prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — I budgetpropositioneningår inga förslag till förändringar i statsbidragssystemet förstödundervisningen i svenska och hemspråksundervisningen för invandrarelever igrundskola och gymnasieskola. Vissa insatser föresläs i syfte all förbättratillgängen pä behöriga lärare för denna undervisning. Den särskilda kommitté (S1979:03) som har sett över frågan om språksituationen för invandrarbarn iförskoleåldern har avlämnat sitt betänkande (SOU 1982:43). I betänkandetföreslås en lagreglering av hemspråksstödel genom elt tillägg tillsocialtjänstlagen. Förslaget har nära samband med den kommande översynen avstatsbidraget till barnomsorgen. Kommitténs förslag bereds i della sammanhang.För hemspråkslräning för invandrarbarn i förskolan har för /84beräknats oförändrade resurser. Del är särskill angelägelatt vidga insatserna för invandrarungdomarna, inte minst med hänsyn lill derashöga arbetslöshetstal. Deras sysselsättningssituation ägnas särskilduppmärksamhet inom ramen för de generella sysselsältningspolitiska ätgärderna.Under innevarande budgetär har AMS fäll resurser för all bearbetasysselsättningsproblemen för assyriska/sy- . rianska ungdomar i Södertäljekommun. En rad projekt med inriktning pä invandrarungdomar bedrivs även avstatens invandrarverk och . I syfte atl åstadkommaytterligare verksamhet med inriktning pä invandrarungdomar har regeringenhösten beslutat atl ställa medel lill förfogande ur allmänna arvsfondenför en försöksverksamhet i , och kommuner. Medanledning av förslag frän saml frän siatens invandrarverk ien till regeringen avlämnad rapport om fritidsverksamhet förinvandrarungdom föreslär 1982/83:100 Bilaga 12 15 regeringen nu alt yllerligare tvä riksorganisationer för invandraregenom dispens blirberättigade lill reguljärt ungdomsstöd. Frågan om en reformering avsvenskundervisningen för invandrare (SFI)bereds inom . Remissyttrandena över den s.k. (A 1978:07) belänkande (SOU 1981:86 och87) uppvisar en splittrad bild,främst vad gäller frägan om huvudman för verksamheten. Regeringen har mol dennabakgrund tillkallat en särskild beredningsgrupp med uppdrag atl skyndsamt bearbeta och remissinstansernasförslag och synpunkter. I det följandeförordar chefen för att möjlighel öppnas atl inomarbetsmarknadsutbildningen bevilja undervisning i svenska somförberedelse för brislyrkesulbildning. Vidare föresläs att nykomna flyktingarsom har arbete men som ändå har en svag slällning på arbetsmarknadenskall kunna fä arbelsmarknadsulbildning. Minorilelspolitiska,förvaltningsrättsliga och samhällsekonomiska skäl talar för atl behovel avivåspråkig personal uppmärksammas. Nödvändigheten av atl kunna ge vård och servicepå modersmålet pekar i samma riktning. En arbetsgrupp inom hargenomfört en kartläggning äv i vilken utsträckning tvåspråkighet (dvs.kunskaper i säväl svenska som i minoritetsspråk) f.n. kan ges meritvärde vidanställning i slallig eller annan offentlig tjänst saml vid antagning lill högreutbildning. Arbetsgruppens rapport (DsA 1982:9) Tvåspråkighet som merit vidanställning och utbildning har sänts ut lill etl antal statliga ochkommunala myndigheter. I della sammanhang bör även erinras om vad chefen förutbildningsdepartementet har anfört om utbildning inom gymnasieskolanav ivåspråkig personal förvårdområdet. Tolk- ochöversättningsservicen i landet har setts över. I departementspromemorian(Ds U 1982:10) Reformerad tolkulbildning föreslås bl.a. inrättandet av ettlolk- och översältarinslitut vid universitelel i Slockholm, och i en annanpromemoria (Ds H 1982:2) föresläs vissa förändringar i kommerskollegielsverksamhet med godkännande och auktorisation av tolkar och översättare.Slutligen har statskontoret i en rapport (1982:19) redovisat sinöversyn av översätlningsverksamheten i statsförvaltningen. Förslagen harremissbehandlats och bereds f.n. i . I regeringsdeklarationenunderstryks atl regeringen med krafl kommer alt motverka de tendenser till rasismoch diskriminering som pä senare lid gjort sig gällande i det svenska samhället. harnyligen beslutat om ändringar i och tryckfrihetsförordningen sombl.a. innebär alt det inte längre föreligger nägon tvekan om straffbarheleni att offentligen uttrycka missaktning mot invandrare som grupp. Lagändringarna träder i krafl den 1 januari 1983.Diskrimineringsulredningen (A 1978:06)avser lägga fram förslag lill arbetsrätlslig lagstiftning i syfte allmotverka diskriminering pä etnisk grund inom arbetslivet. Utredningenhar i en rapport (Ds A 1982:6) Invandrarna i svenskarnas ögon 1982/83:100 Bilaga 12 16 redovisat vissa resullal från en av utredningengenomförd omfattande attitydundersökning. Diskrimineringsulredningen väntasavge sitt slutbetänkande under /84. Insatser måste göras förall vidga demokratin till att omfalla fler invandrare. I 1982 ärs kommunalvalvar 242 100 utländska medborgare röstberättigade. Hundratusentals invandraremed svenskt medborgarskap hade rösträtt även i riksdagsvalen. En parlamentariskkommitté tillsätts med uppdrag alt utreda frågan om rösträtt ochvalbarhet för invandrare i riksdagsval. I uppdraget kommer även all ingå att isamråd med expertgruppen (A 1975:05) för invandringsforskning (EIFO) ulvärderaeffekterna av den kommunala rösträtten för invandrare, som infördes är 1976. I del följande anmäls attEIFO:s forskningsverksamhet, i enlighet med vad som redovisades i denforskningspolitiska propositionen (prop. 1981/82:106), kommer atl skiljas fränEIFO:s uppgift atl främja och samordna etnicitets- och migrafionsforskningen.Universitetet i kommer fr.o.m. att överta den av EIFObedrivna forskningen. Syftet är all bygga upp en bas för den långsiktigakunskapsutvecklingen av migrations- och elnicitetsforskningen. Chefen försocialdepartementet har anmält att särskilda resurser kommer alttilldelas för sädan forskning inom detta område som har socialpolitiskinriktning. EIFO omvandlas lill en delegation för planering och samordning avinvandringsforskning. Delegationen knyts lill arbetsmarknadsdepartementet.Dessa organisatoriska förändringar borde medföra atl den allt viktigare migrations-och elnicitetsforskningen i förstärks. Jämställdhet mellan kvinnor och män Jämställdheten mellankvinnor och män är en fråga som spänner över samhällslivels alla områden.Jämställdhet innebär atl kvinnor och män skall ha samma rättigheter och reellamöjligheter lill elt mångsidigt liv. Elt egel arbete och ekonomiskt oberoendeär den bas på vilken jämställdhet skall byggas. Bäde kvinnor och mänskulle vinna pä elt mera jämställt samhälle. Jämslälldhetsfrägor är inte enbartkvinnofrågor. Alt de i hög grad har blivit kvinnofrågor beror pä att kvinnornaär och länge har varit de mest eftersatta. De har haft svårare atl hävda sigpä arbetsmarknaden och återfinns sällan i arbetsuppgifter eller positioner somger inflytande i samhället. Men även männens silualion mäste förändras. Männenhar ofta långa arbelsli-der och härda arbetsvillkor i övrigt. De har därmedsämre reella möjligheter till kontakter med sina barn. Deras sociala ochekonomiska situation efter en skilsmässa blir ofta problematisk. De senasie åren hararbetslösheten ökat och därmed har konkurrensen hårdnat på arbetsmarknaden. Deekonomiska cch sociala förhållandena har försämrats för stora befolkningsgruppervilket kan föra med sig att 1982/83:100 Bilaga 12 17 fördomaroch traditionella könsrollsalfilyder vidmakthålls. Det är ännu läng väg alt gä innan del jämställda samhället ärverklighet. Pä alla nivåer och inom alla områden i samhället måstejämställdhetsarbetel intensifieras. Därförkommer regeringens jämslälldhelsarbele alt effektiveras. inrättade dendåvarande socialdemokratiska regeringen en jämställdhetsdelegation direktunder statsministern. Därmed markerades jämställdhelsfrägornas politiskabetydelse. Den borgerliga regering som tillträdde är 1976 avveckladedelegationen och inrättade en parlamentarisk jämställdhetskommillé med eltsärskill kansli. Kommittén (Ju 1976:08) har samlat in material och genomförten rad projekt inom olika samhällsområden. Den socialdemokratiska regeringen avskaffar nu denparlamentariska kommittén och återför arbetet med jämslälld-hetsfrägorna tillden politiska ledning som utövas av regeringen. Inom inrättas ellsekretariat för jämslälldhetsfrägor.För all bättre förankra jämställdhetsarbetel i samhället utvidgasjäm-slälldhetsrådet till atl omfalla inte bara representanter förkvinnoorganisationerna, utan även för de politiska partierna,arbetsmarknadens parter samlfolkrörelserna. En delegation för jämställdhetsforskning kommer vidare all knytas lill arbetsmarknadsdepartementet.Säväl jämslälldhelsrä-det somdelegationen för jämsläUdhetsforskning skall ha representation av bädekvinnor och män. De personella ochekonomiska resurser som förändringen kräver motsvaras av de resurser som frigörs genomavvecklingen av jämslälldhetskommittén och de resurser som redan finns inomarbetsmarknadsdepartementet. Storvikl kommer all fästas vid atl jämslälldhelsaspekter beaktas i arbetet inom alla departement. Riktlinjer för detfortsatta jämställdhetsarbetel inom utarbetas f.n. För dettaområde liksom för statsbudgeten iövrigt gäller alt ev. ytterligare insatser måste finansieras inom ramen för de resurser som redan finns förverksamheten eller genom omprioriteringar.Följande områden är särskill väsentliga. Kvinnor och mänmåste ha samma rätt till arbete och goda arbetsvillkor. Den drasfiska ökning av arbetslösheten sominträffat försämrarmöjligheterna till jämställdhet mellan kvinnor och män. Antalet sysselsattakvinnor har dock stigit , om än i långsammare taktsedan är 1980. Del råder emellertid fortfarande stora skillnader iarbetstid mellan kvinnor och män. Den genomsnittliga veckoarbetstiden förkvinnor var är 1981 och för män . Skillnaden beror påden utbredda deltiden bland kvinnorna (). Av männen är det somdeltidsarbetar. Fä män tar vara på den möjlighelsom föräldraförsäkringen ger all minska arbetstiden för atl dela ansvaretför barnen. 2 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 12 18 Det är en viktigjämsiälldhetsfräga alt ansvaret för barnen fördelas inom familjen.Föräldraförsäkringen är i della sammanhang betydelsefull. Smä-barnsliden är myckel väsentlig förutvecklingen av kvinnors och mäns rollergentemot barnen. Den avgör också barnens uppfattning om kvinnligt och manligt, dvs. attityderna i nästa generation.Del är viktigt att männen fär stöd frän samhället när de försöker bryta dettraditionella könsrollstänkandetgenom atl i högre grad la pä sig del praktiska ansvaret för barnen. Den kommunalabarnomsorgen är ett viktigt komplement lill familjen. Statsbidragen lillbarnomsorgen återställs till sitt tidigare värde. Chefen för socialdepartementethar tidigare anmält att ett nytt statsbidragssystem skall utarbetas. I avvaktan härpå har beslutats atl nu gällandestatsbidrag skall utgå ytterligare ett budgetär. Utbildningspolitikenär ett annat område som är viktigt för jämställdheten. Utbildnings-och yrkesvalet påverkar den enskildes framtida slällning pä arbetsmarknaden.Kvinnor finns inom en betydligt snävare arbetsmarknad än männen.Männen väljer bland ca 300 olika yrken medan kvinnornas traditionellaarbetsmarknad omfaltar ca 25-30 yrken. Kvinnorna har ocksä generelltkortare utbildning än männen, vilket gör att de inle fär tillträde till demera kvalificerade arbetsuppgifterna. Kvinnorna har sällan arbetsledandebefallningar och fungerar därför inle heller som förebilder pä de mer kvalificeradebefattningarna. Men detkönsuppdelade yrkesvalet kan fä negafiva konsekvenser även förmännen. Den sektor som kommer att expandera mest när det gällerarbetstillfällen torde vara tjänstesektorn och den är i hög grad kvinnornasarbetsmarknad . En jämnare fördelning av kvinnor och män pä helaarbetsmarknaden kommer således atl gynna även männen. Även om man inte kan förutse nägonstarkare sysselsättningsökning i del privatanäringslivet sker även här omfattande förändringar genomströmmar lill och frän arbetskraften. Det är därför väsentligt all sloruppmärksamhet ägnas ät en fortsatt anpassning av arbetsförhållandena sä all kvinnor lättare kan fä tillträde till t.ex. industrin. Iett samhälle där både kvinnor och män skall kunna kombinera ett arbete medansvaret för barn och ett aktivt samhällsengagemang mäste närmiljö och kommunikationer fungera. Dåligt utformade boendemiljöer, dåliga allmänna kommunikationer och länga avstånd fill arbetsplatser och Det mäste formuleras konkreta jämslälldhetsmäl isamhällsplaneringen. 1982/83:100 Bilaga 12 19 Detta är en central fråga för alt åstadkomma ökadjämställdhet i samhället mellankvinnor och män. Det yttersta ochmest dramatiska utslaget av bristen på jämställdhet i samhället ärmisshandel och annat våld mol kvinnor. Tiotusentals kvinnor misshandlas av mänvarje är. Bl.a. genom insatser från de kvinnohusgrupper som har bildalsunder de senasie åren har uppmärksamheten riklats pä ell allvarligt samhällsproblem. Det är oacceptabeltatt kvinnor utsätts för övergrepp av della slag. Det räcker dock inte altskydda kvinnorna och bestraffa männen. Man måste ocksä se vad det är som görmännen till misshandlare. I denforskningsproposition (prop. 1981/82:106) som tog ställning tillvären 1982 har forskning om jämställdhet mellan kvinnor och män prioriterats. Kvinnoforskning och jämställdhetsforskningär eftersatta områden. Därför är del väsenlligl atl stimulera sädan forskning.Regeringen kommer därför atl inrättaen särskild delegation för planering och samordning av dessaforskningsfrågor. Jämställdhetsforskningenkan finna förklaringar till varför det finns sä stora skillnader mellan kvinnors och mänssituation och slällning i arbetslivetoch i samhällslivet i övrigt. Brislen pä jämställdhet i forskarsamhället måsteocksä uppmärksammas. Endasi var Qärde forskarstuderande är kvinna trots all kvinnorna ulgör hälften av destuderande inom grundutbildningen.Om fler kvinnor blir forskare kommer del atl bidra till atl kvinnosynpunkter kommer in i all slagsforskning. Jämnarekönsfördelning i beslutande organ För altjämställdheten mellan kvinnor och män skall öka krävs alt bäde kvinnor och mänfinns med i de samhällsorgan där beslul bereds och beslut fallas. ärkvinnorna starkt underrepresenterade. En jämn fördelning mellan kvinnor ochmän i beslutande församlingar och andra offentliga organ är nödvändigför all olika erfarenheter skall komma fram. Organ som är mansdomineradefär ofta etl ofullständigt beslutsunderlag. Statliga myndigheterskall enligl förordningen (1980:540) om jämställdhet mellan kvinnoroch män i statlig anställning försöka se lill all del sker en ökning av andelen personerav det kön som är underrepresenterat i frägaom uppdrag inom myndigheternas verksamhetsområde. Som ett led i strävandena alt öka kvinnornas andel i statligastyrelser, kommittéer m.m. har politiska, fackliga och andraorganisalioner under del gångna året ombettsall i samband med nomineringar beakta den låga kvinnorepresentationen. Del ärangelägel all ocksä i fortsättningen verka för ell ökat antal kvinnor iorgan av denna typ. 1982/83:100 Bilaga 12 20 Ansvaret förjämställdheten mellan kvinnor och män i offenfiig anställning blir en av detnya uppgifter. Staten har som arbetsgivare enmycket viktig funktion alt fylla som föredöme i strävandena all ge kvinnoroch män samma möjligheter. Under har statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN) bl.a. fill uppgift att verka för jämställdheten inom stalsförvallningen. SAMN bedriver f.n.ett antal projekt lill följd av särskilda uppdrag från regeringen. Ellgäller datoriseringens inverkan pä den statliga arbetsmarknaden. Andra projekt syftar fill attöppna tekniska yrkesområden för kvinnor saml atl få fler kvinnor pä högretjänster. Underarbetsmarknadsdepartementet har jämställdhetsombudsmannen (JämO) del närmasteansvaret för atl jämställdhelslagen (1979:1118) efterlevs. Antaletanmälningar lill JämO uppgick fill ca 260, varav tvä tredjedelaravsäg diskriminering och återstoden brist på aktivt jämslälldhelsarbele pä arbetsplatserna.Detta innebär en ökning av antalet ärendenmed jämfört med föregående är. JämO har väckt talan i arbetsdomstolen i nio diskrimineringstvisterunder är 1982. Härtill kommer tre fallsom har förts lill domstolen av de fackliga organisationerna. hararbetsdomstolen avgjort tre av JämO instämda mål medan två av målen har avskrivits efter föriikning. I domenAD 1982 nr 139, som gällde en sludiereklorstjänsl, har domstolen gjort viktigauttalanden bl.a. om arbetsgivarensbevisbörda i tvister om könsdiskriminering vid anställning. Sammatillsättningsbeslut har f.ö. prövats av regeringen efter besvär. I ell flertalärenden om arbetsgivarnas skyldighet alt bedriva aktivt jämslälldhelsarbele har överenskommelserträffals om ändrade anställ-ningsruliner,utbildningsinsatser, inrättande av personalrum m.m. inleddabranschundersökningar har fortsatts. En undersökning om riskerna förarbetsskador i kvinnodominerade yrken har påbörjats. Iarbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden som rör förhällandet lillinternationella arbetsorganisationen (). 1981 innehade ensuppleanlplals i styrelsen för internationella arbets-byrån. I juni 1981invaldes som nordisk regeringsrepresenlant pä en suppleanlplals för . lLO:s beslutande församling -arbetskonferensen - höll sill sexiioåt-londe möte . Sverigedeltog i mötet pä sedvanligt säll med en irepartsdelegation, dvs. företrädareför regeringen, arbetsgivare ocharbetstagare. reviderade bl.a. organisationens program ochbudget för . För innebär konferensens besluti denna del alt del ärliga bidraget, frän alt ha varit ca 1982/83:100 Bilaga 12 21 1,25 milj. dollar och drygt 1,5 milj. dollar,sfiger ytterligare för alt är 1983 utgä med 1,6 milj. dollar. Arbetskonferensenantog vidare en konvention och en rekommendation om anställnings upphörande påarbetsgivarens initiativ, en konvention om pensionsrättigheter för flyttande(migrerande) arbetare samt en reviderad konvention om plantagearbele. Instrumenten kommeratl föreläggas genom en proposifion . har underdel gångna året tillträtt fem , nämligen nr 47 om arbetstidensförkortning , nr 154 om främjande av kolleklivaförhandlingar, nr 155 om arbetarskydd och arbetsmiljö och nr 156 om jämställdhet mellanmanliga och kvinnliga arbetstagare: arbetstagare med familjeansvar (prop. 1981/82:166,SoU 1981/82:56, rskr 1981/82:447) saml konventionen nr 143 om missbruk i samband med migration och omfrämjande av migrerande arbetstagares likställdhet med avseende pämöjligheter och behandling (prop. 1981/82:146, AU 1982/83:3, rskr 1982/83:43),den senare dock med förbehåll för del II. Sedan är 1978 ärSverige medlem i sex av tio induslrikommittéer, nämligen i kommittéernaför inlandssamfärdsel, järn- och stålindustri, verkstadsindustri, byggnads-,anläggnings- och offentliga arbeten och kemisk industri saml i kommittén förtjänstemän och utövare av fria yrken. Beslul om inrättande av tre nyainduslrikommittéer fattades vid möte med ,nämligen en för hotell, calering och turism, en för livsmedelsindustrin och en förskogs- och träindustrin. förrättade styrelsen val lill de numera sammanlagt13 induslrikommil-léerna med verkan frän och med . erhöll enplats i sju av dem, nämligen i kommittéerna för inlandssamfärdsel, järn- ochstålindustri, byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten, kemisk industri, tjänstemän ochutövare av fria yrken, livsmedelsindustri samt skogs-och träindustri. Sverigehar dessutom fält en regeringsplats i den för offenfiig tjänst. Efter behandling undertecknade (arbetsministrarna) enny överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad. Överenskommelsen har förelagtsriksdagen för godkännande (prop. 1982/83:5, AU 1982/83:5, rskr 1982/83:28). Den beräknas träda 1983. Delsamma gäller beträffande den nordiska överenskommelsen omsamarbete mellan myndigheter och institutioner inom den yrkesinriktaderehabiliteringen och arbelsmarknadsulbildningen. (jämställdhetsministrama) har antagit etl revideratsamarbetsprogram pä jämställdhetsområdel. höll denordiska arbetsmarknads- och finansministrarna för första gängen ett gemensamt möte. Inom förbereds f.n. dels enarbelsministerkonferens, dels enmigralionsminislerkonferens, planerade all äga rum resp. . 1982/83:100 Bilaga 12 22 Sverigesinternationella samarbete i migrations- och invandrarfrågor kommer all stärkas. Kommunikén från det ifebruari är 1982 avhållna mötet mellanSverige och migrations-, social- och utbildningsministrarkommer atl utgöra en grund för del fortsalla samarbetet. med i dessa frägor. Med bl.a. ochGrekland kommer förbindelserna atl byggas ul. På del multilaterala planetmedverkar aktivt bl.a. i arbetet inom FN pä en konvention ommigrerande arbetare. Den medarbetsmarknadsdepartementet som huvudman och med medel ur arbetarskyddsfondenbedrivna försöksverksamheten med tvä arbelsmil-jöallachéer placerade vid ambassaden iWashington och delegafionen i löper ul . En utvärdering avförsöksverksamheten har ulförts av arbelarskyddsfonden i samrådmed och behandlades i styrelsen förarbetarskyddsfonden . Denna har föreslagit regeringen atlverksamheten med arbelsmiljöaltachéer för bevakning av arbetsmiljöfrågor i USAoch inom EG-områdel försöksvis fortsätter ytterligare en treårsperiod.Finansieringen föreslås, liksom tidigare, ske med medel som avräknas frän arbetarskyddsfonden.Ärendet bereds f.n. i regeringens kansli. Inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde arbetar etl 20-lal slörreutredningar. Utöver utredningsverksamheten pågår eller planeras vissaöversynsprojekl. Bland dessa kan nämnas följande. En interdepartementalarbetsgrupp gör en fortsatt översyn av Samhällsföretagsgruppen. Vidare pågårinom arbetarskyddsverkel pä regeringens uppdrag arbete med bl.a. syslem för verksamhelsinriktadbudgetering, avgiftsbeläggning avviss granskningsverksamhet saml en s.k. huvudstudie för samordnad lösning avdatorbaserade informationssystem - Informationssystemet för arbetsskador ()och samordnat ADB-baseral arbetsställeregisler för arbetarskyddsverket(). En översyn kommeratl göras av den totala tillsynsverksamheten inom arbetsmiljöområdel.Härvid bör särskill belysas de ekonomiska konsekvenserna för stat och kommun av allyrkesinspekfionen får elt samlat tillsynsansvar även för de arbetsställen somf.n. omfattas av den kommunalafillsynen. Vidare kommersekretess- och päföljdsfrågor inom arbelsmiljöseklorn atl ses över. AMS kommer inomkort atl få i uppdrag alt se över reglerna för och administrationen av del kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS) och ge förslagtill förenklingar av rufinerna och handläggningen av sädana ärenden. 1982/83:100 Bilaga 12 23 hetsområde i förhällande till motsvarande anslagpä statsbudgeten för /83 framgår av följande sammanställning(milj.kr.) 8382,7' 13291,2' ' Varav 1370,0 milj. 1981/82:150). beräknades i kompletleringspropositionen (prop. 1982/83:100 Bilaga 12 24 Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågor under littera A punkterna 1-5, B och C; statsrådet såvitt avser frägor underlittera A punkten 6 saml littera D. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1983/84 såvitt avser verksamhetsområde. A. M.M. 1981/82 Ulgift 19673 867 1982/83 Anslag 21603000 1983/84 Förslag 23126000 Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frägor om arbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och svenskt medborgarskap, jämställdhet mellan kvinnor och män samlinternalionelll samarbete som berör dessa frägor. 1982/83 1983/84 Personal 122' O Förvaltningskostnader 21603 000 -l-1523000 (däravlönekostnader) (19 667 000) (-(-1 170 000) För kännedommeddelas alt vissa förändringar har gjorts vad gäller organisationen avjämslälldhetsarbetet inom departementets ansvarsområde. Syflel är alteffektivisera arbetet. sekretariat för jämställdhetsfrågor inrättas idepartementet . ' Hämtöver finns fr.o.m.innevarande budgetär biträden anställda i departementet, vilka fiänslgör ikommittéväsendet. Kostnaderna för denna personal redovisas under anslaget A 2.Kommittéer m.m. 1982/83:100 Bilaga 12 25 rialet fungerat en lid kommer verksamheten altutvärderas.