringens godkännande -träffat avtal med om övertagande av bolagets 51083 aktier i samt medBillemd-Uddeholm AB, AB Falu , Förvaltningsbolaget , och om förvärv av dessas sammanlagt 33000 aktier i sammanlagda köpeskillingen uppgår till 337,4 milj. kr. 1982/83:125 26 föreslår att verket får utnyttja tillgängliga rörelsemedel förfinansiering av förvärvet. För att överbrygga perioder då kravet på rörelsemedelär särskilt stort och för att säkerställa den långsikfiga firiansi-eringen avförvärven föreslår verket att verkets ram för rörlig kredit utökas med 200milj. fill 550 milj. kr. (SwedPower) bildades efter godkännande av (prop.1976/77:125 s. 57, NU 40, rskr 345). Bolaget har utvecklats tillfredsställandeoch erhållit konsultuppdrag i ett flertal länder. föreslåratt av akfierna överiåts till . Därmed kommer samtliga företag somdriver kärnkraftverk i landet att vara delägare i bolaget. kärnsäkerhetsområdet, där svenska företag intar en framskjuten position,kan härigenom erbjudas utländska uppdragsgivare på ett samordnat sätt genombolaget. Staten genom vattenfallsverket kommer även efter aktieöverlåtelsen atlha aktiemajoritet i bolaget. Jag förordar alt regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att medge försäljning av av aktierna i för . förvärv av aktier i () vill jag anföra följande. BGKäger aktier och andelar i ett stort antal kraftföretag. Företagets eldistribufiongränsar till vattenfallsverkets distribution. Både på produkfions- ochdistributionssidan kan strukturfördelar uppnås genom en uppdelning av BGK:s kraftlillgångar.Detta möjliggörs genom vattenfallsverkets förvärv av 23,av aktierna ibolaget. Isamband med vattenfallsverkets förvärv av kraftrörelse vid årsskiftet1981/82 förekom skilda uppfattningar beträffande den prisnivå till vilkenuppgörelsen skedde (prop. 1981/82:25 bilaga 7, NU 13, rskr 82). Det nu aktuellaaktieförvärvet sker till en lägre prisnivå än Grängesförvär-vet. Vattenfallsverkethar föreslagit att finansiering av köpeskillingen, ca 337 milj. kr. sker genomutnyttjande av verkets rörelsemedel. För att överbrygga perioder då kravet pårörelsemedel är särskilt stort föreslår verket att dess ram för rörlig kreditutökas med 200 milj. kr. till 550 milj. kr. Motbakgrund av de stmkturfördélar som kan uppnås och den prisnivå fill vilkenförvärvet äger mm har jag inget att erinra mot detta. Jag anser emellertid attförvärvet bör anslagsfinansieras. Jag förordar därför att regeringen inhämtarriksdagens godkännande av förvärvet att vattenfallsverkets investeringsram /83 räknas upp med 337,4 milj. kr. till 3208,6 milj. kr. och attett tilläggsanslag om 337,4 milj. kr. anvisas från reservationsanslaget : Kraftstationer m. m. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1982/83:125 27 1. bemyndigaregeringen att medge försäljning av av akfierna i , till för . 2. bemyndigaregeringen att medge att förvärva 23,av aktierna iBergslagens till ;Kraftstationer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av . [6] E 16. Lån till förprojektering av naturgasledningar m.m. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgelen / 83. Senast har för ändamålet anvisats ett reservationsanslagav 18 milj. kr. på tilläggsbudget IHlill statsbudgeten för /82 (prop.1981/ 82:125 bil. 9, NU 53, rskr 405). Medlen har ställts fill förfogande för SwedegasAB i form av lån med villkorlig återbetalningsskyldighet för att täckautrednings- och .förprojekteringskostnader m.m. rörande import av naturgas tillSverige. I skrivelse har hemställtom medel för bolagets verksamhet den 1 januari 1983-den30 . Swedegas viktigaste uppgift är atl medverka 1980beslutade s. k. . Arbetet med anläggning av den av Swedegas ägdastamledningen följer tidplanen. Granskning av lämnade anbudpå stålrör pågår. Av en beräknad total investeringskostnad för stamledningenav ca 660 milj. kr. inkl. räntor hänför sig 103 milj. kr.till år 1983 och 185 milj. kr. Det sammanlagdabeloppet utgör sålunda 288 milj. kr., varav 180 milj.kr., avser investeringar för det nuvarande och 108 milj. kr.investeringar i stamledningens överkapacitet för eventuella senare nyaimportprojekt. Vidare pågår undersökningar av möjligheterna att anläggaett underjordiskt lager, ett s. k. akvifärlager, i västra . Kostnadernaberäknas till ca 20 milj. kr. Undersökningarna väntas kunna ge underlag för ettbeslut om att antingen anlägga ett lager eller avveckla projektet. Vid ett positivtbeslut beräknas kostnader för investeringar uppgåtill ca 20 milj. kr. För utredningsverksamhet m.m. beräknar Swedegas ettmedelsbehov av 24 milj. kr., varav 15 milj. kr. Verksamheteninnefattar bl.a. bolagets medverkan i Projekt gastransilering, dvs. denförprojektering av en ledning för transport av nordnorsk gas genom somstatens vattenfallsverk utför på regeringens uppdrag. Swedegas utför främstmarknadsanalyser för en eventuell avtappning av gas i . 1982/83:125 28 Marknadsarbete bedrivs även i västra genom VästgasAB liksom för en eventuell import av sovjetisk naturgas via . Detsammanlagda medelsbehovet för beräknas alltså av Swedegastill 352 milj. kr. Härav föreslås att 200 milj. kr., avseende investeringar förSydgasprojektet och för ett eventuellt akvifärlager, finansieras genomupplåning med statlig garanfi. För återstoden av medelsbehovet hemställer Swedegasom ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighel av 152 milj. kr. Det medelsbehov som Swedegas har redovisat avser tillövervägande del kostnader i samband med , som innebär introduktionav naturgas från till sydvästra . Riktlinjer förgenomförande av projektet godkändes av (prop. 1979/ 80:170,NU 70, rskr 410) på gmndval av en överenskommelse mellan företrädare för statenoch Sydgasintressenterna, dvs. , och kommuner samlSydkraft AB. Dessa intressenter är delägare i , som köper gasen fråndet statliga Swedegas och svarar för den regionala distributionen.Överenskommelsen innefattar bl.a. en förlusttäckningsgaranti från statenssida. Beräkningarsom har gjorts inom tyder på att det ekonomiska resultatet av projektetkan komma att bli väsentligt sämre än vad som antogs . Mot bakgrundhärav har överläggningar tagits upp mellan företrädare för staten och Sydgasintressenterna.Det kan inte uteslutas att överläggningarna leder till en ändring av gällanderiktlinjer för projektet eller till bedömningen att projektet helt eller delvisbör avbrytas. Jag avser att i sådant fall återkomma till frågan. I avvaktanpå ett resultat av överläggningarna bör enligt min mening Swedegas arbete med ,inkl. det planerade akvifärlagret, fortsätta i huvudsak enligt gällande tidplan.Jag är dock inte beredd att förorda att medel nu anvisas äntill utgången av innevarande kalenderår. Frågan om ytterligare medel förprojektet och för Swedegas övriga verksamhet får tasupp . Eventuellt medelsbehov får täckas på tilläggsbudget för budgelårel1983/84. Mot bakgmndav det anförda beräknar jag det totala medelsbehovet för Swedegas verksamhetför till 138 milj. kr. I likhet med bolaget räknar jag med att den delav beloppet som har karaktären av investeringar i kommersiella projekt,nämligen 64 milj. kr., kommer att kunna finansieras genom lån påkapitalmarknaden. Regeringen äger besluta om garanti för upplåningen inom ramenför statsgarantin för utvinning m.m. av olja, naturgas och kol. För återstående verksamhet, som avser investeringar iöverkapacitet för stamledningen jämte Swedegas utredningsverksamhet m.m., börett belopp av 74 milj. kr. anvisas under förevarande anslag. Prop.1982/83:125 29 medlen ställas till Swedegas förfogande i form av lån med villkoriigåterbetalningsskyldighet. Det ankommer på regeringen att meddela närmarevillkor för lånet. Om ändrade förutsättningar för skulle ledatill att medelsbehovet minskar redan under innevarande år räknar jag medmotsvarande minskning av lånebeloppet. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Lån till förprojektering av naturgasledningar m.m.på till-läggsbudget III till statsbudgelen för /83 anvisa ettreservationsanslag av . F, Teknisk utveckling m. m. [7] Nedsättning av statskapitalet med anledning avöverlåtelse av vissa aktier. godkände etl avtal mellanstaten och i vad det innefattade överlåtelse av statens aktier i (prop. 1982/83:17, NU 3, rskr 27). Ipropositionen angavs att det bokförda värdet av statens aktier i var 50 milj. kr. och att köpeskillingen för aktierna var densam ma. Det har senare framkommit att det bokförda värdet av aktierna rätteli gen har varit 68 milj. kr. Statskapitalet bör därför sättas ned med skillna den mellan del bokförda värdet och köpeskillingen för aktierna, dvs. med (68-50 = ) 18 milj. kr. Jag förordar att medgivande till åtgärder inhämtas. Jag hemställer att regeringen föreslår att medge att statskapitalet sätts ned i enlighet med vadjag har förordat. [8] G 09. Finansiering av stirlingmotorutveckling. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1982/83. Frågan om finansiering av ett utvecklingsprojekt rörandeutvecklingen av en stiriingmotor inom har behandlats avriksdagen .