prop · G60355 · 1982-12-31 00:00:00 — Har skriftligt avtal om leverans av vara eller byggnadeller tillhandahållande av tjänst träffats före den och har förskotts-eller aconlolikivid mottagits före den skall för sådana likvidertillämpas den skattesats som gällde när likviden logs emol. ' Lagen omtryckt 1979: 304. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974: 885. Senaste lydelse 1981:992. ' Senaste lydelse 1981:992. 1982/83:55 27 Anmälantill proposition om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. G. Studiestöd m. m. Studiehjälp m. m. Under denna rubrik har för innevarande budgetår anvisats etlförslagsanslag av 973 milj. kr. Till studerande i gymnasial utbildning som har fylll16 men inte , utgår statlig studiehjälp i form av bl.a. studiebidrag med250 kr. Studerande i som har fyllt och för vilkasåledes allmänt barnbidrag inte längre utgår, uppbär förlängt barnbidrag medsamma belopp. För all kompenserabarnfamiljerna för bl. a. den föreslagna höjningen av mervärdeskallen föreslårchefen för denna dag alt barnbidraget skall höjas med 300kr. Jag föreslår att studiebidraget inomstudiehjälpen och det förlängda barnbidraget bör höjas i motsvarande mån,eller räknat med . Studiebidrag och förlängt barnbidrag börsåledes ulgå med . Den föreslagnahöjningen beräknas medföra en utgiftsökning med ca 28 milj. kr. Jag beräknar atl kostnaderna kan täckas genom merbelastningav förslagsanslaget Studiehjälp m. m. Jag vill även hänvisa till vad chefenför tidigare denna dag anfört om flerbarnstill-lägg förstuderande barn som uppbär studiebidrag respektive förlängtbarnbidrag. Vadjag här har förordat föranleder ändringar i 2 kap. 1 § och 3 kap. 6 § studieslödslagen(1973:349). Etl inom upprättat förslag till lagändringbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.1. Jaghemställer att regeringen föreslår attanta förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). Prop.1982/83:55 28 Studiemedel m.m. Chefen för föreslår denna dag att vidberäkningen av utgående pensioner skall till basbeloppet enligt I kap. 6 §lagen (1962: 381) om allmän försäkring läggas etl belopp om 300 kr.Studiemedlen är i likhet med pensionerna anknutna till basbeloppet. Sludiemeddsbeloppenhar härigenom påverkats negativt av tidigare förändringar av sättet för altfastställa basbelopp. Jag föreslär därför all de studerande kompenseras påsamma säll som gäller för pensionärerna. 1 konsekvens härmed bör vidberäkningen av studiemedel för samma justeringar göras med hänsyn lill devalveringseffekiensom kommer all göras vid beräkningen av pensionerna.- Jagföreslår därför all ell tilläggsbelopp om läggs lill basbeloppetäven vid beräkningen av studiemedel enligl 4 kap. studieslödslagen (1973: 349).Delta bör gälla i fråga om sådana studiemedel som skall beräknas med ledningav basbeloppet för . Förslagel innebär ökade kostnader med ca 29 milj.kronor för /83: Kostnaderna bör belasta förslagsanslagetStudiemedel m. m. under nionde huvudtiteln. Beslämmelseri frågan bör las in i en särskild lag, kallad lag om tilläggsbelopp lillbasbeloppet vid beräkning av studiemedel. Förslag lill denna lag har upprättatsinom utbildningsdeparlementet, och bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 3.2. Jaghemställer alt regeringen föreslär attanla förslaget lill lag om tilläggsbelopp lill basbeloppet vid beräkning avstudiemedel. Prop.1982/83:55 29 Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs alt 2 kap. I § och 3 kap. 6 § studieslödslagen(1973: 349)' skall ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studerande vid har Studerande vid har räll till färlängl barnbidrag med 250 räll lill förlängt barnbidrag med 275 kronor från och med kronor från och med kvartalet efter det under vilket han kvartalet efter del under vilket han fylll 16 är. Delsamma gäller studerande som dellager i motsvarandeundervisning vid skola som avses i 33 eller 34 § skollagen (1962: 319). Studiebidrag utgår med 250 kro- Studiebidrag utgår med 275 kro- Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1981:579. 1982/83:55 30 Lagom tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel Vid bestämmandet avstudiemedel enligt 4 kap. studieslödslagen (1973:349) skall det basbelopp somhar fastställts enligl 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ökasmed ett tilläggsbelopp om 300 kro- Dennalag träder i kraft och lillämpas första gången i fråga omstudiemedel som beräknas med ledning av basbeloppet för . 1982/83:55 31 Anmälan till proposition om upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. Den infördes prisstopp och subventioner påvissa baslivsmedel (prop. 1973:7, FiU 1973:2, rskr 1973:7). Motivet härför varatl en ytterligare höjning av livsmedelspriserna utöver den förhållandevis kraftigaprisstegring, som då ägt rum, skulle leda till en höjning avkonsument-prisnivån, som särskill med hänsyn lill barnfamiljer ochlåginkomsttagare inle kunde godtas. Prisstopp gällde för i slorl sett samtiigasubventionerade baslivsmedel fram lill . Därefter har endasimjölk omfattats av prisstoppet. Fr. o. m. råder dock allmäntprisstopp. Del totala subventionsbeloppel har varierat mellan åren och mellanolika produkter. F.n. utgår livsmedelssubvenlioner på konsumtionsmjölk,ost, kött och fläsk till etl sammanlagt belopp av ca 2800 milj. kr., varav ca 2100 milj. kr. Utöver dessa direkta subventioner påprodukter utgår av budgetmedel ca 500 milj. kr. för låginkomstsatsning inomjordbruket m.m., varför de totala livsmedelssubventionerna kan beräknas tillca 3 300 milj. kr. De budgetmedel som utgår belastar förslagsanslaget Prisreglerandeåtgärder på jordbrukels område under tionde huvudtiteln. Statsministern har tidigare denna dag redovisatregeringens syn på behovet av vissa ekonomisk-politiska åtgärder för allmöjliggöra en gynnsam ekonomisk utveckling i samhället. Chefen för budgetdepartementelhar tidigare denna dag hemställt atl regeringen föreslår atl höjamervärdeskatten från till . De subventionerade baslivsmedlen svarar för en slor del avhushållens utgifter, främst för barnfamiljer och låginkomsttagare. Effekternaav en höjning av mervärdeskatten på dessa livsmedel bör därför enligt minmening neutraliseras genom alt subventionerna på baslivsmedel utökas imotsvarande grad. För delta ändamål beräknar jag att det behövs ca 230 Prop.1982/83:55 32 Härvid har förutsatts oförändrade marginaler i handelsledet.För an de utökade subventionerna skall få störst effekt för barnfamiljerna ochlåginkomsttagarna avser jag att senare föreslå regeringen att beloppet främstanvänds för alt hålla nere priset på konsumtionsmjölk. Såsomhittills bör del ankomma på regeringen alt besluta i hithörande frågor.Belastningen på anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område kan, lillföljd av den ökade subvenlioneringen, beräknas öka med ca 115 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om subventioneringen av baslivsme-dd. 1982/83:55 33 Anmälantill proposition om upphävande av beslutet om karensdagar, m.m. Formernaför det ekonomiska stödet vid arbetslöshet reformerades genomgripande genombeslut av riksdag (prop. 1973:56, InU 1973:23, rskr 1973:251).Reformen, som trädde i kraft , innebar alt den frivilligaarbetslöshetsförsäkringen förbättrades på olika sätt. Bl.a. förlängdes ersällningsliden,och ersättningsbeloppen höjdes väsentiigl. För de arbetslösa som står utanförden frivilliga försäkringen eller som inle har hunnit uppfyllaersättningsvillkoren i denna försäkring infördes en ny stödform, kontantarbetsmarknadsstöd (KAS). Sedanår 1974 har dagpenningen och KAS höjts . Så sent som (prop.1981/82:139. AU 1981/82:13, rskr 1981/82:358) beslutade om en visshöjning. vidtogs vissa andra förändringar av reglerna iarbetslöshetsförsäkringen och KAS. Bl.a. infördes en möjlighet förarbetslöshetskassorna alt utöver den högsta statsbidragsberättigade dagpenningenutge ersättning som inle berättigar till statsbidrag. Statsbidragen tillarbetslöshetskassorna ändrades också så atl kassorna via fonder ochmedlemsavgifter fick ta på sig en ökad andel av kostnaderna för sin verksamhel.Vidare skärptes reglerna om avstängning från rätt lill arbels-löshelsersätlning. Jagvill nu anmäla bl.a. frågan om elt förbättrat slöd vid arbetslöshet och ettåterställande av nivån på statsbidragen lill de erkända arbetslöshetskassorna. Ersätiningeni arbetslöshetsförsäkringen utges i form av en dagpenning som i samband med1974 års reform fastställdes till maximall . Del högstadagpenningbeloppet har därefter successivt höjts, och 1982/83:55 34 innanden beslutade höjningen till . gällde en högsta dagpenning om210 kr. Vårens riksdagsbeslut innebar också atlkassorna fick rätt all betala dagpenning med elt högre belopp än . Dennapåbyggnadsdel skulle dock finansieras av kassorna själva, dvs. utan bidrag frånstaten. Beslulelatt höja dagpenningen lill . skall ses mol bakgrund av all Arbetslöshetskassornassamorganisalion (SO) i en skrivelse till regeringen hadebegärt all den högsta dagpenningen fr.o.m. den skulle fastställas till280 kr. Som skäl för höjningen anförde SO alt ersättningen vid arbetslöshethade släpat efter löneutvecklingen jämfört med de förhållanden som gällde närdel nuvarande ersättningssystemet infördes . Föregen del anser jag atl den av SO begärda höjningen av dagpenningen lill 280 kr.är väl motiverad med hänsyn lill den gradvisa försämring av ersättningsnivånsom har skett under de senasie åren, Den beslutade höjningen ärsåledes enligt min mening helt otillräcklig. Jag förordar därför all den högstadagpenningen fastställs till . Eftersomden tidigare beslutade möjligheten alt införa en påbyggnadsdel på dagpenningenbara kan utnyttjas av kassor med mycket låg arbetslöshet och särskill godekonomi, kommer den all leda lill klyftor i förmånshänseende mellan olikagrupper av försäkrade. Denna möjlighel bör därför avskaffas. Med hänsyn lillvad jag strax kommer atl föreslå i fråga om nivån på KAS bör den lägstadagpenningen i fortsättningen vara . KAS,som ursprungligen utgick med . per dag, höjdes den till 75 kr.Fr.o.m. den utgår KAS med . per dag, dock bara för den som harfylll . Med hänsyn lill de prisstegringar som har förekommit sedan den Ijuli 1979 är det enligl min mening motiverat all höja KAS lill . Denna ersättningsnivåbör dessutom gälla lika för alla stödberättigade. Grundernaför det nuvarande bidraget lill elever i arbelsmarknadsulbildning fastställdesav riksdag (prop. 1975:45, InU 1975:14, rskr 1975:178). Dessa grunderinnebär all bidraget är knutet till utgående ersättning vid arbetslöshet.Förändras dessa ersällnirigar, har regeringen av bemyndigats attanpassa utbildningsbidragen i anslutning härtill. Under förutsättning avriksdagens godkännande av de av mig här förordade ändringarna i det kontantaslödel vid arbetslöshet vill jag därför anmäla atl jag kommer allföreslå regeringen alt ändra bidraget vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering lill högst 280 och lägst . Jag villi detta sammanhang också erinra om all utbildningsbidragen för doktorander ochde särskilda vuxensludieslöden är knuina till utbildningsbidragen i arbelsmarknadsulbildningen.Jag har vidare erfarit att i enlighet härmed kommer det särskilda vuxenstudieslödelatl höjas. Däremot är statsrådet och chefen för f. n.inte beredd all förorda en höjning beträffande utbildningsbidraget till Prop.1982/83:55 35 doktorandermed hänsyn till den höjning som gjordes av dessa bidrag den I juli 1982.Statsrådet och chefen för avser alt återkomma tillregeringen i denna fråga. Statsbidragentill arbetslöshetskassorna utgick t.o.m. i form avgrundbidrag, progressivbidrag och förvallningsbidrag. Grundbidragel utgick medett fast belopp för varje utbetald dagpenning och var lika slort som KAS.Progressivbidraget och förvaltningsbidraget var på olika sätt relaterade lillantalet ersällningsdagar och medlem, dvs. till omfattningen avarbetslösheten i en kassa. Progressivbidragel bestod av en fast och en rörlig(progressiv) del. Den fasta delen, som utgick med ett fast belopp för vatjedagpenningklass, infördes fr.o.m. är 1974 i samband med all dagpenningen blevskattepliktig. Den skulle i princip läcka den preliminärskatt som kassornabetalar in. Progressivbidragels rörliga del utgick med en procentuell andel avdel belopp som återstår av dagpenningen sedan den har minskals medgrundbidraget och progressivbidragels fasta del. Förvallningsbidragel utgickmed en procentuell andel av ell grundbelopp om . per medlem och år enliglen stigande skala efter antalet ersällningsdagar per medlem.och år. gällande statsbidragssystemet innebär alt grundbidragelliksom tidigare anknyts lill KAS. I övrigt är de väsentligaste förändringarnaall förvallningsbidragel och progressivbidragets fasta del har slopats. Progressivbidragelhar således nu enbart en rörlig del, vilken uppbyggd på samma sättsom den rörliga delen i det tidigare bidraget. räknade man med altstatsbidraget lill arbetslöshetskassorna täckte av den utgivnaersättningen och kassornas förvaltningskostnader. Det senast beslutadestatsbidraget kan beräknas täcka . Den kostnadsmässiga effekten av deförändrade stalsbidragsreglerna beräknades vid införandet bli att statensutgifter för arbetslöshetsförsäkringen och således även kassornas inkomsterskulle minska med närmare 400 milj. kr. Dennaövervällring av kostnaderna på arbetslöshetskassorna är enligt min mening heltoacceptabel. Jag förordar därför atl stalsbidragsreglerna ändras så alt de återläcker av kassornas kostnader för.dagpen-ningen och förvaltningen. Vidutformningen av statsbidragssystemet bör man enligl min mening sträva efter såenkla regler som möjligl. Det är därför möjligt all systemet bör utformas påett annat sätt än vad som tidigare gällde. Det bör ankomma på regeringen attfastställa de närmare reglerna i slalsbidragssystemel. Jag har för avsikt atlåterkomma lill regeringen i denna fråga i ett senare sammanhang. 1982/83:55 36 Densom uppbär arbetslöshetsersättning kan under viss lid avstängas från rälien lillersätlning, nämligen om den ersättningsberättigade frivilligt lämnar sinanställning ulan giltig anledning, skiljs från anställningen på grund avotillbörligt uppförande, avvisar ett erbjudet lämpligl arbete eller ulan atluttryckligen avvisa ell lämpligt arbete ändå genom sitt uppträdandeuppenbarligen vållar alt en anställning inle kommer till stånd. Avslängningslidenvar före den 7, 14 eller beroende på den beräknadevaraktigheten av arbetet i fråga. Om del var uppenbart atl den arbetslöse inteville anta etl lämpligt arbete skulle han eller hon vara avslängd lill dess atlvederbörande hade utfört förvärvsarbete . Efter della datum gäller atlavslängningsliden i normalfallen förlängts från fyra lill . I de falldå avslängningsliden, enligt de från samma lidpunkt gällande nya reglerna, fördubblasskall avstängningen som längst kunna pågå i . Vidare har den tidunder vilken den avstängde i vissa fall skall ha förvärvsarbetat för alt återfå räll till ersätlning förlängts lill . Denförlängning av avslängningsliderna som skedde var enligl minmening omotiverad. De nya regler som infördes för atl beräkna avslängningslidernafår anses vara en tillräcklig skärpning, som redan den kan bli kännbar för denarbetslöse. Jag förordar således en återgång lill de tidigare gällande avslängningsliderna. Denlägsta åldersgränsen för alt beviljas KAS är . Bland arbetslösaungdomar i åldrarna utgör andelen som uppbär någon form av kontantslöd vid arbetslöshet . Ungdomar i dessa åldrar, som inte kan beredasutbildning eller arbete har numera goda möjligheter atl få en ungdomsplatseller yrkesintroduklion. För ungdomsplatser har i statsbudgelen förinnevarande budgetår anvisats 60 milj. kr. Yllerligare 90 milj. kr. har, motbakgrund av den ökade arbetslösheten bland berörda ungdomar,av regeringen ställts till kommunernas förfogande förungdomsplatser. Dessa medel bör täcka medelsebehovet för ungdomsplatser /83. Ansvaret för verksamheten med ungdomsplatser åvilar sedanden skolmyndigheterna. Det är regeringens ambition alt alla 17-åringarsom inte kan beredas utbildning eller arbete skall kunna erbjudas en ungdoms-plats.Jag förutsäller således att även i fortsättningen noga följersysselsättningsutvecklingen för ungdomar och anmäler förregeringen om ytterligare medel krävs för att täcka behovet av ungdomsplatser. 1982/83:55 37 Med hänsyn lill dessa möjligheter alt bereda arbetslösaungdomar sysselsättning anser jag atl det är motiverat atlbibehålla rälien lill KAS för 16 och 17-åringar. Jag förordar därför atl denlägsta åldersgränsen för an beviljas KAS höjs till fr.o.m. den I januari1983. De ungdomar som före della datum beviljats KAS bör få fortsätta alluppbära stödet under återstående dagar av ersätlningsperioden. Genom utökningenav antalet ungdomsplatser m. m. och den här förordade ändringen kan kostnadernaför KAS beräknas minska med ca 22 milj.kr. För innevarande budgetår har 813,6 milj. kr. anvisats förbidrag lill de erkända arbetslöshetskassorna. Dessa medel har beräknats enliglnu gällande slalsbidragsbestämmelser och med utgångspunkt i en arbetslöshetmotsvarande 4.0 ersällningsdagar per medlem och år. Den tillförsäkradedagpenningen har uppskattats lill . och antalet medlemmar lill 3 200000.Del alltmer försämrade läget på arbetsmarknaden har fått lill följd attarbetslösheten bland arbetslöshetskassornas medlemmar har ökat högstväsentligt. AMS räknar numera med en arbetslöshet bland kassamedlemmarnamotsvarande per medlem och år. Vid en arbetslöshetav denna omfattning och med de förändringar i fråga om statsbidrag ochersättningsnivå som jag nu har föreslagit och med en genomsnittligt tillförsäkraddagpenning på . saml med ell oförändrat medlemsantal beräknar jagkostnaderna för bidrag till de erkända arbetslöshetskassorna för /83 till 4008,8 milj. kr. För KAShar av anslagsmedel anvisats 159,3 milj. kr. beräknat efter 5 milj. ersällningsdagar,varav 3,75 milj. dagar med del högre stödbeloppet, . Även förarbetsmarknadsstödet har det försämrade arbetsmarknadsläget inneburit ettväsentligt ökat utnyttjande. AMS räknar med all stöd kommer alt behöva betalas ulför cirka 6,5 milj. ersällningsdagar under innevarande budgetår. Med hänsyn lillvad jag har förordat i fråga om rätlen lill KAS för ungdomar under 18 årberäknar jag för egen del antalet ersällningsdagar lill 6,375 milj. Vid delantalet ersällningsdagar och med del stödbelopp som jag harföreslagit, och som skall vara delsamma för alla slödtagare oavsett ålder,beräknar jag kostnaderna för KAS till 511.5 milj. kr. För bestridande av kostnaderna för utbildningsbidragentill deltagare i arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering harför /83 anvisats 870 milj. kr. I årels budgetpropositionberäknades arbelsmarknadsulbildningen omfatta 110.000 deltagare. AMS hardärefter av regeringen bemyndigats atl utöka ramen för deltagare iarbetsmarknadsutbildning till totalt 125.000 deltagare. Med hänsyn lagen lill dellaoch lill de ändringar i fråga om utbildningsbidragens storiek som jag - underförutsättning av godkännande av de av mig förordade ändring- Prop.1982/83:55 38 arnai del kontanta stödet vid arbetslöshet - senare kommer all föreslå regeringenberäknar jag kostnaderna för utbildningsbidragen för innevarande budgetår lill2309,5 milj. kr. Kostnademaför Bidrag lill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag betalas sedanden (prop. 1980/81:145, AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) till 45%över statsbudgeten och till genom en arbetsgivaravgift, den s.k.arbetsmarknadsavgiften. Denna avgift uppgår f.n. till 0,och beräknasinbringa cirka 2425 milj. kr. Med hänsyn lill vad jag längre framkommer all föreslå i fråga om storleken pä arbetsmarknadsavgiften och lill destarkt ökade kostnaderna för arbetslöshetsersättningarna ochutbildningsbidragen till följd av del försämrade läget pä arbetsmarknaden,anser jag all den nuvarande fördelningen av kostnaderna mellan anslagsmedel ocharbetsgivaravgiften bör ändras. Enligt min mening bör av kostnadernabetalas över statsbudgeten och genom arbetsmarknadsavgiften. Härigenomkommer de inflytande arbetsgivaravgiftsmedlen alt kunna utnyttjas lill fullo.Del finns i det nu rådande arbetsmarknadsläget inte någon anledning alt hakvar en kostnadsfördelning som skapar en reserv av arbelsgivaraVgiftsmedel, sominle kan utnyttjas för avsett ändamål. Dereformer som jag i det föregående förordat i fråga om ersättningsnivåer ochstatsbidrag lill de erkända arbetslöshetskassorna innebär ökade kostnader påcirka I 500 milj. kr. Jag anser atl dessa kostnader bör finansierasgenom en höjning av arbetsmarknadsavgiften. En höjning av avgiften med 0,kanberäknas inbringa cirka I 515 milj. kr. Jag föreslår därför allarbetsmarknadsavgiften höjs lill 1,fr.o.m. . Även denändring som jag föreslagit i fråga om fördelningen av kostnadema mellananslagsmedel och avgiftsmedel bör gälla fr.o.m. denna lidpunkt. Denökade arbetslösheten och de av mig förordade reformerna innebär att desammanlagda kostnaderna för /83 för arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag kommer all uppgå lill 6829,8 milj. kr. Med den nuvarandefördelningen av kostnaderna mellan anslagsmedel och avgiftsmedel skulleytterligare I 009,1.milj. behöva anvisas för all täcka statens andel avkostnaderna. Med den ändring i kostnadsfördelningen som jag föreslagit stannarbehovet av ytterligare anslagsmedel vid 631,2 milj. kr. De ändringari arbetslöshetsförsäkringen och KAS som jag har förordat i det föregåendeföranleder ändringar i 17 och 30 §§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkringsamt i 4, 18 och 27 §§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Dessutomföreslås de båda lagarna få en övergångsbestämmelse av innebörd att de nyakortare avslängningsliderna skall 1982/83: 55 39 lillämpaspå sädana avstängningsfall som är aktuella vid ikraftträdandet. Som jag har nämnttidigare bör de ungdomar som beviljats KAS före ikraftträdandet få fortsättaall uppbära slödel under återstående dagar av ersätlningsperioden. Även dettaförslag kräver en övergångsbestämmelse lill lagen om kontantarbetsmarknadsstöd. Förslagel om en höjning av arbetsmarknadsavgiftenföranleder ändring av 2 kap.l § lagen (1981:691) om socialavgifter. Etl sådantförslag har utarbetats av chefen för och har redovisats i hans anmälan lill denna proposilion. Slutligen föreslås en renlredaktionell ändring i 98 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Förslagen börträda i kraft den . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen detsall antaga inom upprättade förslag lill 1. lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, dels atl 3. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för statsbidrag lill de erkända arbetslöshetskassorna, 4. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för finansiering av arbetslöshetsersättningarna ochutbildningsbidragen. 5. till Bidrag lillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag på till-läggsbudgel I lillstatsbudgeten för /83 under tolfte huvudtiteln anvisa ellreservationsanslag av . Lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring Härigenomföreskrivs att 17, 30 och 98 §§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring'skall ha nedan angivna lydelse. Dagpenning,som berättigar lill statsbidrag, utges med lägst 90 och högst ominte annat följer av denna lag. En erkänd arbetslöshetskassa kan härutöver,med medgivande, på egen bekostnad utge dagpenning tillden försäkrade. Arbetslöshetskassan beslutar om dagpenningens storlek. Dagpenningutges med lägst 110 och högst om inle annat följer av denna lag.Arbetslöshels-kassan beslutar om dagpenningens storlek. Är detsannolikt atl arbete som avses i 29 § skulle ha varat eller merän fem men eller , utgör avslängningslidenfem, tio respektive . I avslängningsliden inräknas endastdagar för vilka karenstid skulle ha tillgodoräknats eller dagpenning skulle hautgått, om avstängningen inle hade skett, eller dagar under vilka denförsäkrade har utfört förvärvsarbete. Den totala avslängningsliden får dock inleöversliga 14, 28 respektive .