prop · G60323 · 1982-12-31 00:00:00 — Säsnart som möjligt måste dock enligt arbets-giiippens mening en gemensamplanering ske för hur erforderliga resurser skallkunna byggas upp för en samordnad utbildningsorganisationpå civilförsvarsanläggningarna. Prop,1982/83:23 123 Arbetsgruppen räknarmed att den föreslagna utbildningen skall kunnagenomföras inom ramen för oförändrade resurser. Den skall alltså vara kostnadsneutral i förhållande tilldagens utbildning. Detta gäller såväl destatliga som de kommunala kostnaderna. Kostnadsberäkningarnabygger på den dimensionering av utbildningensom har föreslagits tidigare i promemorian.Under genomförandeskedet uppkommer vissa extrakostnader som redovisas särskilt. Tabellen på omstående sidavisar sammanfattningsvis föreslagnastudievägar, utbildningstider och huvudmän samt det beräknadeutbildningsbehovet för den nya utbildningen. Statens brandnämndskostnader för kompetensutbildning av heltidsanställd räddningstjänstpersonal uppgåri dag till 6,6 milj. kr. För deltidsanställdaär motsvarande kostnader 3,2 milj.kr. Kostnadema för utbildning av personal inomskorstensfej afväsendet uppgår till 0,4 milj. kr, I de angivna kostnadema är samtliga utgifter för utbildningsverksamheten inräknade,säsom löner, administration, läromedel,lokaler, transporter m.m. De sammanlagda kostnaderna uppgår till omkring 10,2 milj. kr. Vid sidan av dessa kostnader har brandnämnden till följdav beslut (prop. 1980/81:90 bil. 2, JoU 1980/81:24, rskr.1980/81:274) särskilda medel för att organisera och Föreslagna studievägar, utbildningstider och huvudmän samtdet beräknade utbildningsbehovet - deltid f'' (lärlings utbildning) 1) Motsvarar 3veckor 2) Dagensbenämning brandförmansklass resp. C-kurs 4) Dagensbenämning A-kurs Prop.1982/83:23 125 administrera utbildning och övning av beredskapsorganisationen för atomolyckor. Arbetsgruppen har inte övervägt nägon ändring i denna verksamhet. Av flera skäl är de nuvarande kommunala kostnaderna för räddningstjänstutbildningen svåra att beräkna. Ett samlat statistisktmaterial saknas. Arbetsgruppen har inte ansett det nödvändigt att tafram ett sådant material. De sakkunniga valde att beräkna de kommunala kostnaderna genom att detaljstudera förhållandena iett visst, utvalt län. Arbetsgruppen har inte haft iuppdrag att göra så detaljerade beräkningar. I stället har en mera schablonmässig beräkningsmetodvalts. Arbetsgruppen har utgått från ett uppskattat medeltal för löner,resekostnader och traktamenten för den berörda personalen. Med denna metod har arbetsgruppen beräknat de årligakommunala kostnadema för den nuvarandekompetensutbildningen av heltidsanställdbrandpersonal till 17,4 milj. kr. Motsvarande kostnad för deltidsanställdpersonal kan på samma sätt beräknastill 6,4 milj. kr. För annan utbildning av deltidsanställda brandmänhar arbetsgruppen uppskattat de kommunala kostnaderna till 3 milj. (motsvarar lönekostnader för 1 500 personer ). De kommunalakostnaderna för utbildningen i räddningstjänstberäknas sålunda till 26,8 milj. kr, . Härutöver har kommunerna kostnader för utbildning av brandmän och fortbildning vilka inte härkunna beräknas. Kostnadema förden brandmannautbildning som föreslås inom gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen, komvux, kan enligt arbetsgruppens mening täckas inom befintliga anslagsramar. Gymnasieskolan delas organisations- och resursmässigt i två delar.Den "stora ramen" omfattar alla linjer och grundskoleanknutnaspecialkurser om längd. Den "lilla ramen" omfattas av kortarekurser och kurser som har speciella Prop.1982/83:23 126 inträdeskrav utöver fullgjord grundskoleutbildning. Den lilla ramen,omfattar 32 830 platser innevarande läsår. Skolöverstyrelsenfördelar, med undantag av I 000platser för kurser för invandrarungdom, platsema på olika utbildningsområden. Alla platser inom den lilla ramen utnyttjas inte. Det bör därför vara möjligtatt inrymma räddningtjänstutbildningen som högre specialkurs inom denna ram. För den inbyggda utbildningen somarbetsgruppen föreslär bör statsbidrag utgä enligt samma regler som gäller förinbyggd utbildning inom vårdområdet. Detta statsbidrag utgårför ett läsår med högst . per klass med minst ätta elever. Skolöverstyrelsenberäknar i sin anslagsframställning /83 den genomsnittliga ärliga kostnaden per klass inom vårdområdet till . Arbetsgruppen förutsätter att undervisningsmateriel för den inbyggda utbildningen kan ställas till förfogandeav kommunema och sjukvårdshuvudmännen. Någotsärskilt statsbidrag för sådantundervisningsmateriel bör enligt arbetsgruppens mening inteutgä. Den gymnasiala lärlingsutbildningenför skorstensfejare anserarbetsgruppen kan lymmas inom ramen försädan utbildning. Vad gäller den av statens brandnämnd anordnade vidareutbildningen utgår arbetsgruppen i sin bedömning frände nuvarande driftkostnaderna. Dessa kostnader överförs på de nya utbildningsvägarna iproportion till kurslängd och elevantal. Kostnaden blirsammanlagt för staten 4,9 milj. kr. och för kommunerna 13,1 milj. kr. Den fortbildning av befäl inom räddningstjänsten samt tekniker och skorstensfejarmästare som arbetsgruppen föreslär att brandnämnden skall bedriva beräknas kosta staten 1 milj. kr. I detta belopp ingår kostnaden försäväl lärare som central administration.Arbetsgruppen förutsätter att kommunerna kommer att låtapersonalen inom räddningstjänsten delta i återkommandefortbildning. Kostnaderna förfortbildningen bäde för staten och kommunerna blir beroende pä de kommunala ambitionerna. Inom den kommunala räddningstjänstenfinns ca 1 000 heltidsanställda-och ca2 500 Prop.1982/83:23 127 Arbetsgruppen räknar med en genomsnittlig årskostnad för fortbildning av heltidsanställda av . och för deltidsanställdaav . Detta medför en total kostnad för kommunema påomkring 3 milj. kr. Arbetsgivarnas kostnader för fortbildning av tekniker och skorstensfejarmästare ärbegränsade och har inte kunnatuppskattas. Arbetsgruppen beräknarkostnaderna för utbildningen inom högskolan enligt de principer som tillämpas förannan sådan utbildning. Den statligakostnaden för högskoleutbildningen av brandingenjöreroch skorstensfejarmästare beräknas till 14 milj. kr. Nägon kostnad uppkommer inte. Statligtstudiestöd utgår till elever pä den nuvarande brandingenjörslinjen. Sådantstudiestöd kommer också med den nya utbildningen att kunna utgå till elever vid liögskolan enligt gällande regler. Qn möjligheterna att fåstudiestöd utnyttjas helt, uppgår stödet till 2,2milj. Sammanfattningsvis beräknararbetsgruppen de framtida driftkostnaderna för utbildningen till 7,4 milj. kr. förstaten och 26,6 milj. kr. De beräkningar avde framtida driftkostnaderna som arbetsgmppen sålunda redovisar avser tidpunkten när all ny utbildning är genomförd och all äldre utbildning har upphört. Utbildningen hos statens brandnämnd förutsätts i beräkningarnafortfarande bedrivas i huvudsak centralt. Enligt arbetsgruppens uppfattningkommer utbildningskostnaderna att förändras närden samordnade utbildningen vid civilförsvarsanläggningama har genomförts. Såväl kostnaderna för transporter, lokaler ochadministration som lärarkostnaderna kan förutsättas minskaefter en samordning. Sammanställning av de beräknadedriftkostnaderna I följande sammanställning redovisas nuvarande och framtida beräknade driftkostnader för staten ocli kommunerna. (4 Utiycknlngsledare deltid (5 A- och B-kurs 5 800 1 050 Tekniker (7 Skorstensfejarmästare (2 250 100 Fortbildning (brandnämnden) 1 1981 är kostnadsläge 2 Kostnaden täcks inom befintliga ramar för gymnasieskolan resp KONMIX 3 Dagens benämning brandförmansklass 4 Dagens benämning C-kurs 5 Ersätts av brandmästarutbildning.Förebyggande II och förvaltningsutbildning 6 Endast ettobetydligt antal elever är kommunalt anställda 7 Särskilda utgifter för studiemedel har inte beräknats Prop.1982/83:23 129 De sakkunniga beräknadei sitt förslag kapitalkostnaderna till ca170 milj. kr. Detta belopp inkluderade en flyttning av hela statens brandnämnds verksamhet till . De huxoidsak-ligakostnaderna avsåg emellertid den nya utbildning somde sakkunniga föreslog. Arbetsgruppen har genom att förlägga dengrundläggande utbildningen av brandmän till gymnasieskolan och komvux kunnat utnyttjabefintliga resurser. När det gäller den gymnasiala lärlingsutbildningen av skorstensfejare finns också möjligheteratt utnyttja befintliga resurser, .Ävenhögskoleutbildningen ger sådana möjligheter. I fräga om den vidareutbildning som föreslås få statens brandnämndsom huvudman är det svårare att uppskatta kapitalkostnaderna. har vissa resurser för att bedriva praktisk undervisning på . .Nämndensaknar dock möjligheter att bedriva praktiskundervisning i brandsläckning. För att möjliggöra ocksåsådan utbildning behövs vissa investeringar. Arbetsgruppen har funnit att den närmare analysen av vilka investeringar som erfordrasmåste anstå till dess en samordning av brandnämndens och civilförsvaretsutbildning kan genomföras. De resurser som finns på civilförsvaretsanläggning i kan liksomf.n. utnyttjas som en bas för utbildningsverksamhetenunder övergångstiden. Resurser bör sedankompletteras med sädana anläggningar och med sädan materiel som är till nytta för både denfredstida och den krigstida räddningstjänstutbildningen. 9.3 Extra kostnader under genomförandeskedet Den föreslagna utbildningen beräknas starta hösten1983. Som har beskrivits i kap. 8 upphörsamtidigt all nuvarande utbildning med undantag för brandmannaklassen hos statens brandnämnd. Utbildningen i brandmannaklassen påverkar säväl de statliga som de kommunala kostnaderna. 9 1982/83. Prop.1982/83:23 130 beräknat att utbildningen ibrandmannaklassen måste pågå t.o.m. /85. Under budgetåren 1983/84 och 1984/85 erfordras därför från statens sida ett medelstillskott till statensbrandnämnd om ca 3 milj. kr. i dagenspenningvärde för vartdera budgetåret. De kommunala kostnaderna undermotsvarande tid beräknas till ca 8 milj. kr. För universitets- och högskoleämbetetsdel fordras genomförandemedel om . för planering av den nya högskoleutbildningen. Arbetsgruppen anser .inte attytterligare medel erfordras för att genomföra den nya utbildningen. Prop.1982/83:23 131 SAMMANFATTNING AV BETÄNKANDET (Ds Kn 1979:5) BPjy>JDFÖRSVARSUTBILDNINGEN Statens brandskola, som inrättades och som genom sammanslagningmed organisatoriskt utgörs av statens brandnämnds utbildningsenhet., har till uppgift att i anslutning tillkompetensföreskrifterna i brandstadgan(1962:91) utbilda brandpersonal och skorstensfejare och att genom annanutbildningsverksamhet och brandteknisk forskning främja brandförsvaretsutveckling. Utbildningens innehålloch omfattning var senast föremål för utredning1962, då nuvarande överdirektörenvid statens brandnämnd, , i egenskap avtillkallad sakkunnig avgav promemorian "Utbildningen vid statensbrandskola ra m". I samband med att avgav sitt betänkande (SOU 1971:50) och remissbehandlingen avdetta, väcktes frågan om en allmänöversyn av den nuvarande brandförsvarsutbildningen. Liknande tankar framfördes även 1 andrasammanhang av dåvarande brandskolans styrelse. ochpersonalorganisationerna inom brandförsvaret. De sakkunniga, som tillkallats enligt beslut ,har bl a genom enkäter till utbildningsenhetens lärare och ca 200 elever, besök vid flera kommunala brandförsvar inom landet, studiebesök vid brandskolor i och Prop.1982/83:23 132 samt skola förutbildning av skorstensfejare i mark och skaffat sig den erforderliga bakgrunden för avgivandet av de i det följande redovisade förslagen. Samhällsutvecklingens inverkan på brandförsvars- utbildningen Den teknologiska utvecklingen inom vårt samhällehar varit påtaglig och har förbrandförsvarets del medfört en ständigtökande mäng;d svårbemästrade problem päsäväl den släckande som förebyggande sidan. Nya processer och automatiseringeninom industrin, nya material och nya tekniker i byggandet ställer allt störrekrav på de anställda inom brandförsvaretoch kräver större kunskaper pådet tekniska området och kunskaper om den utrustningpersonalen har att arbeta med och ansvara för.På våra vägar och järnvägartransporteras ständigt stora mängder s k farligt gods, i hamnarna är fartygen störreoch alltmer komplicerade, och de moderna flyg-pilanen tar fler och fler passagerare.Som en följd av denna utveckling kan dagensbrandman utan föregående varning ställas inför komplicerade och allvarliga problem av en art somman inte hade anledning att räkna med baraför några är sedan. (SOU 1971:50) resulterade i en nybrandlag enligt vilken det kommunala brandförsvareti princip ålades ansvaret för all räddningstjänst som enligt lag eller författning ej åvilarannan. Detta ställer följaktligen ävenkrav på en väsentligt annan bredd ifrågaom brandpersonalens kunnande. Genom kommunsamraanläggningarnahar utrycknings-områdena blivit större. 1982/83:23 133 blivit effektivare men också mer komplicerad. har kommunerna ägnat ett allt störreintresse ät kostnadsbesparingar inom brandförsvaret. Dessa förhållanden mästepåverka utbildningen, såväl dessomfattning som innehåll. Utvecklingen inom uppvärmnings-och ventilationsområdet och därmed sotningsväsendetsarbetsområde har gått mycketsnabbt och fört med sig betydligt mera teknisktavancerade system och konstruktioner. Bestämmelserna för installation av värmeapparater, utförande av rök- och ventilationskanaler samt tillhörande byggnadsdelar har ökat starkt i omfattning och utformas i allt större utsträckningmot bakgrund av funktionskrav i ställetför som fixerade material- och mättkrav. Förutsättningarna för att ordna en godtagbar yttre ochinre miljö sammanhänger bl a med funktionen hos och kontrollen avanordningar för uppvärmning och ventilation. Detta gäller såväl arbetsmiljö somboendemiljö. Under senare århar även angelägenheten av energihushållning betonats allt starkare, vilket i hög grad rörfrågor om uppvärmning och ventilation. Utvecklingen inom värsvenska skola har under senare är bl ainneburit, att flertalet yrkesverksamma individer inom de praktiska yrkena får en tvåårigyrkesutbildning inom ramen för den nyagymnasieskolan. Detta medför fulltnaturligt krav på liknande möjligheter fränbrandförsvarets personal, som detfinns anledning att utnyttja de baskunskaper i allmänna ämnen, soraden nya skolan ger. 1982/83:23 134 De successivt ökadekraven på utbildningens kvalitet liksom lärarpersonalens ökadevärdering av fritiden har vidarevisat sig medföra allt större svårigheteratt bygga en.skolas resurser på deltidsanställda lärare. Heltidsanställdbrandpersonal (kapitel 4) Principskissen äföljande sida ger en översiktlig jämförelse av nuvarande och föreslagen utbildning för heltidsanställd brandpersonal. Den heltidsanställdebrandmannens kompetensutbildning omfattar sju veckors teoretisk och enveckas praktisk utbildning. De sakkunniga föreslår, bl a mot bakgrund av samhällsutvecklingen, att den framtidakompetensutbildningén skall omfatta tre veckors anställningsutbildning (skede I), en del vis handleddpraktik under vid eget brandförsvar (skede II) och en avslutande yrkesutbildning under artonveckor (skede III). Den föreslagna utbildningen är till ungefärlika delar teoretisk och praktisk. Den heltidsanställdebrandförmannens kompetens-utbildningomfattar elva veckors teoretisk och en veckas praktisk utbildning. Desakkunniga föreslär att den framtida kompetensutbildningen skall omfatta tretton veckoroch ägna väsentligt större utrymme åt bl a arbetsledar- och instruktörsutbildning. Den heltidsanställdebrandmästarens kompetensutbildningomfattar tjugo veckors teoretisk och en veckas praktisk utbildning. Genomatt de sakkunniga föreslår en påbyggnadsutbildning (se nedan) fOrde brandmästare som skall ägna sig åt Prop.1982/83:23 135 REGIONAL ANSTÄLLNINGSUTBILDNING 3 VECKOR PRAKTIK EGET BRF CA: 1 ÅR PRAKTIK CA: 1 ÄR TEKNISK HÖGSKOLA 1 LÄSÅR FOREBYGGANDE 1 3 VECKOR FOREBYGGANDE 11 9 VECKOR _!/_ _ J'_- Prop.1982/83:23 136 uppgifter inom det förebyggandebrandförsvaret eller som skall innehabefattning som brandchef eller vice brandchef, kan tiden för kompetensutbildning reduceras till fjortonveckor. För de brandförmän som skall ägna sig ätarbetsuppgifter inom det förebyggandebrandförsvaret samt som förutbildning förde brandförmän som skall genomgå brandmästarutbildning, föreslår de sakkunniga en särskild utbildning -i förebyggande"brandförsvar, "Förebyggande I". Vissa brandmän föreslås kunna erhålladispens från kravet på avlagd brandförmansexamenför att kunna genomgå denna utbildning, men skall då i gengäldgenomgå en veckas förberedande utbildning. De brandmästare somskall inneha befattningar som besiktningsbrandmästare eller motsvarande samt de som skall inneha befattning sombrandchef eller vice brandchef, föreslås genomgåen kompletterande utbildning, "FörebyggandeII", omfattande . Brandmästare, somskall inneha befattning som brandchef eller vice brandchef, föreslås kompletterasin brandmästarexamen och sin särskilda utbildning i förebyggande brandförsvar,"Förebyggande II", med en särskild förvaltningsutbildningomfattande . Genom de sakkunnigas förslagatt tillskapa en särskild utbildning för tillsynsfunktionen samt för brandchefer och vice brandchefer, har utbildningstidenkunnat begränsas för de som ej har behov av denna utbildning. Samtidigtkan de som genomgår denna utbildning begränsas till antalet och förutsättas varamera motiverade att genomgå utbildningen. Utbildningen av brandingenjörer omfattar åttiofemutbild.-iingsveckor uppdelade på fyraskeden, rörsta skedet vrar omkring nittonveckor Prop.1982/83:23 137 och innefattar handledd grundläggande brandmannautbildning. Andra skedet omfattaren vårtermins studier vid statens brandnämnd. Tredje skedet varar omkring ochinnefattar handledd praktisk utbildning vid brandkår. Fjärde skedetomfattar ett läsårs studier vid brandnämnden. De sakkunnigaföreslär, att den framtida brandingenjörsutbildningengenomföres under fem skeden enligt följande: Skede 1: Anställningsutbildningundi.r vid utbildningsbrandkär Skede 2: Delvis handledd praktik i allmän räddningstjänst under minst 100 tjänstgöringsdygn (motsvarar ett arbetsår) Skede 3: Utbildning under ett läsår vid brandnämndens utbildningsenhet Skede 4: Utbildning under ett läsår vidteknisk högskola Skede 5: Utbildning under en termin vid brandnämndens utbildningsenhet Genom de sakkunnigas förslagtill utbildningsordning får de som avlagt brandmästarexamen väsentligtstörre möjligheter att komplettera sin utbildning till brandingenjörsexamen. Deltidsanställdbrandpersonal (kapitel 5) Principskissen ovan ger även en översiktlig jämförelse avnuvarande och föreslagen utbildning för deltidsanställdbrandpersonal. De sakkunniga har enligt direktiven bl a fått i uppdrag att överväga om ytterligare kategorier Prop.1982/83:23 138 av deltidsanställdbrandpersonal än de som f n får utbildning vid statens brandnämnd, böi:utbildas genom statens försorg. - Landets cirka 11 000 deltidsanställda brandmän,utgörande av landetsbrandpersonal, saknar helt kompetensutbildning. Den anställningsutbildning, som erhålles genom respektive kommuners försorg äri hög grad varierande och uppgår i princip maximalt . De sakkunniga har funnit detta förhällandemycket otillfredsställande och föreslär, attlandets deltidsanställda brandmän skall erhållaen kompetensutbildning som utgörs av skedeI i den heltidsanställde brandmannens utbildning ochsom genomföres som tre veckors anställningsutbildning vid utbildningsbrandkårer. Det deltidsanställdabrandbefälet kan genomgå brandbefälskursA, B eller C. Brandbefälskurs A omfattar elvaundervisningsveckor, brandbefälskurs B envecka jämte särskild brevkurs och brandbefälskursC . De sakkunniga har erfarit, attdet i många kommuner föreliggerstora svårigheter att rekrytera lämpliga personer till brandchefs- och vice brandchefsbefattningarför vilka kompetenskravet utgörs av genomgångenbrandbefälskurs A. Denna svårighet torde hängasamman dels med problem att erhållaerforderlig ledighet frän huvudanställningen under den långa kompetensutbildningen, dels svårigheterna att senare förena en deltidsanställning som brandchef eller vice brandchef med annan anställning. Dessa svårigheterhar i flera kommuner medfört antingen att befattningen somdeltidsanställd brandchef eller vice brandchefupprätthålls av befattningshavare utan föreskrivenkompetens» eller att kommunen tecknat avtlmed Prop.1982/83:23 139 annan kommun om gemensam - ofta heltidsanställd -brandchef eller vice brandchef. De sakkunniga har vidare konstaterat att brandbefälskurs A skulle behöva utökas i ej oväsentlig omfattning för att pä ett bättre sättän tillgodoseutbildningsbehovet. De sakkunniga befarar dock att dagens rekryteringssvärig-heter genom en förlängning av utbildningstidenytterligare skulle komma att öka. Detta förhällande, i förening med bedömningenatt brandchefen i egenskap av bådemyndighetsperson och utryckningsbefälbehöver kunna omspänna ett mycket brett register av kunskap ocherfarenhet gör att dessa arbetsuppgifterrimligtvis ej kan tillfredställande fullgöras som deltidssyssla. De sakkunniga föreslär därför, attdeltidsanställd brandchef skall haavlagt lägst brandmästarexamen kompletterad med- särskild utbildning i förebyggande brandförsvar- och förvaltningsutbildning . För deltidsanställda vice brandchefer och övrigt deltidsanställtbrandbefäl föreslår de sakkunniga enutryckningsledarutbildning omfattande , vilken är inriktad påarbetsuppgifterna som utrycknings- och övningsledare.De deltidsanställda vice brandcheferna föreslåskomplettera denna utryckningsledarutbildning med "Förebyggande I" samt den förberedande utbildning, omfattande , som också genomgåsav de heltidsanställda brandmän som ej har avlagt brandförmansexamen. Personal i sotningsväsendet(kapitel 6) Personal i sotningsväsendeterhåller utbildning vid statensbrandnämnds utbildningsenhet dels i en mästarklass, omfattande ochdels i en gesällklass, omfattande . PrJINCI PSKISS NUVARANDE KOMPETENSUTBILDNING SKORSTENSFEJARPERSONAL "lärlingsutbildning"!]! 1:A PERIODEN 7 VECKOR 2:A PERIODEN 6 VECKOR 1982/83:23 141 De sakkunniga föreslår, att den freuntida kompetensutbildningen för denna personalkategori skall genomföras i en ingenjörsklass,en teknikerklass och en skorstensfejarklass omfattande tolv, åtta respektive . De sakkunniga föreslår vidare att genomgängen skorstensfejarklass skall vara obligatorisk för personal inom sotningsväsendet med - normalt - anställning. Resursbehov (kapitel 10) Statens brandnämndsutbildningsenhet disponerar provisoriska lokaler i och Rosersberg.Enligt utredningsdirektiven har de sakkunnigas arbete även bedrivits mot bakgrund av beslut attstatens brandnämnd skall lokaliseras till Sigtunakommun. Lokaliseringen till kommun medför behov av omfattande investeringar i byggnader för administration, undervisning, förläggning och utspisning. Enligt de sakkunnigas direktiv skall den framtidautbildningen vara säväl teoretisk som praktisk, vilket innebär investeringsbehov i utbildningsanordningar och materiel, brand- ochräddningsfordon. Den tänkta samlokaliseringen med CUFA (Civilförsvarets utbildnings- och förrådsanläggning i ) erbjuder möjligheter till samutnyttjande av vissa anläggningar men främsten gemensam förråds- och serviceorganisation. Utbildningsenhetens personella resurser utgöres av en utbildningschef, fyra byrådirektörer,en ämneslärare, nio tjänstemän vid enhetens kansli samt ca 100 deltidsanställda lärareför den centrala och ca 200deltidsanställda lärare förden regionala utbildningen. Prop.1982/83:23 142 utvidgningen av utbildningsvolymen och lokaliseringentill /kommer att ökade stora svårigheterna att rekrytera lämpliga deltidsanställda lärare, varför de sakkunniga föreslär att lärarfrägorna i stor utsträckning skall lösasgenom att personal frän det kommunala brandförsvaret skall "inlånas" till utbildningsenheten. De personella resurserna vid utbildningsenheten inklusivebrandskolan föresläs utgöras av 13 handläggare, 19 biträdensamt 41 ärsbefattningar sora lärare/instruktörer.