prop · G603147 · 1982-12-31 00:00:00 — Resultatet av dennaefterfrägeana-lys framgår av tabell nedan. Tabell S: 4 Efterfrågan på ombyggnader och (1 000-tal produktionstimmar) 1981/82 Statliga myndigheter etc. 30 Svenska rederier och företag 620 Som framgår av tabellen bedöms såväl efterfrågan päombyggnader som reparationer minska något . Orsakentill detta slår främst att finna i ett minskande antal fartygsenheter ochförbättrad underhållsteknik. Vidare kan konstateras att svenska rederierförlade ombyggnads- och reparationsarbeten motsvarande ca 500 000produktionstimmar vid ufländska reparationsvarv. Cityvarvet hade docken omfattande del av kapaciteten belagd av ufländska rederier, ca 1.2-1,3milj. Indikativt kan nedanstående efterfråge-/utbudsbalansför ombyggnader och reparationer anges för . Prop.1982/83:147 62 Tabell 5:5 Efterfråge-/utbudsbalans for ombyggander ochreparationer (1000-tal produktionstimmar) 1982 1985 Av tabellen framgår att ettbetydande överskott på kapacitet föreligger och att överskottet väntas ökaunder perioden. Ett betydande överskott påkapacitet synes föreligga inom det segment av reparations- ochombyggnadsmarknaden där de mindre och medelstora varven arbetar. Situationen äri stort sett likartad inom den övriga västeuropeiska varvsindustrin, vilketredovisats i en särskild rapport. Trots den dåliga marknadssituationen för demindre och medelstora varven kan en ökning av efterfrågan ske om inriktningenmot svenska rederier och utvecklingen av ombyggnader fortsätter. Enförutsättning är därvid att Cityvarvet liksom huvudsakligen inriktarsig mot den internationella marknaden och mot större reparations- ochombyggnadsprojekt. 5.3 Kapacitetssituationen för de mindre och medelstöravarven Av tabell 4:3 sid. 54 framgår deenskilda varvens planer för kapacitetsutvecklingen /82-1985. Detkan konstateras att gruppen mindre och medelstora varv som helhet totalt bedömsha oförändrad kapacitet . Vissa av varven beräknas dock att ökakapaciteten; Djupviks Varv, Marinteknik, Varv och Fartygsreparationer,medan minskning av kapaciteten skett vid ,Varf, AB Nya Varv och Varv. Mot tidigare redovisad utvecklingpå nybyggnads- och ombyggnads-/ reparationsområdet torde en visskapacitetsminskning för de mindre och medelstora varven vara svår att undvikaunder perioden. Arbetsgruppen anser alt någon kapacitetsökning vid enskildavarvsenheter inte bör äga rum . 6 Arbetsmarknads- och regionalpolitiska bedömningar Varvens betydelse för befolknings-och sysselsättningsutvecklingen såväl i de kommuner där de är belägna som tillviss del i omkringliggande kommuner spelar en stor roll vid en övergripandesamhällsekonomisk värdering av branschens förutsättningar och problem. Varvsindustrins betydelse för deregioner där resp. varvsföretag är belägna belyses översiktligt i nedanståendetabell. I tabellen anges för resp. kommun antal invånare, antal anställda vidvarvsföretaget samt i annan verksamhet . Som indikator påkommunens allmänna situation anges även sysselsättningsgraden är 1980 samtarbetslösheten i genomsnitt . Tabell 6:1 Uppgifter om de kommuner där varven är belägna i varvet i annan 189 244 522' 280" 13 158 (Djupviks varv) ' Relationstal = förvärvsarbetande personer i åldern 16-64år i procent av befolkningen i åldern 16-64 är - Relationstal = antal kvarståendearbetslösa för omedelbar placering i procent av befolkningen i åldern 16- ' Total sysselsättning exkl.varvsföretagen " Efter rekonstruktion av varvet Resp. regions utvecklingstendenser kan sammanfattas enligtföljande. har haft entillväxt inom industrin under 1970-lalel, vilket kan ställas mot entillbakagång i riket. Kommunen har även haft en befolkningstillväxt ocharbetslösheten ligger jämförelsevis lågt. Inga större förändringar harinträffat i kommunens arbetsmarknad . I har de senasteårens stora personalminskningar vid storvarven resulterat i ensysselsättningsgrad som ligger jämförelsevis lågt och en arbetslöshet i nivåmed riksmedelvärdet. har regionen haft en tillväxt av annanindustriell verksamhet, främst inom bilindustrin. 1982/83:147 64 Detta gör att regionen är den som efter Stockholmsregionenuppvisar den minst ogynnsamma situationen av de regioner som berörs i dettaavsnitt. Nicoverken har en obetydlig andel av både industrisysselsättningen ochden totala sysselsättningen. Härnösandskommun har en relativt differentierad arbetsmarknad. Industrisysselsättningenär emellertid låg. Efter en ökning fram har industrinssysselsättning minskat . Den låg påungefär samma nivå som . Sysselsättningen totalt har dock ökat under1970-talet, främst genom en tillväxt inom den offentliga tjänstesektorn. LundeVarv har visserligen en liten betydelse för näringslivet totalt i Härnösandskommun men genom sitt läge vid gränsen mot kommun har dockvarvet en stor betydelse för att upprätthålla sysselsättningen i en region somhar drabbats mycket svårt av strukturförändringar inom industrin. Kalmarkommun har en relativt välbalanserad näringsstruktur med en väl differentieradindustri och en stor servicesektor. Industrin hade en tillväxt under 1970-taletmed ca 900 anställda. har dock i grova tal ca 500arbetstillfällen försvunnit. Vissa varsel om nedläggningar föreligger även.Jämfört med kan dock sägas ha mer gynnsammautvecklingsbetingelser. Det gäller även med beaktande av den minskning som harskett vid varvet i samband med dess konkurs och rekonstruktion, då drygt 200arbetstillfällen försvann. Karlskronakommun har fått vidkännas betydande personalminskningarinom industrin, såväl vid som vid andra företag. Under hela1970-talet minskade industrin med ca 500 anställda och minskningarna hardärefter fortsatt med ytterligare ca 700 anställda. Försvaret har också ensuccessiv minskning av personalstyrkan. Den svaga utveckhngen inom industrinoch försvaret har inneburit att sysselsättningen totalt har ökat obetydligtilnder . Befolkningen ökar också mycket svagt. Med hänsyn till attKarlskrona redan har fått betydande personalminskningar skulle ytterligaretillbakagång innebära påfrestningar för en redan ansträngd arbetsmarknad. har den bästa differentieringenpå arbetsmarknaden av berörda regioner, en gynnsam befolkningsutveckling samtdet bästa arbetsmarknadsläget i värt land. Varvet har en marginell betydelseför den lokala arbetsmarknaden i regionen. hade fram till slutet av1970-talet en relativt gynnsam utveckling. Såväl industrin som annan verksamhethade en tillväxt. Efter är 1980 har emellertid flera industrier fått vidkännaspersonalminskningar och vissa ytterligare minskningar förestår, bl. a. inomEricsson-koncernen. Utöver minskningarna vid varvet, som uppgår till 400anställda, har övrig industri minskat med ca 300 anställda . Utbyggnadenav kärnkraftverken i Simpevarp har inneburit en betydande stimulans för denlokala arbetsmarknaden. Detta projekt har dock 1982/83:147 65 nunått sin kulmen, mätt i antal anställda och en successiv minskning av antaletanställda bygg- och anläggningsarbetare har påböijals. De nämnda förändringarnainnebär sammantagna att kommunen nu står inför betydligt större problem påarbetsmarknaden . Arbetsmarknaden i Tjärns och kommuner är ihög grad beroende av utvecklingen i totalt.Johanssongruppens konkurs har för inneburit en minskning av den totalasysselsättningen. Trots detta har.arbetslösheten i kommunen inte ökat mer underde än genomsnittet i länet. Ökningen i har varit obetydligthögre än ökningen i riket. i kan sägas vara mersårbart för lokala förändringar än , eftersom kommunikationerna tillMarstrand är sämre. Både och har haft en positiv befolkningsutvecklingunder . En stor del av ökningen ligger i orter med stor pendling tillGöteborg. Båda kommunerna har emellertid också haft en sysselsättningstillväxtinom andra verksamheter än industrin. Åmåls kommun är centralort för norra . Helaregionen har långsiktiga problem till följd av en svagt utvecklad industri samtstrukturproblem i den befintliga industrin. Kommunen har genom regionalpolitiskainsatser lyckats hålla industrins sysselsättning ungefär oförändrad.Den totala sysselsättningen har haft en svag ökning. Regionens långsiktigaproblem understryks av det förhållandet att kommunen har en klart lägreförvärvsfrekvens än samtliga övriga kommuner som här är nämda. Arbetslöshetenär betydligt högre än för samtliga övriga kommuner - 4,5 gånger sä hög som iStockholmsregionen och mer än dubbelt sä hög som i . kommun har genomden kraftiga utbyggnaden av Forsmark haft en betydande befolkningstillväxt, enökande sysselsättning och låga arbetslöshetstal. Kommunen har dock till följdav den pågående omstruktureringen inom stålindustrin vissa långsiktigaindustriella problem. Till dessa problem har kommit att anläggningsarbetenavid Forsmark böljar minska, vilket innebär att ett stort antal bygg-ochanläggningsarbetare successivt friställs. Varvet har en liten betydelse totaltsett i kommunen, men lokalt i är varvet den största arbetsgivaren. Marknadssituationen för de mindre och medelstoravarven kommer att kännetecknas av överkapacitet ochkraftig priskonkurrens. De svenska mindre och medelstora varven är starkthem-mamarknadsorienterade, varför de svenska rederiernas och statliga myndighetemasbeställningsintresse blir avgörande för dessa varvs framtidsut-5 1982183. Prop.1982/83:147 66 Varvens konkurrensläge gentemot de naturligakonkurrenterna i bedöms som relativt gynnsamt. De konkurrerandeländernas mindre och medelstora varv erhåller dock omfattande statliga subventioner,vilket påverkar konkurrenssituationen gentemot de svenska varven. Varvens kapacitet beräknas klartöverstiga efterfrågan . Arbetsgruppen vill emellertidunderstryka att känsligheten för förändringar i förutsättningarna är mycketstor. Såväl nybeställningar av fartyg som tillskott av kapacitet frånstorvarven i de aktuella fartygsstorlekarna kan förändra bilden. 7.2 Vissa frågor rörande de mindre och medelstora varven Beträffande stödåtgärder för demindre och medelstora varven hänvisas till underbilaga2. Arbetsgruppen vill dock framhålla vissa frågor rörande de mindre ochmedelstora varven. Verkstadsenheten vid GotlandsKustartilleriförsvar, det s. k. Marinvarvet är en helt militär enhet. Antaletanställda vid varvet uppgår till 66 personer. Ny modern plätslageriverkstadtogs i bruk och i övrigt finns utrustning anpassad tillmarinens behov. Varvet har en slip för fartyg upp till 800 tons vikt.Huvudsaklig verksamhet har varit nybyggnation ay aluminiumfartyg till marinenoch andra statliga myndigheter, ombyggnad samt underhåll av marinens fartyg.Varvet har också en betydande verksamhet inom det privata området genomreparation och nybyggnad av i första hand fiskefartyg. Verksamheten är intäktsfinansieradoch kostnaderna exkl. kapital-och räntekostnader - täcks i sin helhet enligtmarinens kalkyleringsprin-ciper. För varje budgetår fastställs varvetsomkostnader varefter omkostnadspålägget för varje direkt produktionstimmebestäms. Härutöver görs ett tillägg på ca /tim. för täckning av kostnadenför rörelsekapital. I övrigt ingår i Marinvarvets kostnader inte några kapital-eller räntekostnader. Likvida medel för verksamheten erhålls genom avrop fråncentral myndighet. Marinvarvet har inte möjlighet att balansera vinstmedel fränverksamheten på den statliga och privata sidan. Vid en jämförelse mellan Marinvarvet och konkurrentenMarinteknik konstateras att vid avgivande av offerter till dencivila marknaden och statliga myndigheter bör kapitalkostnader medtagas beträffandeMarinvarvet. Om kapitalkostnader inte medtages uppnås inte jämförbarakonkurrensvillkor med andra offertgivande varv. Staten subventionerar i såfall varvet indirekt. Arbetsgruppen har noterat att en översyn pågår inomförsvarsdepartementet avseende kalkyleringsprin-ciper för ränte- ochkapitalkostnader för bl. a. Marinvarvet. 1982/83:147 67 Viss kritik har riktats mot Svenska Varv-koncernenfrån de mindre och medelstora varven. Kritiken har gått ut pä att de statligastorvarven genom indirekta stöd har kunnat offerera lägre priser som lett tillatt dessa kan konkurrera på andra villkor inom de mindre varvens marknader. Strävan måste vara att konkurrensen mellan de olikavarven bedrivs pä lika villkor och enligt företagsekonomiskt riktiga principer.Den framförda kritiken utgör skäl för att FKN ägnar särskild uppmärksamhet ätdenna fråga och vid behov rapporterar eventuella avvikelser till regeringen. Flera av de mindre och medelstora varven är helteller delvis beroende av statliga beställningar. För dessa varv har de enavgörande betydelse för varvens långsiktiga beläggning. Mot denna bakgrund föreligger ett behöv avsamordning avseende utläggning av statliga beställningar. I samband medupphandlingen av statliga beställningar bör del ankomma på FKN att i samrådmed aktuella verk och myndigheter - bl. a. med hänsyn till varvensbeläggningssituation -verka för lämplig tidpunkt och lämpligt varv för denaktuella beställningen. Med hänsyn till tidigare nämnd princip omkonkurrensneutralitet bör dock undanlag från upphandlingskungörelsen normaltinte medges. , Varv och ,AB Åsiverken, och AB Nya Varv har iskrivelser hemställt att borgensåtagandet undanröjs för demindre och medelstora varven. () har i skrivelse den 2november 1982 instämt i de synpunkter som framförs i skrivelsen från de femmindre och medelstora varven och meddelat att från SVAB:s sida det inteföreligger några erinringar mot att borgensåtagandet slopas för de mindre ochmedelstora varven. I skrivelsen anges bl. a. att genomborgensåtagandet kan det verkliga ekonomiska läget för företaget ej utläsas urbalansräkningen och därmed försvåra företagens möjligheter tillegenfinansiering. Vidare anförs att från affärssynpunkt har staten () möjlighet att bedöma och påverkaaffärsavsluten samt att med den höjda kreditgarantiavgiften till 0,harkreditgarantierna erhållit karaktär av riskförsäkringsinstrument. I vissa fallpåpekas i skrivelsen kan affärsavslut försvåras eller omöjliggöras genom kravpå borgen från varvet. I skrivelse frånFartygsentreprenader AB pekas på vikten av att för befintligt borgensåtagande,information om åtagandets storiek och förändringar av betydelse för borgensmanfortlöpande erhålls från . Regeringenlämnade en skrivelse från den dåva- Prop.1982/83:147 68 randekommissionen för de mindre och medelstora varven beträffande reducering avborgensåtagandet utan åtgärd. Såväl kommissionen som FKN ansåg den föreslagnareduceringen av borgensåtagandet till av uteståendekreditgaranti som positiv för varvsföretagen och FKN ansåg det vidare möjligtatt genomföra en sådan förändring utan att statens riskposition pä någotavgörande sätt försämrades. Fullmäktige i () menade dockatt det var principiellt betänkligt att pä detta sätt förändra ett naturligtföretagaransvar för varven som statens övertagande av en större eller mindredel av varvsförelagens kundrisk skulle innebära. Infriandeav samtliga borgensåtaganden med hänsyn till det enskilda företagets ekonomiskasituation kan endast genomföras för något enstaka varv. För många företag är desammanlagda borgensåtagandena mycket större än det egna kapitalet inkl.obeskattade reserver. Ett infriande av samfliga borgensåtaganden skullesannolikt medföra att företagen måste avvecklas. Ett fortsatt krävande avborgen i de flesta fall ger ej någon avgörande reell förbättring av statensrisksituation. Arbetsgruppen delar de mindre och medelstora varvens uppfattningatt en reducering i kravet pä borgensåtagande skulle ge flera positivakonsekvenser för foretagen och bl. a. pä sikt medverka till ett mera korrektuttryck för företagens ekonomiska situation. Detobligatoriska borgensåtagandet för de mindre och medelstora varven bör kunnabegränsas. Följande alternativa förändringar föresläs. a) Reducering av borgensåtagandettill av utestående kreditgarantier. Reduceringen avborgensåtagandena bör avse hela garantiengagemanget, dvs. även garantier föreförändringen. b) Reducering av borgensåtagandettill av vid vatje tillfälle utestående kreditgarantier. Borgensåtagandetsäkerställer varvens affärsansvar. Reduceringen av borgensåtagandet bör avseendast framtida leveranser och inte garantier utfärdade före förändringen.Eventuellt bör omprövning kunna medges för gamla garantier. Föreslagna alternativa förändringar avser detobligatoriska borgensåtagandet. Om skäl därtill finns skall dock FKN/RGK kunnakräva obegränsad varvsborgen. Beträffande uppföljning och information omexisterande borgensåtaganden bör hälla borgensmannen löpandeinformerad om åtagandets storlek samt vid förändring av villkor för garantin(säkerhetsförändring, amorteringsanständ etc.) likaledes inhämtaborgensmannens medgivande. Utövernämnda insatser av generell natur har arbetsgruppen övervägt i vad mån det förvissa av varven behövs ytterligare stödinsatser från statsmakternas sida. Iflertalet fall har det bedömts att sådana insatser inte kan anses varamotiverade. Som tidigare nämnts bör behandlas separat. Prop.1982/83:147 69 , som ingår i , har i enlighet med Svenska Varvs strukturplan omstruktureratsunder . Produktionskapaciteten har därmed anpassats tillmarknadsförutsättningarna. Den förlustbringande produktionen av handelsfartyghar avvecklats och ansvaret för .vindkraftsengagemanget har överförts tillannat bolag inom . Företagets inriktning är nu produktion,modernisering och underhäll av örlogsfartyg för den svenska marinen samt exportav öriogs- och kustbevakningsfartyg. Den nya strategiska inriktningen innebär att densvenska marinen är den dominerande kunden, vilket begränsar varvets egnamöjligheter att påverka försäljningsvolymen. I marinens nyanskaffningsplaner, som omfattas av1982 års försvarsbeslut, ingår en fortsatt anskaffning av robot- ochminröjningsfartyg. Anskaffningarna är emellertid i tidshänseende inlagda så,att besvärande ojämnheter i beläggningen uppstår. Omfattningen av underhållsarbeten för den svenskamarinen vid har successivt minskat. Dettasammanhänger med den minskade flottan och dess omstrukturering till en lättflotta, som är mindre underhällskrävande. Dessutom finns f. n. oklarheterbeträffande den framtida lokaliseringen av denna typ av arbeten (Kariskro-naoch/eller ). Arbetsgruppen förordar att Kariskronavarvet prioriteras idetta hänseende. De mindre och medelstora varven i , medhuvudsaklig inriktning mot produktion, reparation etc. av handelsfartyg ellerfartyg för stafliga myndigheter omfattar f. n. elva företag med ca 3 300anställda. De företag som ingår i denna varvsgrupp är både privatägda ochingående i den statliga varvskoncernen . De företag som ingår igruppen är , (Varv), ABFinnboda Varf, , , , , AB Nicoverken, AB Nya öskarshamnsVarv och AB Åsiverken. Företagens storiek varierar kraftigt frånKariskronavarvet med ca 1100 anställda till Djupviks Varv med ca 60 anställda.De privatägda mindre och medelstora varven svarar för av det totalaantalet anställda inom varvsindustrin. Den sammanlagda omsättningen uppgick år1981 till ca 800 milj. kr., varav reparationer och övrig verksamhet svarade för247 milj. kr. Efterfrågan på de fartygstyper som den nämndagruppen av företag tillverkar har minskat jämfört medde närmast föregående åren. Vidare har beställningar från den svenska marinenmins- 1982/83:147 70 Detta har lett till all en större del av de mindre och medelstoravarvens kapacitet har inriktats mot ombyggnads- och reparationsmarknaderna.Samtidigt har konkurrensen från storvarven ökat genom att dessa varv i vissafall har lämnat anbud på fartygstyper och fartygsstorlekar som de under senareår normalt inte har producerat och som kunnat produceras vid de medelstoravarven. De mindre och medelstora varven är starkthemmamarknadsorienlera-de. F. n. utgörs deras orderstock huvudsakligen avleveranser till svenska redare. Utöver de svenska rederierna består varvenskunder främst av statliga myndigheter och verk. Av avgörande betydelse förvarvens marknadsutsikter är därför dels omfattningen av de statligamyndigheternas beställningar hos svenska varv och dels marknadsutvecklingeninom de områden där svenska rederier opererar. Beställningsvolymen från svenska rederier ärhuvudsakligen beroende av fraktmarknadsutvecklingen på tank-, bulk- ochro/ro-transporter inom de trafikområden där rederierna opererar samtutvecklingen av den mindre svenska kustsjöfarten och passagerartrafiken. F. n.råder internationellt sett en mycket pressad fraktmarknad.Beställningsintresset är därför påfallande lågt. För den svenska kustsjöfartenoch passagerartrafiken kan eventuellt vissa nybeställningar av fartyg kommaatt uppstå dels för att ersätta befintliga fartyg, dels för nyatransportobjekt. Det speciella rätnestödet till svenska rederier vidbeställning på svenska varv synes ha lett till en ökad orderingång från svenskarederier. För att över huvud taget nybyggnader från svenska rederier skallkomma till stånd vid varven är det nödvändigt att minst likartadefinansieringsvillkor även fortsättningsvis kan erbjudas de svenska redarna. Beträffande förslag till stödåtgärder för de mindreoch medelstora varven hänvisas till underbilaga 2. Beställningarfrån utländska rederier synes även fortsättningsvis bli av marginellomfattning. Dels har de utländska beställarna av mindre fartyg liksom desvenska beställt vid varv i det egna landet, dels har den internationellasjöfartskonjunkturen negativt påverkat beställningsintresset hos de utländskarederierna. En bidragande faktor till hemmavarvsbeställningarna är attinternationellt sett, i första hand som synes vara den mestnärliggande exportmarknaden för de svenska mindre och medelstora varven,ligger stödet till de inhemska rederierna på en mycket hög nivå (se sid. xx).För vissa typer av specialfartyg bör dock även fortsättningsvis vissaexportmöjligheter föreligga. Statliga myndigheter har varit stora beställare avfartygsnybyggnader vid varven. Under de närmast föregående åren har ett flertalbeställningar frän statliga verk tidigarelagts efter särskilt bemyndigande frånregeringen för att avhjälpa sysselsättningsbortfall vid varven. De beslutadestatliga beställningarna för budgetåren 1982/83 och 1983/84 är mycket låga iförhällande till tidigare produktionsbeläggning vid de mindre och medelstoravarven. Prop.1982/83:147 71 Som tidigare nämnts är flera av de mindre ochmedelstora varven helt eller delvis beroende av statliga beställningar. Fördessa varv har de en avgörande betydelse för varvens långsiktiga beläggning.Mot denna bakgrund har konstaterats att ett behov av samordning avseendeutläggning av statliga beställningar föreligger. I samband med upphandlingen avstatliga beställningar bör det därför ankomma pä FKN att i samråd med aktuellaverk och myndigheter - bl. a. med hänsyn till varvens beläggningssituation -verka för lämplig tidpunkt och lämpligt varv för den aktuella beställningen.Med hänsyn till konkurrensneutraliteten bör dock undantag fränupphandlingskungörelsen normalt inte medges. Arbetsgruppen har tidigare, sid. x, konstaterat attett betydande överskott på kapacitet föreligger och att överskottet väntas ökaunder perioden för de mindre och medelstora varven. Mot bakgrund härav börnågon expansion inte tillåtas . Det bör ankomma på FKN attkontinuerligt följa kapacitetsutvecklingen vid de mindre och medelstora varven.Om vid något varv en kapacitetsökning konstateras jämfört med av FKN godkändkapacitetsplan vid utgången av bör i princip stöd inte utgå till varvetför den tid kapacitetsökningen avser. Viss kritik har riktats mot Svenska Varv-koncernenfrån de mindre och medelstora varven. Kritiken har gått ut på att de statligastorvarven genom indirekta subventioner har kunnat offerera lägre priser somlett till att dessa kan konkurrera på andra villkor inom de mindre varvensmarknader. Strävan måste vara att konkurrensen mellan de olikavarven bedrivs på lika villkor och enligt företagsekonomiskt riktiga principer.Den framförda kritiken utgör skäl för att FKN ägnar särskild uppmärksamhet ätdenna fråga och vid behov rapporterar eventuella avvikelser till regeringen. Marinvarvet i ingår i GotlandsKustartilleriförsvar och är en helt militär enhet.