prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 1. tjänstebrevsrättenför organ inom avskaffas utom för domkapitlen, stiftsnämndernaoch folkbokföringen, 2. till Ersättning tUl postverketför befordran av tjänsteförsändelser för /84 anvisa ellförslagsanslag på . 1982/83:100 Bilaga 8 IKommunikationsdepartementet 120 Ersättning till postverket för liidningsdistribution 1981/82 Utgift 60000000 1982/83 Anslag 54000000 1983/84 Förslag 48000000 beslut år1976 om avgtfterna i postverkels tidningsrörelse (prop. 1975/76:127, , rskr 301)innebar att lill postverket för tidnings-distribution för /77 anvisades elt anslagpå 90 milj. kr. Underskotteti postverkels tidningsrörelse skall avvecklas genom en successiv höjning av tidningsavgifterna och i samband därmed en minskning av statsbidragen med lika dellar underavvecklingsperioden. - räknat fr. o. m. - skallavgifterna täcka tidningsrörelsens särkostnader. För /84 föreslår postverket alt 48 milj.kr. anvisas fill ersätlningför tidningsdistributionen. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Ersättning tUlpostverket för tidningsdistribution för /84 anvisa ett anslag på . 1982/83:100 Bilaga 8 121 skallverka för att samhällets och enskildas behov av telekommunikationerliUgodoses. Verket svarar därvid för anläggning, drift och underhåll av destatliga leleanläggningar som är underställda verket. beslut1980 (prop. 1980/81:66, , rskr 132) om vissa åtgärder på teleområdet var i flertaletavseenden ell beslut som bör gagna utvecklingen på telekommunikationsområdet.Televerket har fått goda möjligheter att även i framfiden spela en aktiv roll idenna utveckling. Som framgårav anslagsframställning har verkel introducerat etl flertal nya tjänster under de senaste åren.Ytterligare tjänster planeras på såväl lal-, data- som textområdena. Del ärdärvid en fördel alt en klarare avgränsning av monopolområde hargenomförts. För mänga typer av produkter och tjänster finns del intetillräckliga mofiv för alt televerketskall ha ensamrätt atl tillhandahålla dem. Monopolavgränsning-en måste givelvis också i fortsättningen kunnaanpassas till den tekniska utvecklingen.Jag vUl emellertid framhålla atl della inte innebär någon förändrad synpå slällning och ansvar. Del är angelägel alt gesfömtsällningar alt, inom de ramar somfaststäUs av regering och riksdag, utvecklas och försvara sin inlernalionella tätposition när del gäller atttiUhandahåUa billiga och kvalificerade telekommunikationer.Sålunda har ytterligare förbättringar av televerkels finansieringsmöjligheterföreslagits av regeringen i proposition 1982/83:101med förslag fiU tilläggsbudget II till statsbudgeten för /83.Förslagel innebär all får finansiera konkurrensutsattaabonnentutmstningar via ett finansbolag, . Verkel ges därigenom sammafinansieUa förutsättningar som dess konkurrenter. I samma propositionhar regeringen också föreslagit atl godkänna att televerkelsindustridivision, , inle överförs fill bolagsform den Ijuli 1983.Bakgrunden härtill är atl regeringen har gett i uppdrag att utredavissa frågor som rör framfid. skall bl.a. klarlägga vilken konkurrenssituationTeli kommer att befinna sig i framöver och konsekvenserna, bl.a. de sysselsältningsmässiga, av om Teliblir bolag eller ej. Jag viU också någolberöra frågan om televerkels provningsverksamhet med hänsyn till att trafikutskottethar uttalat atl regeringen bör följa hur den nya handläggningsordningenfungerar i prakfiken. tillämpas den nya handläggningsordningen föransökningar om fillstånd att ansluta abonnentutmstningar, som tUlhandahålls avprivata leverantörer, tUl telenätet. En särskUd enhet - kontor förgodkännandeav privatägd abonnentulmslning har inrättats. Inom kontoret handläggs allatiUslåndsärenden vilket bör medföra atl man uppnår enhet- 1982/83:100 Bilaga 8 122 Ughet i tillståndsgivningen och kan hålla nerehandläggningstiderna. pågår ett omfallande arbete inomteleverket med att upprätta nya och revidera befintliga anvisningar förtiUständsverksamheten. Översynen av tekniska villkor föranslutning av utrustningar fill telenätet beräknas vara klar i början av år1983. S.k. T-märkning av produkter, som visar att anslulningsgodkännande harlämnats, har tillämpats . Besvär över avslagsbeslut efter dentekniska prövningen kan anföras hos leleanslutningsnämnden, som består av femledamöter av vilka tre förordnas av regeringen. Nämnden har sedan deninrättades ännu inte haft något ärende atl ta ställning tiU. har i sinanslagsframställning för /84 begärt ett investeringsanslag förTeleanläggningar m. m. motsvarande en medelsförbrukning på 1747600000 kr.Verket har vidare i en skrivelse hemställt attmedelsförbmkningen fastställs till . 1981/82 1982/83 1983/84 verket 295 000'300 1471500000 1486000000** 1824100000 1886800000 1600700000* 1648600000 1804 600000 1800000000 Efter viss justering iriksbokföringen. Enligt bokslut uppgick medelsförbrukningen till ca . Inkl. 47,6 milj. kr. genom disposition av finansfullmakten (regeringsbeslut och ). Under detta anslagredovisas investeringar inom televerksamheten utom investeringar avseendefordon, maskiner, inventarier, lokallinjenäl och abonnentutmstningar som intefinansieras över statsbudgeten. Televerketsinvesteringsram för /82 beräknades i prop. 1980/81:100 tiU 1 375milj. Investeringsramen höjdes under budgetåret lill 1623 milj. kr. genomregeringsbeslut om tidigareläggning av investeringar isysselsältningsfrämjande syfte och om utjämning av medelsförbmkningen mellanbudgetåren samt genom beslut med anledning av tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /82 om höjning av aktiekapitalet iTeleinvest AB. Medelsförbmkningen har enligt bokslut uppgått lill1601,9 milj. kr. För /83uppgår investeringsramen till 1648,6 milj. kr. vilket är 165,6 milj. kr. mer änvad som beräknades i prop. 1981/82:100. Ramhöjningen har, liksom underföregående budgetår, tUl viss del skett genom tidigareläggningsbeslut. Iregeringsbeslut höjdes ramen dessutom med 100 milj. kr.för alt bl. a. förbättra framkomligheten i telenätet. 1982/83:100 Bilaga 8 123 En specificering avteleverkets förslag lill investeringsprogram framgår av följande tabell (mUj. 1747,6* Enligt skrivelse den 2 november 1982föreslås en investeringsram på 1804,6milj. Investeringarna förtelefonrörelsen som starkt dominerar investeringsprogram omfaltartelefonstationsbyggnader, förbindelseanläggningar och kopplingstekniskaanläggningar. Investeringsbehovet styrs i stor utsträckning av ökningen avantalet abonnenter och den ökande teletrafiken inom landet och med utlandet.Den största satsningen görs nu pä en övergång till elektronisk utrusining främst ifräga om kopplingstekniska anläggningar, dvs. telefonstationer, men också närdet gäller förbindelseanläggningar. Övergången liU ny teknik sker samordnatmed den utbyggnadsom behövs för den ökande teletrafiken. Telefonstationerna moderniseras medAXE-utmstning, som under /84 kommer all installeras för ca 430 milj.kr. Hämtöver har med anledning av den ekonomisk-politiska proposifionen tillSärskilda investeringar i teleanläggningar anvisat ytterligare medel tiU bl. Av totalt anvisade 220 milj. kr. för den närmastetreårsperioden avser ca 120 milj. kr. Det allmänna dalanätet togs i kommersielldrift och byggs ul med hänsyn lill beräknad efterfrågan. av investeringarna för kommersiell radio avser komplettering och förtätningavnätet av basradioslationer för den automatiska, landsomfattande mobil-telefonljänsten NMT.Vidare moderniseras och utökas egna mobilradionäl MRT. Det moderniseradeMRT-nätet kommer att benämnas MOBITEX och göras tillgängligt för användare utanförteleverket. Detta är enligl elt myckel betydelsefullt steg på vägen mol bällre hushållning medradiofrekvenser och ökade samlrafikmöjligheler mellan olika användare. Arbetscentraler förfällpersonalen bl. a. färdigställandet av en arbetscen-tral i Klockartorpet i ,förrådsanläggningar bl. 1982/83:100 Bilaga 8 124 och fortsatta arbeten pä en förvaltningsbyggnad förradiokonloret i utgör merparten av investeringarna i fastigheteroch byggnader. Av de föreslagnainvesteringarna räknar med att 11 milj. kr. avseendeinvesteringar för försvarsberedskap inte skall tillföras det förräntningspliktiga statskapitalet. föreslåratt verket vid behov får utnyttja upp tiU 100 milj. kr. av nästkommande budgetårs medgivna förbmkning föratl avbalansera del löpande åretsförbrukning samt rätt att intill 100 milj. kr. få utnyttja under etl budgetår icke ianspråktagna medel detnästkommande budgetåret. De investeringarsom inle finansieras över,statsbudgeten beräknas för /84komma all uppgå lill ca 3 100 milj. kr. Jag delar i huvudsakteleverkets bedömning av investeringsbehovet för /84. Det är angeläget attde investeringar i nätet som ingår i investeringsprogram kan genomföras och alt framkomlighetendärmed hålls på en hög nivå. Verksamheteninom näringsliv och förvaltning har i allt högre grad blivit beroende avfillförlilliga telekommunikationer av olikaslag. Hushållen har berättigade krav pä elt väl fungerande telefonsystem. har allt oftarekapacitetsproblem uppkommit i delar avtelenätet. Det är framför allt rikssamtalen från vissa områden till Stockholmsom har drabbats av en ökad spärrfrekvens. Regeringen har mol denna bakgmnd funnit att åtgärder för altförbättra framkomligheten är nödvändiga.Regeringen har därför beslutat höja televerkels investeringsram för /83 med 100 milj. kr.Investeringar i nätet styrs i huvudsakav efterfrågan på telefoner, abonnentväxlar och andra terminal-ulmstningar.Televerkets investeringar i sådana utrustningar beräknas under budgetåret1983/84 komma att uppgå till ca 1700 milj. kr. Dessa investeringarfinansieras inte över statsbudgeten. Behovet av altkunna utjämna medelsförbrukningen.mellan budgetåren bör, i likhet med vad somskelt , kunna tillgodoses genom särskilda regeringsbeslut omhöjning av investeringsramen inom det fillgängliga anslagsutrymmei. Totalt har jagräknat med en medelsförbrukning avseende investeringar i leleanläggningar /84 på . Jag har därvid beräknat oförändratbelopp, 10 milj. kr., för investeringar för försvarsberedskap. Dessamedel bör inte tillföras det förtäntningspliktiga statskapitalet. Jag räknarmed att investeringarna i övrigt i sin helhet finansieras med verkets egnaavskrivningsmedel. bör dämlöver i budgelförslärkande syfte göra enextra avskrivning av statskapUalel med 50 milj. kr. Jag avser återkommatill regeringen med förslag i den frågan. Det bör ankomma på attgöra den närrnare fördelningen av investeringarna och prioriteringar mellan olikaobjeklsgmpper. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 125 bör beräknas med en viss marginal utöver den beräknade medelsförbmkningen.Jag föreslår atl medel för nästa budgetår anvisas enligl följande beräkning: Beräknad /84 1800,0 Avgår beräknad ingående behållning -3,2 Anslag /84 I886,8 Jag hemstäUer att regeringen föreslår att lUl Teleanläggningarm.m. för /84 anvisa ett reservafionsanslag på . 1982/83:100 Bilaga 8 126 I. INSTITUTM.M. 1981/82 Utgift 10978000 1982/83 Anslag 13 382000 1983/84 Förslag 13800000 Transporträdet(TPR) svarar, i den män det inle ankommer på någon annan myndighet, förfrågor om trafikplanering. Till dessa hör att sammanställa ochkomplettera översikter, prognoser och annan information för att Irafikförelagen ochsamhället skall få underlag för trafik och investeringsbeslut. TPR skalldärvid också bistå vid länsstyrelsernas trafikplanering. Till rådetsuppgifter rörande trafikplaneringen hör vidare att bereda frågor omersättningslrafik vid nedläggningsprövning av olönsam järnvägstrafik samt alt meddela föreskrifter rörandeåtgärder som gör den kollektiva trafiken bättre anpassad lill de handikappadesbehov. På energiområdetskaU TPR planera, samordna och följa upp energibesparande åtgärder inomtransport;;ektorn samt informera om sädana åtgärder. TPR skall ocksä planera, samordnaoch genomföra ransoneringar av flytandedrivmedel. TPR har all inomramen för totcitförsvaret planera för och samordna den civilatransportverksamheten vid beredskapstillstånd och krig. TPR handhar detstatliga stödet till den kommunala koUekfivtrafiken på väg och till vissskärgårds- och Qällflygtrafik. TPR prövar vidare vissa frågor om taxor ibussUnje- och taxitrafiken. Del ankommer också på TPR alt handha detstatliga regionalpolifiska transportstödet lill och det särskildatransportstödet till (jotland. TPR fastställer vidare taxa och turplan förlinjesjöfarten mellan och fastlandet. På yrkestrafikområdet utarbetar och råd inom ramen förlagstiftningen pä området. prövar vidare bl. a. besvär över länsstyrelsernas beslut om yrkesmässig trafik,transportförmedling och biluthyrningsamt frägor om del s. k. helgtrafikförbudet. Till uppgifterna hör ocksä att vara tillståndsmyndighet för deninterregionala busstrafiken liksom atl följautvecklingen nationellt och internationellt och lämna förslag till författningsändringar.I fråga om internationella vägtransporter utgörs arbetsuppgifterna av tillståndsärenden samtförhandlingsarbete rörande transportavtal mellan och andra länder,ärliga kvoter etc. TPR svarar även förkanslifunktioner för buss- och laxivärderingsnämn-den samt kollektivtrafiknämnden. TPR leds av enstyrelse som består av generaldirektören och sex andra ledamöter som företräderriksdagen och näringslivet. 1982/83:100 Bilaga 8 127 riskl indelat i två enheter. Till TPR är knutet enrådgivande delegation för beredskapsplanering m. m. En samrådsgmpp föryrkeslrafikfrägor och en referensgrupp för handikappfrågor har vidare inrättats. TPR:s arbetsuppgifter pä yrkestrafikområdet är delvisavgiftsbelagda. Inkomslema, som redovisas pä statsbudgetens inkomstsida, beräknas lill 1,8 milj. kr. för nästa budgetår (1981/821,6 milj. När det gällerbesparingar och rationaliseringar hänvisar TPR till alt myndigheten bildades år1980 med utgångspunkten att vissa arbetsuppgifter på trafikområdet skulle kunnahanteras rationellare. Genom atl kraven på effektivUet ställdes högt redan i organisationsskedetanges att utrymmet för ytterligare rationaliseringar därmed har blivitbegränsat i förhållande till vad som kan gälla för myndigheter i allmänhet.Härtill kommer att en viss personalreducering redan skett vid TPR sedan år1980. TPR påvisar vidare att en ytterligare personalneddragning inle kan ske utan attålagda arbetsuppgifterallvarligt eftersatts. TPR redovisar vidare en översikt av de rationaliserings-och besparingsåtgärder som genomförts inom myndighetensansvarsområde. Som exempel på besparingar nämns bl. a. att vid granskningen avlänshuvudmännens trafikplaner för har bidragsanspråken kunnatbegränsasmed 18,5 milj.kr. Genom att inifiera vissa åtgärder och genom egna utrednings-och förhandlingsinsalser har TPR vidare medverkat till att kostnaderna förRederi , och därmed anspråken på statsbidrag, kunnat skäras nedväsentligt. Som exempel nämns atl budgeterade kostnader hos bolagetkunnat skäras ned med ca 8 milj. kr. TPR pekar vidare på att de pä förslag avTPR höjda avgifterna för tillstånd till internationella vägtransporter tillfört statskassan ca1,8 milj.kr. per är, vilket kan jämförasmed 466000kr. TPR framhåller även att myndigheten fåttvissa fillkommande nya arbetsuppgifter utan alt nägon motsvaranderesursökning skett. Sammantaget innebärdetta enligt TPR att den i varje verksamhet förefintliga rationaliseringspotentialen ifråga om TPR redan tagits till vara i myckethög grad. TPR anför också alt ambitionssänkningar inommyndighetens område kan innebära ökade kostnader för samhället som helhet.TPR nämner här bl.a. riskenför att kontrollarbetet vid sialsbidragsgivningen kan utföras medsamma noggrannhet som tidigare och därmed ökade anspråk på statliga medel. Närdet gäller yrkeslrafikomrädet pekas på viklenav TPR:s arbete att förhindra olaglig trafik genom vilket samhället undandras betydande belopp. För atlbelysa vikten av TPR:s arbete pä energihushållningsområdet konstateras vidareatt en minskning av energiåtgängen på transportområdet med en procent innebären besparing för samhället med ca 100milj. Oljeersättningsdelegationen hari sin rapport 1982/83:100 Bilaga 8 128 Dsl 1982:12 föreslagit all TPR bör ha angelägnaarbetsuppgifter för alt medverkavid introduktion av alternativa drivmedel. TPR finnerslutligen anledning betona att TPR har sådana arbetsuppgifter atl del inte börvara en primär angelägenhet alt minska antalet tjänster ulan i stället alt från statsmakternassida utnyttja den kompetens, som samlatsoch utvecklats inom myndigheten, i initierande, analyserande och samordnande syfte för att åstadkomma rationella,effektiva och energibesparande Iransportlösningar. En verksamhel av sådankaraktär skulle kunna leda lill väsentliga samhällsekonomiska vinster, vilketär i hög grad önskvärt inte minsl mol bakgmnd av atl i transportsektornär nedlagt mycket höga investeringsbelopp. Enliglregeringsbeslut har TPR i samband med anslagsframställningen redovisat uppdragetall följa nya personbilars bränsleförbmkning. TPR anger att den genomsnittligabränsleförbrukningen i nya bilar f n. ligger på ca per mU. I förhållande till motsvarande värdeför innebär detta en minskning med0,06 liler per mil eller . TPR bedömer mot denna bakgrund att mål för bränsleförbrukningen är 1985 på0,per mil kommer att kunna uppfyUas. För budgetåret1983/84 begär TPR, efter kompensation för pris- och löneomräkning beräknad till . , medel för verksamheten enligt två altemativ.AUernativ A innebär atl det ålagda besparingskravet inle genomförs fullt ut.TPR räknar sålunda med alt 80000kr. kvarstår i ouppnådd besparing efter att enpersonalminskning med en tjänst skett. Alternativ B uppfyller enligt TPR:s mening detföreskrivna sparmålet. Alternativetfömtsätter att kanslifunktionen för riksfärdtjänsten överförs fill TPR. Därmed kan en ytterligare minskning skeutöver alternativ A med en halvhandläggartjänst inom handikappområdet. Utöver denna besparing kan med dettaförslag enligt TPP. intjänas inom kommunikationsdepartementels område. TPR menar med andraord atl en rationaliseringspotentialkan tillvaratas om rådets handikappuppgifler utökas lill atl omfattariksfärdljänsten. Gemensamt föralternativen är atl ökade medel beräknats för följande ändamål. Förkonsultmedverkan och databearbetning i samband med alt ta fram enpersontransportprognos bei;ärs ett engångsbelopp på 3000(X)kr. För ökade kostnaderför administrering av transportstödet begärs . Inomramen för del ekonomiska försvaret begärs dels . för utveckling av ettnytt system för drivmedelsransonering, dels . för produktion avdatalislor med fordonsuppgifler anpassade för länsstyrelsernas krigstransportplanläggning. Sammantaget innebärdelta alt TPR begär . enligt alternativ A resp. 13617000kr. enligt alternativ B. 1982/83:100 Bilaga 8 129 För nästa budgetår börmedel för TPR:s verksamhet beräknas med utgångspunkt från huvudförslaget.Beträffande TPR:s besparingsförslag rörande riksfärdljänsten kan nämnas attnämnden i en preliminär utvärdering föreslagit elt halvårs utsträckning avförsökstiden inom befintliga medelsramar. Jag har för min del bilrätt dennauppfattning. Frägan om nämndens verksamhel därefter bör avgöras efter att dennuvarande försöksverksamheten utvärderats. Med hänsyn till de arbetsuppgifteroch den organisation som TPR redan har på handikappområdet ser jag det somnaturligt all en integrering enligl TPR:s förslag övervägs. Jag har mot dennabakgrund förutsatt att en administrativ besparing därmed bör kunna möjliggörasockså vid TPR. För TPR:s verksamhet harjag utöver huvudförslaget beräknat ökade medel för följande ändamål. Pä området förberedskapsplanering har jag efter samråd med chefen för utrikes- ochhandelsdepartementen och med beaktande av försvarsmaktens intressen godtagitTPR:s förslag. Detta innebär att . bör anvisas som en engångsanvisningsamt . för drift- och förvaltningskostnader. Jag biträder vidare TPR:sförslag om ökade medel för att administrera transportstödet. TPR:s begäran om enengångsanvisning för att ta fram en persontransportprognos avser myndighetensuppgifter pä trafikplaneringsomrädet. Jag vill i delta sammanhang ange min allmännasyn pä trafikplaneringens roll för att ställning till förslaget. I 1979 ärstrafikpolitiska beslut underströks behovet av trafikplanering pä skilda nivåeri samhället. Det besvärliga finansiella läge som landet försatts i medför attbehovet av samordning mellan trafikgrenarna blivit än mer uttalat och atlinvesteringar i överkapacitet än mer måste undvikas genom att befintligaanläggningar bringas till ett bättre utnyttjande. En av trafikpolitikenshörnstenar är vidare att varje trafikgrens fördelar mäste utnyttjas på bästasätt och efter sina tekniska och ekonomiska fömtsättningar. En annan utgångspunkt äratt de trafikpolitiska åtgärderna skall medverka till all uppnå andra vikfigamålsättningar i samhället. HärtUI kommer angelägenheten av att på regional niväsöka precisera trafikpolitiska målsättningar. Vad nu sagts innebär atlövergripande trafikplanering på såväl länsnivå som central nivå har slorbetydelse. Det är därför enligt min mening angeläget all verka för bästa möjligautbyte av den planering som sker pä länsnivå och inom olika trafikmyndigheter.TPR har här en uppgift att fylla genom atl initiera, sammanställa och analyseraolika åtgärder för alt åstadkomma rationella och energibesparandetransportlösningar. En verksamhet av en sådan karaktär kan leda till samhällsekonomiska vinster, vilket är 9 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 8 130 i hög grad önskvärt inte minst mot bakgrund av transportsektornsstora betydelseför näringsliv och förvaltning. Jag vill också framhålla att - mot bakgrund avde problem som finns inom sysselsättningen insatser på trafikområdet kananvändas som regionalpolitiskt och sysselsättningspoli-tiskl medel. Det är sålundaangeläget att trafikplaneringen pä länsnivå så långt som möjligt integrerasmed den regionalpolitiska planeringen. Härigenom underlättasförverkligandet av de regionalpolitiska målen i fråga om arbete, service och miljö. Särskill intressantfinner jag den projektverksamhet vara somTPR nu initierat i skilda delar av landet och där man praktiskt söker finna lösningar på sådana problem som bedömsvara särskilt angelägna för länens trafikförsörjning, sysselsättning,godstransportservice m.m. På samma sätt somTPR bistår länsstyrelserna i trafikplaneringsarbetet bör TPR även kunna lämnaunderlagsmaterial som trafikverken kan behöva i sin trafikplanering. Jag vill isammanhanget även nämna det arbete som har påbörjats inom departementet isyfte atl finna metoder för alt samordna planeringen inom de skilda trafikgrenarna. För atttrafikplaneringen skall kunna ske pä ett ändamålsenligt sätt är det enligt min meningangeläget att TPR kan tillhandahålla ett allmänt planeringsunderlag pätrafikområdet i form av översikter och prognoser. Jag har erfarit attTPR under innevarande budgetår kommer all färdigställa en godstransportprognosför . Arbetet har bedrivits i nära samverkan med SJ, , samtluftfartsverket och utan att särskilda medel anvisats för verksamheten. Jag fästervikt vid att prognosarbetet grundar sig på en konsistent analys av utvecklingenav trafikeflerfräganmed bedömningar av de olika trafiksektorernas framtid. Jag finner detangeläget att en samordnad prognos kan tillhandahållas även över personresorna.TPR har tillgång till vissa resurser och visst underlagsmaterial på området.Liksom beträffande godstransportprognosen förutsätter jag elt nära samarbete mellanberörda trafik verk och TPR för att göra framtidsbedömningar vad gällerpersontrafiken. Jag vill ocksä nämna att det f. n. pågår arbete både medprognos och metodutveckling när det gäller persontransportprognoser vid olikaforskningsinstitutioner. Bl.a. pågår vid ett FoU-projekt ominterregionala personresor som stöds av TFD. Jag är mot denna bakgrundinte beredd att nu förorda särskilda medelöver statsbudgeten för en persontransportprognos.