prop · G60367 · 1982-12-31 00:00:00 — Angesicke uttryckligen att patent sökts eller meddelats men är vad som förekommerägnat att framkalla uppfattningen att så är fallet, skall på begäran utandröjsmål lämnas upplysning huruvida patent sökts eller meddelats. Har patentsökande,;' annatfaU än som avses i andra stycket, lidit rätts- 72§"' Har patentsökande lidit rättsförlust på grundav att han ej vidtagit '»Senaste lydelse 1978:149. Första stycket gäller ej frist som avses i 6 § första stycket. åtgärd hos patentmyndigheten inom tid som föreskrives idenna lag eller med stöd därav, men har han gjort allt vad som skäligen kundekrävas av honom för alt iakttaga fristen, och vidtager han åtgärden inom tvåmånader från det förfallet upphörde, dock senast från fristensutgång, skall patentmyndigheten förklara att åtgärden skall anses vidtagen irätt tid. Vill patentsökanden vinna sådan förklaring, skall han inom tid somnu föreskrivits för åtgärden hos patentmyndigheten göra skriftlig framställningdärom och eriägga fastställd avgift. Har patenthavare icke erlagt årsavgift inom frist somföreskrives i 42 § tredje stycket, skola bestämmelserna i första stycket ägamotsvarande tillämpning, dock att årsavgiften skall vara erlagd och framställningengjord senast från fristens utgång. föriust på grund av att han ej vidtagit åtgärd hospatenlmyndighelen inom tid som föreskrivs i denna lag eller med stöd därav, menhar han gjort allt vad som skäligen kunde krävas av honom för att iakttagafristen, och vidtager han åtgärden från det förfallet upphörde,dock senast från fristens utgång, skall patentmyndigheten förklaraall åtgärden skall anses vidtagen i rätt tid. Vill patentsökanden vinna sådanförklaring, skall han inom tid som föreskrivits för åtgärden hospatenlmyndighelen göra skriftlig framställning därom och erlägga fastställdavgift. Har patentsökande eller patenthavare icke erlagt årsavgift inom fristsom föreskrives i 41 § tredje stycket eller 42 § tredje stycket, har bestämmelsernai första stycket motsvarande tillämpning, dock att årsavgiften skall varaerlagd och framställningen gjord senast från fristens utgång. 73 §'5 Har, ifall som avses i 31 §, handling eller avgift som avsänts med posten ickeinkommit till patentmyndigheten inom föreskriven tid men blir den medförsändelsen avsedda åtgärden vidtagen från det sökandeninsåg eller bort inse att fristen överskridits, dock senast frånfristens utgång, skall patenlmyndighelen förklara att åtgärden skall ansesvidtagen i rätt tid, om 1) avbrotti postförbindelserna förekommit under någon av de närmast förefristens utgång på grund av krig, revolution, upplopp, strejk, naturkatastrofeller annan liknande omständighet på den ort där avsändaren vistas eller harsin Har, ifall som avses i 31 eller 38 §, handling eller avgift som avsänts med postenicke inkommit till patentmyndigheten inom föreskriven tid men blir den medförsändelsen avsedda åtgärden vidtagen från det sökandeninsåg eller bort inse att fristen överskridils, dock senast frånfristens utgång, skall patentmyndigheten förklara att åtgärden skall anses vidtageni rätt tid, om 1) avbrotti poslförbindelserna förekommit under någon av de närmast förefristens utgång på grund av krig, revolution, upplopp, strejk, naturkatastrofeller annan liknande omständighet på den ort där avsändaren vistas eller harsin '5 Senaste lydelse 1978:149. rörelse, samt handlingen eller avgiften avsänts tiU patentmyndigheten från det poslförbindelserna återupptagits, eller 2) handlingen eller avgiften avsänts till patentmyndigheten i rekommenderad försändelse senast före fristens utgång, dock endast om försändelsen sänts med flygpost där så varit möjligt eller avsändaren haft anledning antaga att försändelsen vid ytiedes befordran skulle ha anlänt till patentmyndigheten från avsändnings-dagen. rörelse, samt handlingen eller avgiften avsänts tillpatentmyndigheten från det postförbindelserna återupptagits,eller 2) handlingen eller avgiften avsänts tillpatentmyndigheten i rekommenderad försändelse senast före fristensutgång, dock endast om försändelsen sänts med flygpost där så varit möjligteller avsändaren haft anledning antaga att försändelsen vid ytiedes befordranskulle ha anlänt till patentmyndigheten från avsändnings-dagen.Vill patentsökanden vinna förklaring enligt första stycket, skall han göra skriftligframställning därom hos patentmyndigheten inom tid som där föreskrivits för åtgärden. Mot patentbesvärsrättens slutliga beslut föres talan hos regeringsrätten genom besvär från beslutets dag. Talan motannat slutligt beslut av patentmyndigheten enligt denna lag än som avses i 24 §samt talan mot beslut enligt 72 eller 73 § föres genom besvär hospatentbesvärsrät-ten från beslutets dag. Den som vill anförabesvär skall erlägga fastställd besvärsavgift vid påföljd attbesvären icke upptagas till prövning. Talan motannat slutUgt beslut av patentmyndigheten enligt denna lag än som avses i 24 §samt talan mot beslut enligt 42, 72 eller 73 § föres genom besvär hospatentbesvärsrät-ten från beslutets dag. Den som vill anförabesvär skall erlägga fastställd besvärsavgift vid påföljd attbesvären icke upptagas till prövning. Avgifterenligt denna lag fastställas av regeringen. Därvid äger regeringen, såvittavser årsavgifter, förordna att ett eller flera av skolavara avgiftsfria. Avgifterenligt denna lag fastställs av regeringen. Därvid får regeringen, såvitt avserårsavgifter, förordna att ett eller flera av skall varaavgiftsfria. 86 §'8 För europeiskt patent skall årsav- Föreuropeiskt patent skall årsav- gift erläggas till patenlmyndighelen gift erläggas tillpatentmyndigheten för varje patentår efter det under för varje avgiftsår sombörjar efter vilket det europeiska patenlverket det under vilket det europeiska 16 Senaste lydelse 1978:149. 17 Senaste lydelse 1977:700; dä betecknad 73 §. 18 Senaste lydelse 1978:149. Prop.1982/83:67 15 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse kungjort sitt beslut att bifalla patent- patentverketkungjort sitt beslut att ansökningen. Erlägges icke årsavgift för euro- Eriäggs inte årsavgift för euro- peisktpatent enligt vad i första peiskl patent enligt vad som sägs i stycket och i 42 § sägs, äger 51 § första stycket och i 41 och 42 §§, har motsvarande tillämpning. 51 § motsvarande tillämpning. första årsavgiften för europeiskt patent förfaller dockinte till betalning förrän har förflutit från den dag då patentetmeddelades. Denna lag träder i kraft den dagregeringen bestämmer. Bestämmelserna om depositioner avkulturer av mikroorganismer i 8,22 och 56 §§ i deras nya lydelse samt i 8 a §skall inte tillämpas på patentansökningar som har gjorts före ikraftträdandet.I fråga om sådana ansökningar tillämpas i stället bestämmelserna omdepositioner i 8,22 och 56 §§ i deras äldre lydelse. En deposition som har gjorts enUgtäldre bestämmelser får ersättas med en ny deposition av en kultur av sammaorganism i den ordning som regeringen föreskriver (ersättningsdeposition). Harersättningsdepositionen gjorts i föreskriven ordning, skall det anses som omden hade gjorts redan den dag då den äldre depositionen gjordes. Beträffandeersättningsdepositionen skall 8 a § andra stycket samt 22 och 56 §§ i derasnya lydelse tillämpas som om ersättningsdepositionen hade varit en depositionenUgt 8 a §. Dock skall 22 § sjunde stycket inte tillämpas beträffande en sådandeposition. Frågan om ogiltigförklaring avpatent som har meddelats eUer meddelas enligt lagen i dess äldre lydelse skallbedömas enligt lagen i den lydelsen. Därvid skall iakttas bestämmelsen under 3om ersättningsdeposition. Har sökanden vid ikraftträdandetfullgjort vad som krävs för fuUföljd av en internationell patentansökan enligl31 § i dess nya lydelse och har tiden för fullföljd då ännu inte gått ut, skallansökningen anses fullföljd för ikraftträdandet. Bestämmelsernaom årsavgifter för patentansökningar gäller inle ansökningar som har gjorts före ikraftträdandet. I fråga om patent som har meddelats eller meddelas på grund av sådana ansökningar skall de äldre bestämmelserna om årsavgifter för patent tillämpas i stället för de nya bestämmelserna om årsavgifter. Även omäldre bestämmelser om årsavgifter skall tillämpas, gäller dock att årsavgifter,som enligt äldre bestämmelser förfaller av ett patentår, i ställetförfaller i den kalendermånad under vilken patentåret börjar. Beträffande patentansökningar som har gjorts föreikraftträdandet får sådant yrkande som avses i 14 §, utan hinder av paragrafeni dess nya lydelse, framställas tUl dess har förflutit frånikraftträdandet. Prop.1982/83:67 16 Lagom ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten skall ha nedanangivna lydelse. 1§' Patentbesvärsrätten upptager som Patentbesvärsrätten upptager som förvaltningsdomstolbesvär mot be- förvaltningsdomstol besvär mot slut av patent- och regislreringsver- beslul av patent- och registrerings- kel enligt vad som föreskrives i verket enligt vad som föreskrivs patentiagen (1967:837), mönster- i patentlagen (1967:837) eller skyddslagen (1970:485), varumär- med stöd därav utfärdade bestäm- keslagen (1960:644), namnlagen melser samt i mönsterskyddsla- (1963:521) och lagen (1977:1016) gen" (1970:485), varulnärkeslagen med vissa bestämmelser på tryckfri- (1960:644), namnlagen (1982:670) hetsförordningens område. och lagen (1977:1016) med vissa bestämmelserpå tryckfrihetsförordningens område. Patentbesvärsrätten har sitt kansli i patent-och registreringsverket. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1Senaste lydelse 1977:1021. Prop.1982/83:67 17 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , EUasson, Elmstedt, Ahrland, Lagrådsremiss om ändring i patentlagen (1967:837) m.m. De grundläggande patenträttsliga bestämmelserna finns ipatentiagen (1967:837). till lagen ges ipatentkungörelsen (1967:838). Med stöd av kungörelsen har patent- ochregistreringsverket (patenlverket) utfärdat vissa föreskrifter av huvudsakligenformell karaktär (patentbestämmelser). Förfarandet i andra instans ipatentansökningsärenden regleras i en särskild lag, lagen (1977:729) ompatentbesvärsrätten. År 1978genomfördes väsentliga ändringar i den svenska patentlagstiftningen med anledningav den utveckling som hade ägt rum på det internationella planet. Sålunda hadeår 1970 avslutats en konvention om patentsamarbete (samarbetskonventionen).Vidare hade avslutats en konvention om meddelande av europeiska patent(den europeiska patentkonventionen). Syftet med dessa konventioner var främstatt undvika en del av det dubbelarbete som tidigare hade utförts när enuppfinning patentsöktes i flera länder. Genom samarbetskonventionen kan patentsökas i en eller flera fördragsslutande stater genom ingivande av en s.k.internationell patentansökan. En sådan ansökan bUr föremål för ett centraUseratgranskningsförfarande innan den handläggs av de olika nationella patentverken.Genom den europeiska patentkonventionen bildas en europeisk patentorganisationmed ett europeiskt patentverk. Detta patentverk handlägger och prövarpatentansökningar som görs enligt konventionen och meddelar patent för en eUerflera av de fördragsslutande staterna. lagändringar gjorde det möjligtför att tillträda dessa konventioner. Etl omfallande nordiskt samarbete ligger bakom den nugällande svenska 2 1982/83. Prop.1982/83:67 18 Detta gäller både 1967 årslagstiftning och lagändringar. Till följd härav råder i enlångtgående rättsUkhet på detta område. Med undantag av de straff- ochprocessrättsliga reglerna överensstämmer sålunda denna lagstiftning i ,, och i allt väsentligt inte bara när det gäller sakinnehålletutan också i fråga om avfattningen av de enskilda bestämmelserna!. avslutades i en överenskommelseom internationellt erkännande av deposition av mikroorganismer i samband medpatentärenden (Budapestöverenskommelsen). Överenskommelsen trädde i kraft den19 . , som tidigare hade utrett frågor omSveriges tillträde till samarbetskonventionen och den europeiskapatentkonventionen, fick genom tUläggsdirektiv i uppdragatt utreda också frågor om de författningsändringar som föranleds av ettsvenskt tillträde till Budapestöverenskommelsen. Arbetet skulle enligtdirektiven bedrivas i nära samarbete med de övriga nordiska länderna. 1 betänkandet (SOU 1981:21) InternationeUt patentsamarbeteIII, Budapestöverenskommelse m.m. redovisar kommittén uppdraget enligtdessa tUläggsdirektiv. Kommittén tar i betänkandet upp också frågor om vissaförfattningsändringar med hänsyn till de ändringar som under utredningsarbetetsgång hade genomförts både i tillämpningsföreskrifterna tillsamarbetskonventionen och i tillämpningsföreskrifterna till den europeiskapatentkonventionen. En sammanfattning av kommitténs förslag i betänkandet SOU1981:21 samt de av kommittén föreslagna lagändringarna bör fogas till dettaprotokoll som bilagor 1 och 2. Budapestöverenskommelsen samt de därtill hörandetillämpningsföreskrifterna i den lydelse som gäller ,båda i de engelska och franska versionerna jämte av kommittén utarbetadeöversättningar till svenska, bör fogas till protokollet som bilagor 3 och 4. De ändrade bestämmelserna i tillämpningsföreskrifternatill den europeiska patentkonventionen (regel 28 och regel 28 a) i den lydelsesom gäller från i de engelska, franska och tyska versionernajämte en av kommittén utarbetad översättning tiU svenska finns intagna i bilaga3 till kommitténs betänkande. Vissa ändrade bestämmelser i tillämpningsföreskrifternatill samarbetskonventionen,som rör bl.a. deposition av mikroorganismer,i deengelska och franska versionerna jämte en av kommittén utarbetad översättningtill svenska finns intagna i bilaga 4 till kommitténs betänkande. 1 har inte aktivt deltagit i det nordiskapatentsamarbetet. Med uttrycket "de nordiska länderna" avses därför i detta protokoll , , Norgeoch . 2 Generaldirektören , ordförande,direktören , avdel ningschefen , direktören , ingenjören ingenjören . 1982/83:67 19 arbete har bedrivits i närasamarbete med behöriga myndigheter i , och . I fråga om deföreslagna ändringarna i patentlagen och patentkungörelsen har man under utredningsarbetetenats om i allt väsentligt likalydande författningstexter. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till detta protokoll som bilaga J'. I en skrivelse till regeringen harpatent- och registreringsverket föreslagit en omläggning av årsavgiftssystemeti patentärenden. Förslaget innebär bl.a. att, i motsats till vad som f.n. ärfallet, årsavgifter skulle tas ut . Den föreslagnaomläggningen för med sig ändringar i patentlagen. Skrivelsen och en sammanställning av remissyttrandena börfogas till detta protokoll som bilagor 6 och 7 *. Efter den svenska remissbehandUngen har överläggningarmellan berörda departement i de nordiska länderna ägl rum i den 19-21april 1982 samt i . Därvid har uppnåtts enighetom i allt väsentligt likalydande författningsändringar. I och hardock frågan om införande av årsavgifter inte avgjorts. 2 Budapestöverenskommelsens innehåll i huvuddrag De stater som tillträder Budapestöverenskommelsen bildaren union för internationeUt erkännande av deposition av mikroorganismer isamband med patentärenden (Budapestunionen). Enligt överenskommelsen skallvissa institutioner som tar emot och försvarar mikroorganismer utses tillinternationella depositionsmyndigheter ().Utom i ett fall som behandlas i det följande kan endast institutioner som är belägnai fördragsslutande stater utses till sådana myndigheter. För att en institutionskall kunna få ställning som internationell depositionsmyndighet måste denfördragsslutande stat inom vars område vederbörande institution ligger försäkraatt institutionen uppfyller vissa i överenskommelsen angivna krav. Depositioner av mikroorganismer som har skett vid enintemationeU depositionsmyndighet i enlighet med överenskommelsens bestämmelserskall erkännas av varje fördragsslutande stat som tiUåter eller kräver depositionav mikroorganismer i samband med patentärenden. I vissa fall får ny depositiongöras som ersättning för en tidigare gjord. Detta gäller bl.a. om dendeponerade organismen är livsduglig eller om på grund av import-eller exportrestriktioner prov på den deponerade organismen inte kan sändasutomlands. Sådan ny deposition skall i princip ha samma 3 Bilagan utesluten här. -* Bilagan 7 utesluten här. 1982/83:67 20 rättsverkansom om den hade gjorts den dag då den ursprungliga depositionen ägde rum. Deponerad mikroorganismskall förvaras under från det att senaste begäran om att fåtillgång till prov på organismen gjordes. Den skall dock under aUa förhållandenförvaras för depositionen. Överenskommelsen innehållerinte någon självständig reglering av rätten för tredje man att få tillgång deponerad organism, utan denna fråga avgörs av nationell lag. Tredje man harsålunda enligt överenskommelsen rätt att få tillgång till prov av en deponeradmikroorganism, om hänvisning till depositionen har gjorts i en patentansökansom har ingivits i någon fördragsslulande stat och tredje man enligt lagen idenna stat har rätt att få prov på organismen. Som huvudregel uppställsvisserligen i överenskommelsen att tredje man inte har rätt att få prov påorganismen förrän den patentansökan som rör denna organism har publicerats. Enfördragsslutande stat får dock i sin nationella lag ge tredje man rätt att fåprov av en deponerad mikroorganism före publiceringen, och även nationelldomstol kan ge tredje man sådan rätt. Endast stater kantillträda Budapestöverenskommelsen. En internationell organisation som meddelarregionala patent, t.ex. den europeiska patentorganisationen, kan emellertid fåen särskild ställning inom Budapestöverenskommelsens system. Enligtöverenskommelsen kan en sådan internationell organisation genom att avgesärskild förklaring bli bunden av vissa bestämmelser i överenskommelsen,framför allt bestämmelserna rörande skyldighet att erkänna sådana depositionerav mikroorganismer som har gjorts enligt överenskommelsen. En organisation somhar avgivit en sådan förklaring blir inte fördragsslutande part men har rättatt utan rösträtt vara närvarande vid alla möten inom den union som bildas genomöverenskommelsen. Institutioner i stater som tillhör en sådan organisation kanfå StäUning som intemationeU depositionsmyndighet genom att organisationenförsäkrar att de uppfyller kraven för att utses till sådan myndighet. Dettagäller även om institutionen ligger i en medlemsstat som inte har tillträttBudapestöverenskommelsen. 3Vissa allmänna synpunkter rörande patent inom det mikrobiologiska området Ettviktigt syfte med patentsystemet är alt det skall främja den tekniskautveckUngen. Systemet avses därvid verka på två sätt. Uppfinnaren ges sålundamöjlighet till ekonomiskt utbyte av sin uppfinning genom den ensamrätt attekonomiskt utnyttja uppfinningen som patentet ger. I utbyte mot sin ensamrättmåste emellertid uppfinnaren låta allmänheten få del av hur han har löst dettekniska problem som uppfinningen avser. De meddelade patenten publicerasnämligen, och i de flesta industriländer offentliggörs uppfinningarna redan påansökningsstadiet. 1982/83:67 ~ 21 i patentärenden kommer härigenom att ge information om densenaste tekniska utvecklingen och kan därför utgöra grund för vidare forskningoch utveckling. För att patentdokumentalionen skall kunna fylla sin uppgift sominformationskälla är det viktigt att uppfinningar på betydelsefulla tekniskaområden blir patentsökta och därigenom offentliggjorda. Detta förutsältergivetvis i sin tur att patentsystemet på ett effektivt sätt tillgodoseruppfinnarnas behov av skydd. Både med hänsyn till den ensamrätt som patentet ger och medhänsyn till patentdokumenlationens roll som informationskälla är det viktigtatt den patentsökta uppfinningen är noggrant beskriven. Enligl svenskpatenträtt gäller, liksom enligt de flesta andra länders patentlagstiftning,som en av förutsättningarna för att patent skall kunna meddelas attuppfinningen är så tydligt beskriven att en fackman med ledning av dennabeskrivning kan utöva uppfinningen. har uppfinningar på det mikrobiologiskaområdet fått ökad betydelse. Mikroorganismer används för många olika ändamål,bl.a. för framställning av livs- och läkemedel. TiU mikroorganismer hänförst.ex. bakterier samt mögel- och jästsvampar'. På det mikrobiologiska området har uppfinnarna haftsvårigheter att utnyttja patentsystemet. Detta beror på att kravet på en tydligbeskrivning har varit svårt att uppfylla för vissa mikrobiologiskauppfinningar. I motsats till uppfinningar på andra tekniska områden kanuppfinningar som inbegriper användning av mikroorganismer ofta inle beskrivashelt tillfredsställande i dokument. Vidare har tredje man inte alltid kunnattillgodogöra sig dokumentationen över sådana uppfinningar på samma sätt som påandra tekniska områden. I syfte att avhjälpa dessa svårigheter har depatenträttsliga reglerna i allt fler industriländer kompletterats medföreskrifter om deposition av mikrobiologiska kulturer som ett medel att uppnåtillfredsställande beskrivningar av de uppfinningar som innefattar användningav sådana kulturer. Sådana föreskrifter kom i först i form av enrekommendation till sökanden i de av patentverket utfärdadepalentbestämmelserna att i vissa fall komplettera patentansökningen med endeposition. I samband med att tillträdde den europeiskapatentkonventionen infördes bestämmelser om deposition i patentlagen ochpalentkungörelsen. Dessa bestämmelser svarade mot den reglering som i dettahänseende då fanns i konventionen. svenska lagstiftning utgjorde intenågon fullständig reglering av de frågor som ett system med depositioner gerupphov till. Det kunde emellertid då förutses atl en vidare internationellutveckling på detta område snart skulle äga mm. De nu gällande bestämmelserna i svensk rätt rörandedeposition av 1 Beträffande begreppet "mikroorganismer" ochdessa organismers praktiska användning hänvisas i övrigt till betänkandet s.39-41. Prop.1982/83:67 22 mikroorganismerinnebär i korthet följande. Om den patentsökta uppfinningen avser ettmikrobiologiskt förfarande eller ett alster av ett sådant förfarande och enmikroorganism som inte är allmänt tillgänglig skall användas vid utövande avuppfinningen, måste organismen deponeras i viss ordning för att uppfinningenskall anses tillräckligt tydligt beskriven. Depositionen skall göras hos eninstitution som patenlverket har godkänt för ändamålet och den måste görassenast som patentansökningen görs. BUr handlingarna i patentärendettillgängliga för allmänheten, skall också den deponerade kulturen hållastillgänglig för tredje man. Reglerom deposition motsvarande dem som finns i svensk rätt har införts iåtskilliga andra länders lagstiftning. Det internationella samarbetet på dettaområde har emellertid gått vidare. Inom har den europeiskapatentkonventionen drivit på en sådan utveckling. Av väsentlig betydelse ärtillkomsten av Budapestöverenskommelsen. De problem som uppkommer i samband meddepositioner har vidare föranlett att nya eller ändrade .bestämmelser rörandedepositioner har tagits in i bJde samarbetskonventionen och den europeiskapatentkonventionen. Avvad som har sagts i det föregående framgår, att det uppkommer särskilda problemnär levande material förs in som en del av dokumentationen i patentärenden. Pägmnd härav har genom patentpolicykommitténs betänkande väckts frågan, om patentverkligen är en lämplig skyddsform för vissa uppfinningar inom detmikrobiologiska området. Den patenträttsliga lagstiftningen är nämligen inteutformad med tanke på detta slags uppfinningar. Under remissbehandlingen hartre remissinstanser, , patentbesvärsrätten och patentverket, tagitupp denna fråga. Jaghar för egen del viss förståelse för att man kan ifrågasätta om patent är denlämpUga skyddsformen för alla uppfinningar inom det mikrobiologiska området. Demikrobiologiska uppfinningarna skyddas emellertid f.n. i de flesta storaindustriländer med patent.