prop · G60334 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:34 21 Avsikten var vidare att skapa ett statsbidragssystemsom inte onödigtvis hindrade kommunerna att organisera barnomsorgen på ett sättsom motsvarade den alltmer ökande efterfrågan på barnomsorg under endast vissdel av dagen. Detta kunde bäst tillgodoses genom ett system där bidrag utgickmed viss andel av kommunens kostnader. uppstod nyagränsdragningsfrågor bl. a. gentemot den kommunala deltidsförskolan. a.detta skäl var det naturligt att låta kostnaderna för hela den kommunalabarnomsorgen vara bidragsgrundande. För att statens kostnader därmed inteautomatiskt skulle öka anpassades bidragsprocenten så att kostnaderna i principblev neutrala i förhållande till det tidigare bidragssystemet. Avsikten var heUerinte att en sådan teknisk omläggning av bidragssystemet skulle medföra att nya,tidigare inte statsbidragsberättigade, verksamheter för barn skulle bli bidragsberätligade.Jag ansluter mig därför helt till de preciseringar som socialutskottet gjorde idetta avseende i samband med riksdagsbehandUngen av propositionen. Jagvill emellertid för klarhetens skull tillägga följande. Under den allmännaförutsättningen att kommunen beslutar att verksamheten tas med i barnomsorgsplanenkan naturligtvis såväl kyrkliga som andra enskilda förskolor bli statsbidragsberättigadeom förskolan är öppen och barnen vistas i enlighet med de tidsgränser som finnsangivna i bidragsbestämmelserna. En annan möjlighet är att kommunen anställerden personal som svarar för verksamheten. Jag viU erinra om att redanår 1973 (SoU 1973:30) uttalade att kommunerna har stor frihet att inom ramenför de allmänna riktlinjerna för förskoleverksamheten utforma verksamheten inomförskolan. Något hinder att i viss utsträckning låta verksamheten varieramellan olika förskolor finns således inte. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. Prop.1982/83:34 22 Sociai.styrel.seMS rapport till regeringen ilen ] 1982/83:34 23 Socialstyrelsenfick i uppdrag att "redovisa sina planer då detgäller det fortsatta arbetet på att ge kommunerna och personalen stöd ochvägledning rörande barnomsorgsverksamheten". Uppdraget skulle redovisastill regeringen före . Medutgångspunkt i uppdraget har inom utarbetats en utvecklingsplanför barnomsorgen. Expertunderlag har skrivits av prefekten ompersonalens grundutbildning, docenten om forskning rörandesamverkan förskola-lågstadium och forskaren om fritidshemmen.Dessa expertbilagor kommer senare att publiceras. Socialstyrelsensstyrelse behandlade avsnitt 11 Personalen inom barnomsorgen.Verksstyrelsen anförde att de omständigheter som redovisas i detta avsnitt gördet angeläget att nu göra särskilda insatser för att stimulera barnskötare attvidareutbilda sig. Frågan om en gemensam grundutbildning för personal ibarngruppsarbete är angelägen att aktualisera. De nu föreslagna åtgärderna kanses i detta perspektiv. Verksstyrelsen framhöll dock att frågan om en gemensamgrundutbildning för personal i barngruppsarbete är principiellt viktig ochfordrar särskild uppmärksamhet vid den översyn av utbildningen som föreslås i avsnittetom grundutbildning och vidareutbildning. Utöveravsnitt 11 om personalen inom barnomsorgen har verksstyrelsen tagit del av ensammanfattning av rapporten. På grund av den korta tidsplanen för dettauppdrags genomförande har verksstyrelsen inte haft möjlighet att behandla utveckUngsplaneni dess helhet. Rapportenfår härmed överlämnas till regeringen. Besluti detta ärende har fattats av överdirektör i närvaro avavdelningschef , t. f. avdelningsdirektör ochavdelningsdirektör , föredragande. Vid den slutliga handläggningenhar jämväl byråsekreterare deltagit. 1982/83:34 24 Utvecklingsplan för barnomsorgen till regeringen den 14 maj1982 1 Utvecklingsplan för barnomsorgen.................... 24 2 Förskolans pedagogiska verksamhet................. .... 27 3 Fritidshemmets pedagogiska verksamhet........... 39 4 Familjedaghemmen........................................ 53 5 Öppen förskola............................................. 56 6 Barn med behov av särskilt stöd...................... .... 57 7 Invandrarbarn.............................................. 61 8 Barnomsorg på sjukhus.................................. .... 62 9 Samverkan.................................................. .... 65 10 för den pedagogiskaverksamheten... 72 11 Personalen inom barnomsorgen........................ .... 74 12 Fortbildning................................................. .... 81 13 Grundutbildning och vidareutbildning ................ .... 90 14 Forskning och utvecklingsarbete...................... .... 94 15 Genomförande.............................................. .. 100 Bilagor:Statistiska data om barnomsorgen ...:. Regeringensuppdrag till ........ .. 109 Genombeslut av regeringen fick i uppdrag attredovisa en utvecklingsplan för barnomsorgen. Till grund för uppdraget lågriksdagens ställningstagande till barnomsorgens innehåll (SoU1981/82:1). Vid behandUngen av proposition 1980/81:205 om förenklade statligaregler inom barnomsorgen behandlade med utgångspunkt i inlämnademotioner utförligt frågan om barnomsorgens pedagogiska innehåll. Avslutningsvisanförde utskottet att "bör få en redovisning för planerna då detgäller det fortsatta arbetet på att ge kommunerna och personalen stöd ochvägledning rörande bamomsorgsverksamheten. Redovisningen bör göras så utförligatt det blir möjligt för att bedöma om och i vad mån det kan varanödvändigt med särskilda åtgärder eUer initiativ för att inom rimlig tidtillgodose personalens berättigade intresse att få stöd och vägledning i sittarbete." Medanledning av detta uppdrag har utarbetat föreliggande utvecklingsplanför barnomsorgen. Utvecklingsplanen tar sikte på förändringar och åtgärder somska förbättra barnomsorgens pedagogiska innehåU. Utgångspunktenför utformningen av den inre verksamheten i barnomsorgen är barnens behov aven pedagogisk verksamhet. 1982/83:34 25 verksamheteni barnomsorgen är utformad i syfte att ge ett positivt stöd för alla barnsutveckling. Barnomsorgensutbyggnad är nära kopplad till samhällets utveckling som gjort att förskoloroch fritidshem blivit ett allt mer nödvändigt komplement till hemmet. De avriksdagen antagna utbyggnadskraven finns reglerade i socialtjänstlagen. Utifrånsocialstyrelsens ansvarsområde är det angeläget att betona det stora behovet avatt utbyggnaden av barnomsorgen fortsätter på en så hög och jämn utbyggnadsnivåsom möjligt. Barnomsorgen fortsätter också enligt statsmakternas beslut attvara ett prioriterat område i dagens kärva ekonomiska läge. En avkommunförbundet genomförd utredning visar att de långsiktigasamhällsekonomiska effekterna av en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen ärpositiva. Trotsatt bristen på platser i barnomsorgen är stor om man ser till landet som helhetfinns det kommuner som kommit så långt i sin utbyggnad att man funnit detnaturligt att gå utöver de lagstadgade kraven. I erbjudssålunda alla barn plats i förskolan, andra kommuner har enliknande utveckling. Påsikt måste allt fler barn få rätt att delta i förskolans verksamhet oavsett föräldrarnasförvärvsarbete. Påförslag av regeringen har godtagit att den formella statliga styrningenav barnomsorgen minskar när det gäUer t. ex. lokalutformning och platsantal.Staten har ålagt sig stor återhållsamhet när det gäller rekommendationer om denorganisatoriska utformningen av verksamheten. Utskottet stryker under att dettaställningstagande innebär att ansvaret för kommunerna ytterligare accentueras.Utskottet anför vidare att "ställningstagandet får inte leda till attkommunerna sänker sina ambitioner då det gäller kvalitetskraven. Genom merapreciserade mål- och riktlinjer för förskoleverksamheten, något som utskottet idet föregående förordat, bör kommunerna få ett gott stöd för att efter egetbedömande vidareutveckla verksamheten och därigenom åstadkomma en god kvalitetpå barnomsorgen." Utskottetpekar på uppgift att till ledning för verksamheten utfärdaallmänna råd och att noggrant följa utveckUngen på området och uppmärksammakonsekvenserna av det beslut tog . Socialstyrelsenoffentliggjorde två nya arbetsplaner för förskolan, delsFörskolans pedagogiska verksamhet - mål och inriktning och dels Förskola - lågstadium- samverkan för kontinuitet. I den förstnämnda arbetsplanen redovisarsocialstyrelsen erfarenheterna kring och anger de utvecklingsvägarsom nu bör följas. Denna utvecklingsplan är en vidareutveckling av deställningstaganden gjort i anslutning till arbetsplanen. 1982/83:34 26 Följandeär en kortfattad redovisning av de huvudsakliga ställningstagandena iföreliggande UtveckUngsplan. Planeringenoch utformningen av verksamheten i förskolor och fritidshem behöver stöd av ettpedagogiskt program. har inlett arbetet med att ta fram ettpedagogiskt program för förskolan. Ett diskussionsunderlag kommer attpubliceras . Arbetet med att arbeta fram ett pedagogiskt program förfritidshemmet kommer att inledas . för ledning och samordning av den pedagogiska verksamheten måsteutvecklas. Förändringarna bör bygga på en analys av ledningsorganisationensuppgifter och funktioner varefter behov av kompetens på olika nivåer iledningsorganisationen kan beskrivas. Med utgångspunkt i det pedagogiskaprogrammet och med stöd av kunskaper och erfarenheter från verksamheten börvarje socialnämnd utarbeta och anta kommunala riktlinjer för den pedagogiskaverksamheten. Ansvaretför genomförandet av det pedagogiska programmet vilar på varje enskild förskolaoch fritidshem. Föreståndaren har där ett huvudansvar. Utgångspunkten för denpedagogiska planeringen i förskolor och fritidshem är kommunens riktUnjer.Föräldrarna ska beredas möjlighet att påverka planeringen. Personalensgrundutbildning och vidareutbildning är ett viktigt statligt ansvar. Till följdav de förändringar föreslår för det inre arbetet i barnomsorgenbör en översyn ske av grundutbildningen. Vidareutbildningsmöjligheterna börförbättras, det gäller bl. a. vidareutbildnings-möjligheterna för frågor somrör pedagogiskt ledningsarbete samt barn med behov av särskilt stöd. Ungefär50 % av personalen inom barnomsorgen har barnskötarutbildning. Nyainsatser bör göras för att så många som möjligt av dessa fortsätter sinutbildning till förskollärare eller fritidspedagog. Pågrund av de viktiga uppgifter föreståndarna får i den framtida verksamheten närdet gäller genomförandet av ett planerat pedagogiskt program förordas att deerbjuds vidareutbildning. Enförbättring av arbetet med fortbildningen av barnomsorgens personal ärnödvändig såväl på statlig, regional som nivå. Samarbetet bör förbättrasmellan högskoleenheterna och kommunerna. Arbetetmed forskning och utvecklingsarbete sker inom ramen för fastaforskningsresurser vid högskolor och universitet samt genom s. k. sektorsanslagfrämst från delegationen för social forskning. Barnomsorgs-området bör få ökadtillgång till dessa forskningsresurser. Dessutom bör staten bidra tiU kommunaltutveckUngsarbete. Familjedaghemmenbör få stöd i sitt arbete genom t. ex. öppna förskolor. Särskillfortbildningsmaterial bör riktas till denna grupp. Frågan om dagbarnvårdarnasgrundutbildning bör övervägas i särskild ordning. Socialstyrelsensarbete med invandrarbarn och barn på sjukhus bör 1982/83:34 27 fortsättamed den inriktning det har. Detsamma gäller styrelsens arbete med frågorsom rör samverkan mellan barnomsorgen och andra verksamheter som vänder sigtill barn. Barnomsorgslagenär inordnad i socialstjänstlagen under rubriken. Begreppet barnomsorg bör med ledning avsocialtjänstpropositionen tolkas så att det även kan innefatta insatser somtidigare tillhörde socialvården. Den inriktningen ligger i Unje med detutvecklingsarbete som skett inom barnomsorgsområdet . Medutgångspunkt i den kunskap om barnfamiljernas behov som erhålles via denuppsökande verksamheten har en rad olika insatser gjorts inom det 10-talprojekt bedrivit på detta område. Begreppet barnomsorg användshär för den allmänna ej individinriktade verksamhet som vänder sig till barn iåldern . Socialstyrelsenhar ålagts ett viktigt ansvar när det gäller utvecklingen inombarnomsorgsområdet. Styrelsens insatser bör enligt regeringen (prop. 1979/80:6)koncentreras på planerings- och uppföljningsarbete, bl. a. avseende utbyggnadenoch pedagogiskt utvecklingsarbete. I det ovan redovisade utskottsbetänkandetanges att noggrant ska följa utvecklingen på området och attstyrelsen till ledning för tillämpningen av socialtjänstlagen ska utfärdaallmänna råd. Socialstyrelsensinsatser inom barnomsorgsområdet är koncentrerade till att arbeta fram olikaformer av planeringsunderlag för kommunerna, informations- och fortbildningsarbeteoch att initiera och följa forsknings-och utvecklingsarbete. Socialstyrelsensmetoder för att följa utvecklingen inom området har brister. Det är främst viade kommunala barnomsorgsplanerna en löpande information i vissa centralafrågor kan erhållas. En rad viktiga frågor kan dock inte följas viabarnomsorgsplanerna, det gäller t. ex. utvecklingen av det inre arbetet iförskolor och fritidshem. Ökade insatser för att t. ex. via beskrivandeforskning samla sådan kunskap behövs . Socialstyrelsensinsatser inom barnomsorgsområdet formas i ett nära samspel med kommuner,högskolor och olika centrala instanser. Representanter för dessa grupperinbjuds till seminarier, rådslag och konferenser och är ett viktigtinflöde som grund för planeringen av verksamhet. Föreliggandeutvecklingsplan blir en viktig utgångspunkt för dessa samråd. Socialstyrelsenhar i sin verksamhetsplanering 80/81 vid sidan av att följa och stimulera denfortsatta utbyggnaden av barnomsorgen särskilt prioriterat arbetet med attvidareutveckla och förbättra barnomsorgens innehåU och arbetsformer under denärmast kommande åren. 1982/83:34 28 kommeratt ägnas lednings- och samordningsfrågorna avseende den pedagogiskaverksamheten. Idetta kapitel redovisas planering, överväganden och förslagför hur det pedagogiska arbetet inom förskolan ska utvecklas. De insatserstyrelsen anser nödvändiga bygger på en analys av utvecklingen under1970-talet. Slutsatsen av denna analys är att det behövs kraftfulla åtgärderför att stödja utvecklingen av det pedagogiska arbetet. De centrala punkterna isocialstyrelsens planering är utarbetandet av ett pedagogiskt program förförskolan, att kommunerna utarbetar kommunala riktUnjer för den pedagogiskaverksamheten och förbättrar sin ledningsorganisation samt utvecklandet av ettpedagogiskt planeringsansvar på verksamhetsnivå. 1968års barnstugeutredning ledde till att ett omfattande pedagogiskt utvecklingsarbeteför förskolan påbörjades. Utredningen hade att ta ställning till förskolansmål, innehåll, arbetssätt och organisation samt pröva förutsättningarna för enmera allmän förskoleverksamhet för i första hand fem- och sexåringar.Utredningens olika förslag innebar en rad förändringar i såväl organisatorisktsom metodiskt avseende. Utifrån individorienterad utvecklingspsykologiskteoribildning om barns intellektuella och emotionella utveckling formuleradeutredningen sina förslag om ett arbetssätt benämnt dialogpedagogik och somkonsekvens därav en organisatorisk förändring mot åldersblandade barngrupper, -småbarnsgrupper och syskongrupper , - samt personal som arbetadei arbetslag. Vidare förslogs en lokalutformning som skulle ha till syfte attstimulera barns fria aktiviteter och samspel. Barnstugeutredningensförslag prövades i en relativt omfattande försöksverksamhetledd av . Utvärderingen av denna har redovisats i en radrapporter. Mycket av det som barnstugeutredningen förde fram har haftbestående värde och utvecklats vidare, vissa förskjutningar av tyngdpunkter harskett, andra tankar har blivit utsatta för kritik och omprövats. År1976 startades forsknings- och utvecklingsprojektet (mångsidigt användbaraförskolor och fritidshem) med utgångspunkt i vissa områden inom barnomsorgensåsom utveckling av de inre arbetsformerna mot ökad kontakt mellan barn i olikaåldrar och de vuxnas samarbete. Lokalutformning för ökad anpassbarhet samtbarnstugans förutsättningar som kontaktmiljö i bostadsområdet är andra viktigaområden i projektet. Familjestödsutredningensarbeten omkring kvalitén i barnomsorgen för de yngsta barnen vidareutveckladeflera av barnstugeutredningens tankegångar. Utredningen visade på värdet av enpedagogisk verksamhet även för de yngsta barnen. I försöksverksamhet prövades åldersblandadebarngrupper 1982/83:34 29 (1-12år) samt föräldramedverkan i daghem. Utredningen utvecklade också tankegångarnaom en mer grupporienterad pedagogik samt om planering och utvärdering avverksamheten. Behovet av pedagogisk forskning i barnomsorgsfrågor samtutvecklandet av en pedagogisk ledning för verksamheten i kommunerna påpekades. Ävenbarnomsorgsgruppens utredningsarbete omkring föräldrautbildning har omfattatpedagogiskt utvecklingsarbete för förskolan, särskilt avseende föräldrarnasroll i förskolan. a. har i försöksverksamhet prövats och redovisats enmodell för föräldramedverkan i förskolan. 1970-taletinnebar en dynamisk utvecklingsperiod för förskolan, inte bara genom denkraftiga utbyggnaden utan också i hög grad avseende pedagogiskt reformarbete.Frågan om förskolans innehåll har varit föremål för intensiv debatt somredovisats i olika former. Mycken kraft och ett omfattande utvecklingsarbetehar lagts ner på organisatoriska frågor såsom barngruppernas sammansättningoch storlek, personaldimensionering, miljöutformning och liknande viktigaramfaktorer för en kvalitativt god barnomsorg. Decenniet har också givitvärdefulla kunskaper av annat slag som rört utvecklingen av innehållet iverksamheten. Det finns en god erfarenhets- och kunskapsgrund att bygga på närdet gäller vidareutvecklingen av förskolans inre verksamhet. Attdenna inledningsfas i förskolans uppbyggnad präglats av sökande och prövandehar varit nödvändigt och värdefuUt. Det går dock inte att bortse ifrån attperioden inneburit att verksamheten i flera avseenden präglas avosäkerhet och brister och alt kvaUtén i förskolans inre verksamhet är skiftandeoch skiljer sig på ett oacceptabelt sätt mellan oUka förskolor. Detfinns ett stort behov av att bygga upp kompetensen i kommunerna när det gällerledning och samordning av det pedagogiska innehållet. Utifrån en analys av deerfarenheter och kunskaper som samlats bör verksamheten ges ökadeutvecklingsmöjligheter och större enhetlighet med tydligare preciserade kravsåväl när det gäller innehåll som arbetsformer. Socialtjänstreformen haraktualiserat behovet av att klargöra och avgränsa förskolans syften och uppgiter. Dennya arbetsplanen Förskolans pedagogiska verksamhet - mål och inriktning (1981)bygger på en genomgång av erfarenheterna utbyggnad av förskolanoch de problemområden, behov och förslag till vidareutveckling somdokumenterats i utredningar och rapporter från försöksverksamheter ochkommunalt utvecklingsarbete. Arbetsplanen ger en kortfattad översikt av dessaerfarenheter som utgångspunkt för det 1982/83:34 30 utvecklings-och reformarbete som nu inleder. Följande synpunkter kan bl. - Behovet av att vidareutveckla de teoretiskautgångspunkterna för förskolans pedagogiska verksamhet. Deutvecklingspsykologiska teorierna behöver kompletteras av bl. a.gruppsykologiska teorier och socialisationsteorier, dvs. hur barn utvecklar ochinförlivar normer och värderingar. - Förskolans mål och inriktning behöver utvecklas ochpreciseras och göras tillgängligt för ledning och planering av den pedagogiskaverksamheten. - Innehållet i den pedagogiska verksamheten behöverbli tydligare och enhetligare för atl en jämnare kvalitet ska kunna utvecklasinom förskolan. Genom en tydlig och tillgänglig innehållsbeskrivning underlättasäven föräldrasamarbetet och samverkan med andra verksamheter. - Verksamheten behöver ges en klarare målrelateradstruktur genom en medveten pedagogisk planering. - Barngruppen är en viktig resurs i sig i förskolan.Arbetsformerna i förskolan behöver vidareutvecklas mot ett grupporienteratperspektiv som komplement till det individorienterade perspektivet. - En fast vistelsetid på minsl bör gällaför alla barn. - Föräldrasamarbetet behöver ges fastare ramar medett mer preciserat innehåll. - Frågan om förskolans roll i bostadsområdet kräveren analys. Här saknas preciseringar som avgränsar och klargör förskolans ansvaroch uppgift. - Ledning och samordning av den pedagogiskaverksamheten behöver utvecklas och förbättras centralt, kommunalt och i denenskilda förskolan. Meddessa utgångspunkter har gjort följande överväganden: Som det första steget i arbetet att stödjautvecklingen av det pedagogiska arbetet i förskolan anser attförskolans verksamhet är i behov av ett pedagogiskt program som ska gälla förall förskoleverksamhet i landet. Det pedagogiska programmet ska ha karaktärenav styrdokument för verksamhetens målinriktning, innehåll och arbetsformer påen övergripande nivå. Det bör vara utformat så att det kan tjäna som ett administrativtunderlag för kommunernas arbete med ledning och samordning och planering avden pedagogiska verksamheten i kommunerna. Som det andra steget i arbetet att stödjautvecklingen av det pedagogiska arbetet i förskolan anser attsociala centralnämnderna i kommunerna bör utarbeta och anta kommunalariktlinjer för den pedagogiska verksamheten. Dessa riktlinjer bör omfatta medelför förverkligandet av del pedagogiska programmet och andra ställningstagandeni syfte 1982/83:34 31 attutveckla verksamhetens pedagogiska innehåll. 3.Som det tredje steget i utvecklingen och genomförandet av det jjedagogiskaprogrammet anser att ett tydligt pedagogiskt planeringsansvarska läggas på verksamhetsnivå, i den enskilda förskolan. Föreståndaren sompedagogiskt ledningsansvarig ska tillse att en sådan planering utförs.Föräldrarnas synpunkter på den pedagogiska planeringen bör i organiseradeformer inhämtas. Former för en regelbunden återkoppling mellan dessa tre stegär viktiga att beakta. Socialstyrelsenhar tillsatt en expertgrupp med uppdrag att utarbeta ettförslag till pedagogiskt program för förskolan. Följande riktlinjer harantagits för expertgruppens arbete: Ansvaretför verksamheten i förskolan vilar på kommunerna och där inom på socialnämnden.Kommunen har att utfärda de riktlinjer och administrativa regler i övrigt sombehövs för verksamhetens utveckUng. har genom antagandet avförskolepropositionen (1973:136, SoU 1973:30) och barnomsorgspropositionen(1975/76:92, SoU 1975/76:28) beslutat om syfte och inriktning av verksamheten.Från är barnomsorgslagens bestämmelser inordnade isocialtjänstlagen (prop. 1979/80:1, SoU 1979/80:44) ochsocialtjänstförordningen. Därmed har barnomsorgens övergripande samhällsmålfått en ny utformning. Denna förändring har medtagits i de nedan nämndaarbetsplanerna. vägledning till kommunerna utgår från denämnda riksdagsbesluten. Isocialstyrelsens uppdrag ligger att utarbeta en arbetsplan för förskolan. Underperioden har sex arbetsplansdelar pubUcerats. har iarbetsplansdelen Förskolans pedagogiska verksamhel - mål och inriktning (aug.1981) angivit utgångspunkter för förskolans verksamhet. 1 arbetsplanen framhåUerstyrelsen bland annat att förskolans mål och innehåll behöver preciseras ochatt verksamheten måste planeras och struktureras i syfte att garantera enallsidighet och en jämnare kvalitativ utveckling av förskolans inre verksamhet.Arbetsplanen vänder sig till ledningspersonal för barnomsorgen. Isyfte att vidareutveckla förskolans innehåll har tillsatt en expertgrupp.Gruppens uppgift är att utforma ett förslag till pedagogiskt program förförskolan. Utgångspunkten för gruppens arbete är den nämnda arbetsplanen ochden där presenterade målkonstruktionen. De fria arbetsformer somförespråkas för förskolan förutsätter en väl genomtänkt och långsiktigplanering av verksamheten från personalens och föräldrarnas sida. Hjälpmedelför en sådan långsiktig planering har i slort sett.