prop · G60394 · 1982-12-31 00:00:00 — 7) uppgift om belopp, som vid inkomstberäkningenavdragits såsom resekostnader, i den mån sådant belopp icke utgivits till anställda och upptagits å kontrolluppgifter rörande dessas förmåner, dock att, därest lämnandet är förenat med synnerliga svårigheter, uppgiften efter medgivan de av skattechefen i det län, där den skattskyldige skall taxeras till statlig inkomstskatt, må lämnas först efter anmaning, 8) uppgift om kostnader för reklam, som riktar sig tillbestämda personer och som har karaktär av gåva av mer än obetydligt värde, 9) uppgift om verkställda ned- 9) uppgift om kontraktsnedskriv- skrivningar av värdet å rättigheter litt ning och kontraktsavskrivning, leverans av omsättningstillgångar samt maskiner och andra inventarier, samt ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773. 2 Senaste Ivdelse 1978:943. 1982/83:94 29 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10) uppgifter rörande i räkenska- 10) uppgifter rörande i räkenska- pernagjorda avsättningar för framti- perna gjorda avsättningar för framfi da garantiutgifler. da garantiutgifter, saml 11) uppgifter rörande sådana i räkenskaperna gjorda avsättningar till internvinstkonto för vilka avdrag yrkats och den del av internvinslen enligl koncernredovisningen som be löper på avsättningarna i fråga. Redovisas inkomst av jordbruksfasfighet, annan fastighet för vilken intäkterna beräknas enligl 24 § 1 mom. kommunalskatlelagen eller rörelse enligt bokföringsmässiga grunder men utan räkenskapsavslutning medelst vinst- och förlustkonto, skall beträffande innehållet i självdeklaration i fillämpliga delar gälla även vad ovan sägs. Vidredovisning av inkomst av rörelse och jordbruksfasfighet skall giftskatlskyldig uppge art och omfattning av sitt och makens arbete iförvärvskällan samt i övrigt lämna de uppgifter som erfordras för tillämpningav anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen (1928:370). Vad idenna paragraf stadgas skall av livförsäkringsanstalt, såvitt angårförsäkringsrörelse, iakttagas allenast i vad gäller uppgifter om huruvärdesättningen å lager samt fordringar skelt; härutöver skall iakttagas vad i27 § sägs om skyldighet att lämna där avsedda uppgifter. 37 § 1 mom. Till ledning vid inkomsttaxering ochregistrering av preliminär A-skatt, som har innehållils genom skatteavdrag, skall utan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för detföregående kalenderåret enligt följande uppställning. Uppgiftsskyldig Vem uppgiften skall Vad uppgiften skall 37 § 1 mom. Till ledning vid inkomsttaxering ochregistrering av preliminär A-skatl, som har innehållits genom skatteavdrag, skall utan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för delföregående kalenderåret enligt följande uppställning. Uppgiftsskyldig Vem uppgiften skall Vad uppgiften skall 3 Senaste lydelse 1982:1008. Den som har lämnat stöd som avses i punkt 2 avanvisningarna titt 19 § kommunalskattelagen (1928:370). Den som enligt beslutet skall åtnjuta stödet. Näringsbidraget eller det belopp sotn ' éftergells, jämteuppgift oih datum för utbetalningen av bidraget eller bestulet om eftergiftoch stödels ändamål. 5 mom.'' Den som har att avlämna kontrolluppgift enligt 1mom. punkterna 1, 2, 3 b-3 f eller 7 skall undertaxeringsåret till inkomsttagaren översända uppgift med de upplysningar somlämnas i kontrolluppgiften. 5 m o m . Den som haratt avlämna kontrolluppgift enligt 1mom. punkterna 1, 2, 3 b-3 f, 7eller9skall under taxeringsåretlill inkomsttagaren översända uppgift med de upplysningar som lämnas ikontrolluppgiften. Denna lag träder i kraft och lillämpassåvitt gäller 26 § första gången vid taxering och såvitt gäller 37 § 1och 5 mom. första gången vid 1985 ärs taxering. - Senaste lydelse 1978:316. 1982/83:94 31 Lag om upphävande avförordningen (1961:528) om skattefrihet för bidrag fråniiorrlandsfonden, m. m. Härigenomföreskrivs atl förordningen (1961:528) om skattefrihet för bidrag frånnorrlandsfonden, m. m. skall upphöra att gälla . Den upphävdalagen gäller dock alltjämt i fråga om bidrag eller lån som har lämnats föreikraftträdandet eller under beskattningsår för vilket taxering skett år 1984eller tidigare. Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs alt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385)' skall ha nedan angivnalydelse. Det åligger styrelsen alt ofördröjligen upprätta ensärskild balansräkning så snart det finns skäl atl anta att bolagets egetkapital understiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet. Visarbalansräkningen att så är fallet, skall styrelsen möjligt tillbolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ejpå ordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår balansräkningavseende ställningen vid tiden för stämman som utvisar att det egna kapitaletuppgår lill hälften av det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om ejbolagsstämman beslutar atl bolaget skall träda i likvidafion, hos rätten ansökaatt bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Göresansökan enligt första stycket, förordnar rätten att bolaget skall träda ilikvidation, om ej under ärendets handläggning i tingsrätten styrkes allbalansräkning utvisande att bolagets eget kapital uppgår lill hälften av detregistrerade aktiekapitalet blivit granskad av revisorerna och godkänd avbolagsstämma. Vidberäkningen av del egna kapitalets storlek tiUägges inom linjen en postutvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, omde redovisades till försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna.Beträffande sådana anläggningstillgångar, som undergår fortlöpande värdeminskning,gäller dock att de upptages till anskaffningsvärdet minskat med erforderligaavskrivningar och nedskrivningar, om därigenom erhåUes ett högre värde. Vidberäkningen av det egna kapitalels storlek skall inom linjen tilläggas enpost utvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa,om de redovisades till försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna.Beträffande sädana anläggningstillgångar som undergår fortlöpande värdeminskninggäller dock att de tas upp till anskaffningsvärdet minskat med erforderligaavskrivningar och nedskrivningar, om därigenom erhålls etl högre värde. Vidareskall vid beräkningen hänsyti inte las lill skuld på grund av statligt stöd förvilket återbelalningsskyldighelen är beroende av bolagets ekonomiska ställning,om stödet - för del faU att botaget försätts i konkurs eller träder ilikvidation - skall återbetalas först sedan övriga skulder till fullo betalats. Lagen omtryckt 1982:739. 1982/83:94 33 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Underlåter styrelseledamöterna att fullgöra vad somåligger dem enligl första stycket, svarar de och andra som med vetskap häromhandlar på bolagets vägnar solidariskt för bolagets uppkommande förbindelser.Sådant ansvar inträder även för aktieägare som, när likvidationspliklföreligger enligt första stycket tredje meningen, med vetskap härom deltar ibeslut att fortsätta bolagets verksamhet. Den ansvarighet som det nu är frågaom gäller dock ej för förbindelser som uppkommer sedan likvidalionsfråganhänskjutits till rätlens prövning eller sedan en balansräkning, som utvisaratl bolagels eget kapital uppgår till hälften av det registreradeaktiekapilalel, blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Denna lag träder i kraft . 3 1982/83. 1982/83:94 34 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I, , , , , , ,, , S. , , , , B. ,, , R. Lagrådsremiss om beskattning av statsbidrag och andra stödtill företag, m. m. ' (B 1980:01) har avlämnattvå delbetän-kanden. avlämnades belänkandet (Ds B 1981:17)Beskattning av statsbidrag och andra stöd lill företag, m. m. I betänkandetbehandlas dels reglerna för beskattning av statsbidrag och andra stöd tillföretag, dels de s. k. utvecklingsbolagens skatteförhållanden. avlämnade kommittén sitt andra delbetänkande(Ds B 1982:8) Förslag till ändringar i reglerna om avsättning tillinternvinstkonto. Denredovisningsmässiga behandlingen av statliga stöd med villkorligåterbetalningsskyldighet har ibland visat sig skapa problem för stödmottagarna.I en inom industridepartementet upprättad promemoria om vissa frågor rörandestatliga lån med villkorlig återbetalningsskyldighel har dessa problemanalyserats. Jagbehandlar i det följande först kommilténs förslag beträffande den skattemässigabehandlingen av statsbidrag och andra stöd till företag. I anslutning fill denframställningen tar jag upp frågan om reglerna i aktiebolagslagen (1975:1385)om likvidationsskyldighet behöver ändras. Därefter diskuteras rätten tillavdrag för bidrag som i sysselsätlningsfräm-jande syfte lämnas fillutvecklingsbolag eller regionala utvecklingsfonder. I det sista avsnittetbehandlas bestämmelserna om avdrag för avsättning till internvinstkonto. ' Ledamöter: f. d. regeringsrådet ,ordförande, kanslichefen , direktören ochskattedirektören . 1982/83:94 35 Till protokollet i detta ärende bör fogas dels som bilaga1 en sammanfattning av betänkandet Beskattning av statsbidrag och andra stödtill företag, m. m., dels som bilaga 2 en sammanfattning av betänkandet Förslagfill ändringar i reglerna om avsättning lill internvinstkonto, dels som bilaga3 kommitténs lagförslag, dels ock som bilaga 4 industrideparlementetspromemoria. Beträffande nuvarande förhållanden och gjorda överväganden hänvisaslill belänkandena resp. promemorian. Kommilténs betänkanden och promemorian harremissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga 5 fogas enförteckning över remissinstanserna till kommitténs första delbetänkande (Ds B1981:17) och industridepartementets promemoria samt en sammanställning avremissyttrandena. Som bilaga 6 bör fogas en förteckning över remissinslansernafill kommitténs andra betänkande (Ds B 1982:8) och en sammanställning avremissyttrandena. 2.1 Den skattemässiga behandlingen av statsbidrag ochandra stöd till näringsidkare Stöd till näringsidkare kan förekomma i flera olikaformer. Den mest renodlade stödformen är direkta bidrag och subventioner. Stödkan också lämnas i form av t. ex. garantiåtaganden (borgen) och lån med lågränta och förmånlig amorteringsplan. Även insats av ägarkapital kan vara avsettsom ett stöd. Staten svarar för den dominerande delen av stödåtgärdernatill näringslivet. Stöd lämnas dock även av kommuner samt av regionalautvecklingsfonder och andra formellt fristående organ som har bildats ochfinansieras av bl. a. staten och kommuner. Det förekommer också alt stöd lillnäringsidkare beviljas av rent privaträttsliga subjekt, t. ex. stiftelser somhar uppkommit till följd av enskilda donafioner. Ofta föranleder stöd till näringsidkare inte någrabeskattningsåtgärder. Detta gäller t. ex. i fråga om återbetalningspliktigalån, vid garanfiåtaganden eller vid insats av ägarkapital. Stöd som harkaraktär av bidrag är dock normalt - direkt eller indirekt - skattepliktiga.Under lång tid saknades uttryckliga bestämmelser om denna beskattning. År 1973infördes emellertid i kommunalskattelagen (1928:370), KL, regler om beskattningav statsbidrag (prop. 1973:190, SkU 1973:71, rskr 1973:359, SFS 1973:1098).Dessa regler utgör i huvudsak ett lagfästande av de principer för beskattningenav statsbidrag till näringsidkare som tidigare hade utvecklats i praxis.Reglerna finns i åttonde stycket av anvisningarna lill 19 § KL och innebär bl.a. följande. 1982/83:94 36 Ett statsbidrag är skattefritt om del är avsett förutgifter för vilka avdragsrätt inte föreligger vare sig direkt eller i form avårliga värdeminskningsavdrag. Har bidraget däremot använts för att bestrida ensådan utgift som är pä en gång avdragsgill utgör bidraget skattepliktig intäkt.Avdragsrätten för utgiften påverkas inte av bidraget. Ett företag som fåttstatliga bidrag för en del av sina lönekostnader skall således ta upp bidragensom intäkt och göra avdrag för samtliga lönekostnader. Har ett statsbidrag använts för atl anskaffa en tillgång,för vilken anskaffningsvärdet får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag,skall bidraget inte tas upp som skattepliktig intäkt.. Ä andra sidan skall vidberäkning av värdeminskningsavdrag såsom anskaffningsvärde anses endast sä stordel av utgiften som inle har täckts av bidraget. I delta fall kommer såledesbeskattningen lill stånd indirekt genom att de årliga värdeminskningsavdragenminskas. Har ett statsbidrag använts för att anskaffalagertillgångar utgör bidraget skatteplikfig intäkt. Utgifterna föranskaffningen dras av på vanligt sätt. Vid fillämpningen av 41 § KL ochanvisningarna till denna paragraf skall dock den del av lagret som haranskaffats för bidraget inte medräknas vid lagervärderingen. Bestämmelseninnebär atl bidraget beskattas i den takt som lagret avyttras. Bestämmelser finns också om vad som gäller för det fallatt avdragsrätten för utgifterna med tillämpning av vanliga regler infallerunder ett annat beskattningsår än del då bidraget skall tas upp tillbeskattning. Vidare finns föreskrifter om den skattemässiga behandlingen avåterbetalda bidrag. Mottagande och återbetalning av ett lån föranleder iprincip inte nägra beskattningsåtgärder. Ett uppburet lånebelopp utgör såledesinte skatteplikfig inkomst och återbetalning av en kapitalskuld är enligt 20 §KL inle avdragsgill. Inom den statliga stödgivningen förekommer emellertid tvåtyper av lån för vilka meddelats särskilda regler. För det första gäller attreglerna för beskattning av statsbidrag skall tillämpas även pä statsbidrag iform av amorieringsfritl lån (avskrivningslån). Genom lagstiftning år 1978infördes vidare en dispensregel för vissa lån för vilka återbetalningsskyldighetenär beroende av mottagarens framtida resultatutveckling eller annanliknandeomständighet(prop. 1977/78:79, SkU 1977/78:20, rskr 1977/78:119, SFS1978:52). Lån med sådan villkorlig äterbetalningsskyldighet behandlas enligthuvudregeln som elt vanligt lån. Regeringen får dock - om det finns synnerligaskäl - besluta att lånet skall anses utgöra skattepliktig inkomst förlåntagaren. Återbetalas lånet får den skattskyldige avdrag för det återbetaladebeloppet. När det gäller den skattemässiga behandlingen av lån medvillkorlig återbetalningsskyldighel finns således uttryckliga regler.Beträffande bidrag för vilka återbetalningsskyldigheten är pä liknande sättvillkorad saknas dock bestämmelser. Nämnas kan emellertid att regeringsrätten ien dom (RÅ 1977 ref 122) behandlat ett bidrag för vilketåterbetalningsskyldigheten gjorts 1982/83:94 37 beroende av bl. a. ett projekts resultat som ettstatsbidrag. Jag harhittills uppehållit mig vid den skattemässiga behandlingen av statliga slöd. Ifräga om redovisningen av sådana stödåtgärder i bokföringen harbokföringsnämnden (BFN) utfärdat anvisningar (BFN:11). Enligt anvisningarnaföreligger en motsättning mellan den redovisningstekniska och den skattemässigabehandlingen när det gäller bidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet ochavskrivningslån. En motsättning torde föreligga även i fräga om möjlighetenatt periodisera ell statsbidrag som har lyfts ett är men som används för avsettändamål först ett senare år. Bidrag med villkorlig äterbetalningsskyldighet skallenligt BFN:s anvisningar behandlas pä samma sätt som län med villkorligåterbetalningsskyldighel. Ett sådant län skall redovisas som skuld ilåntagarens balansräkning till dess att den långivande myndigheten har fattatbeslut om eftergift av lånet. Efterskänkt belopp intäktsförs som extraordinärintäkt och samtidigl kostnadsförs eventuella balanserade utgifter somextraordinär kostnad. I fråga om ell län för vilket dispens har erhållitsenligt nionde stycket av anvisningarna till 19 § KL gäller att det skallredovisas i resultaträkningen som intäkt då det har erhållits. Beträffande avskrivningslånen föreskrivs i anvisningarnaalt inläktsredo-visning skall ske först efter det att beslut om eftergift harfattats av den långivande myndigheten. Ej eftergiven del av avskrivningslånetskall tas upp som skuld i balansräkningen. I sin översyn av reglerna för beskattning av statsbidragoch andra stöd till näringsidkare har bidragsskattekommittén funnit att dentaxeringslekniska utformningen av reglerna för beskattning av statsbidrag iåttonde stycket av anvisningarna till 19 § KL i huvudsak väl överensstämmer medvedertagna beskattningsprinciper och alt dessa regler också har blivit allmäntgodtagna. Vad som däremot enligt kommittén främst har vållat problem vid denpraktiska fillämpningen är svårigheten alt avgöra vilka förelagsstöd som skallbehandlas som statsbidrag i KL:s mening. Detta sammanhänger med atl de statligastöden kan vara förenade med villkor som gör att gränsen mellan bidrag och lånblir oklar. Eftersom mottagande och återbetalning av lån inte föranleder någrabeskattningsåtgärder ligger det i öppen dag att detta gränsdragningsproblemskapar en betydande osäkerhet för såväl de skattskyldiga somtaxeringsmyndigheterna. I syfte att undanröja denna oklarhet föreslår kommitténatt den skattemässiga behandlingen av statliga stöd anpassas till de principersom har kommit lill uttryck i BFN:s anvisningar beträffande redovisningen avdessa stöd i företagens bokföring. Detta innebär all endasi stöd som lämnasutan förbehåll om återbetalning skall behandlas som statsbidrag. Den omständighetenatt bidragstagaren kan bli skyldig att återbetala erhållet bidrag om han genomoriktiga uppgifter föranlett alt bidraget har beviljats eller om han inte haruppfyllt för bidraget fastställda villkor skall dock inte medföra atl bidragetförlorar sin karaktär av statsbidrag i KL:s mening. 1982/83:94 ' 38 däremot med förbehåll om återbetalning av annat slag skalldet behandlas som ett län. Enligt kommittén bör även avskrivningslånen följa deregler som gäller för län i allmänhet och således inte som f. n. särbehandlas. Återbelalningsskyldighelen för etl statligt stöd som skallbehandlas som ett lån kan efterges. Kommittén har föreslagit regler om vilkaskatteeffekter som då inträder. Etl annat förslag som syftar till alt bringa denskattemässiga behandlingen i överensstämmelse med den bokföringsmässiga gällerstatsbidrag som har erhållits ett visst år men använts för avsett ändamål förstetl senare år. Förslaget innebär att den skatlskyldige även skattemässigt färbalansera bidraget till användningsåret. Kommittén har vidare föreslagit en uttryckhg bestämmelseom hur elt statsbidrag skall påverka beräkningen av reahsationsvinst vidavyttring av en tillgång som har anskaffats för bidraget. Vad beträffar dispensregeln för lån med villkorligåterbetalningsskyldighet anser kommittén att tillämpningen av den medför sådanaavsteg från allmänt vedertagna beskatlningsprinciper att den bör upphävas. F. n. finns det inte någon allmän skyldighet för den sombetalar ut stöd lill , näringsidkare att lämna kontrolluppgifter tilltaxeringsmyndigheterna om stödets storlek och karaktär. Enligt kommittén medfördetta betydande risk för att stöden behandlas olika i skattehänseende. För attförbättra läget har kommittén föreslagit atl bestämmelserna i taxeringslagen(1956:623) om skyldighet att lämna kontrolluppgifter kompletteras med regler omuppgiflsskyldighet för den som har lämnat stöd fill näringsidkare.Uppgiftsskyldigheten skall omfatta även det fallet att staten eller annan somlämnat stöd i form av lån efterskänker lånet. Kommittén är medveten om all förslaget att slopadispensregeln för villkorliga lån kan medföra att soliditetsproblem aktualiserasför vissa stödmottagare. Kommittén anser emellertid att redovisningsmässiga probleminte bör lösas med hj älp av skattelagstiftningen. Om det vid den statligastödgivningen finns ett behov av atl beakta frågan om hur stöden påverkar deberörda företagens soliditet synes det enligl kommittén ligga närmast tillhands att överväga en ändring i reglerna i aktiebolagslagen om likvidationsskyldighet.Kommittén har dock inte tagit ställning till detta problem eftersom det liggerutanför kommitténs uppdrag. Frågan har i stället behandlats i en promemoria somupprättats inom industridepartementet. I promemorian föreslås en ändring i 13kap. 2 § aktiebolagslagen. Innebörden av förslaget är att ett akfiebolag vidberäkning av det egna kapitalets storlek inte skall ta hänsyn till skulderavseende vissa statliga stöd. Vid remissbehandlingen har kommitténs förslag fått ettposifivt mottagande. BFN anser t. ex. alt kommitténs överväganden och förslagi allt väsentligt har utgångspunkt i gällande redovisningsregler och godredovisningssed såsom dessa kommer lill uttryck i bokföringslagen och i nämndens 1982/83:94 39 Från flera håll uttalas vidare att kommitténsförslag innebär förenklingar för såväl de skattskyldiga som taxeringsmyndigheterna.Någon remissinstans anser emellertid att det i betänkandet saknas lillräckligtlättillämpade regler för bedömningen av om elt slöd skall behandlas som bidrageller lån. Kommitténs förslag beträffande avskrivningslånen godtas vidare inteav samtliga remissinstanser. Även förslaget i industridepartementets promemoria harbemötts i huvudsak positivt. För egen del anser jag att den kartläggning av olikastödformer som kommittén har gjort är värdefull och att kommittén väl harbelyst de problem som tillämpningen av de nuvarande reglerna medför. I detföljande kommer jag att närmare behandla kommitténs olika delförslag.Framhållas bör dock att jag-i likhet med kommittén-endast behandlar stöd fillnäringsidkare för deras näringsverksamhet. Stöd som utgår till enskildalöntagare i samband med t. ex. arbetsmarknadspolitiska insatser behandlasdärför inte. En del hithörande frågor utreds f. n. avtraktamentsbeskatlningssakkunniga (B 1978:02). Stöd fill kulturarbetare ochuppfinnare ses vidare över av kulturskattekommiltén (B 1979:15). Jag kommerdärför inle att nu ta upp den skattemässiga behandlingen av konstnärsbidrag,stipendier och liknande ersättningar. Förvissa statliga stödåtgärder, t. ex. inombostadssektorn, gäller speciella skatteregler. Sådana specialreglerade områdendiskuteras inte i del följande och inte heller del slöd i form avinvesteringsavdrag/bidrag som medges för investeringar i inventarier ochbyggnader, forskningsavdrag vid investering i forskning eller den rätt fillavdrag/bidrag som finns inom exportkreditområdet. Den nuvarande lagtexten innehåller inle - bortsett frånstadgandet att bestämmelserna gäller endast statsbidrag som utgår till ennäringsidkare för hans näringsverksamhet - någon definition av begreppetstatsbidrag. I samband med tillkomsten av lagstiftning uttaladeemellertid föredragande departementschefen inledningsvis att gemensamt för allastatsbidrag är att staten i princip utan återbetalningsskyldighet ger näringsidkarekontanta medel som skall användas för det ändamål som avses med bidraget (prop.1973:190 s. 5). Av hans uttalande framgår vidare att även stöd som kanåterkrävas kan behandlas som statsbidrag, nämligen om återkrav sker på grund avatt bidraget beviljats genom oriktig uppgift. Detsamma skall gälla omåterkravet beror på att mottagaren av bidraget brutit mot villkor för bidrageteller på att säkerheten för ett avskrivningslån väsentligt försämrats (s. 12). är det numera sedan BFN utfärdatanvisningar beträffande den bokföringsmässiga redovisningen av statliga stödknappast 1982/83:94 40 behövligt att i KL införa en bestämmelse som klargör vadsom avses med statsbidrag. Enligt 41 § KL skall nämligen inkomstberäkningen ifråga om rörelse, jordbruksfastighet och, i vissa fall, annan fasfighet, ske pågrundval av bokföringen. Ett statligt stöd som enligt BFN:s anvisningar skallredovisas som inläkt i förelagens resultaträkning skall därför enligt kommitténbehandlas som ett statsbidrag. I sammanhanget pekar kommittén på att denföreslagit att i anvisningarna fill 19 § KL uttryckligen skall föreskrivas attstatsbidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet inte skall anses som bidragutan som lån. Att bestämmelserna om statsbidragens beskattning inte blirtillämpliga på villkorade statsbidrag kommer alltså motsatsvis att framgå avdetta nya stadgande.