prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag anser d.ärför alt marknadsmässiga villkor ävenfortsättningsvis skall lillämpas vid utlåning fill andrahandstonnage. Jag är heller inte bereddalt tillstyrka en generell utsträckning av den ålder som gäller förslutbetalning av fartyg. föreslår för sin del i stället försom f. n. Jag anser att utlåningens primära syfte liksom skallvara att stimulera till anskaffning av moderna, konkurrenskraftiga ochmiljösäkrare fartyg. Jag anser däremot att lånenämnden skall ha möjlighet altom särskilda skäl föreligger medge undantag från huvudregeln om slutbetalningnär fartyget är . Som gräns bör emellertid gälla att lånen skallvara slutbetalda senast när fartyget är . Jag hemställer att regeringen föreslår alt fill Lån till denmindre skeppsfarten för /84 anvisa ett reservationsanslag på40000000 kr. Stöd till svenska rederier 1982/83 Anvisat 250000000* 1983/84 Förslag 250000000 * Anvisat påtilläggsbudget I till statsbudgeten 1982/83. fattaderiksdagen beslut om vissa sjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, TU1981/82:37, rskr 1981/82:437). Beslutet innebär bl.a. ett tidsbegränsatekonomiski: stöd lill svenska rederier. Enligt beslulel skall stödet utbetalasmed början under är 1983, vilket innebär att sjömansskall som inlevereratsunder är 1982 utgör underiag för beräkning av det första årets stöd. Riksdagenhar senare (prop. 1982/83:25, /83:5, rskr 1982/83:115) beslutat om atttidigarelägga stödet tiU s.k. kustsjöfartsfartyg . Stödet administreras aven särskild nämnd, . För administrationskostnaderberäknar jag . under /84. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd tillsvenska rederier för /84 anvisa ett förslagsanslag på 250000000kr. 1982/83:100 Bilaga 8 107 Huvudinriktningen pä mitt förslag tUl investeringar iluftfarten är - attanläggningarnas standard och kapacitet skall kunna vidmakthållas, - attden höga flygsäkerheten bibehålls och - attgoda förutsättningar skall skapas pä för att ta emot den trafik som under hösten1983 kommer att flytta dit frän . beslut (prop. 1981/82:98, /82:28, rskr1981/82:339) om vissa luftfartspoliliska frågor innebar attluftfartspolitiken lades fast i viktiga avseenden. Arbetet med alt fullfölja beslutetpågår inom luftfartsverket. Som princip förinvesteringarnas lönsamhet gäller att investeringarna i flygplatser skallge ett för lufttransportsektorn positivt resultat under respektiveanläggningars ekonomiska livslängd. Det är rimligl att staten i princip erhåller en avkastningpå del upplåtna kapitalet som motsvarar statensavkaslningsränla. De omfattande investeringarna under 1970-lalet som följd avutbyggnaden av de nya flygplatserna och Slump samtutrikeslerminalen pä och kapacitels-och säkerhelshöjande åtgärder vid övriga flygplatser har dock lett till att luftfartsverketf. n. inte helt kan uppfylla sitt förräntningskrav. plan för fioärsperioden /78-1986/87 kommer staten ochkommunerna atl fr. o. m. /84 erhålla full ränleer-sältning saml kompensationför tidigare underförränlning. Elt uppfyllande av planen fömlsältertaxehöjningar, all en viss personalminskning kommer till stånd samt att investeringarnabegränsas. De riktlinjer förutbildning av piloter för den civila luftfarten som föreslogs i prop.1980/81:6 föranledde ingen erinran från sida (/81:2, rskr1980/81:36). Med hänvisning till beslut tiUkal-lades en särskildkommitté med uppgift att svara för den närmare planläggningen av en civilpilotulbildning. Kommittén redovisade sitt uppdrag i betänkandet (Ds K 1982:4) Statligtrafikflygarskola. Regeringen uppdrogden åt statens förhandlingsnämnd att, med utgångspunkt frånriksdagens beslut om inrättande av en civil pilolulbildning saml organisationskommitténs förtrafikflygarutbildning förslag, la upp överläggningar med i syfte att träffa elt samarbetsavlal mellan staten och bolaget avseendeen civiltrafikflygarutbildning. Resultatet avuppdraget skall redovisas för chefen för . I denluflfartspolifiska propositionen (1981/82:98) konstaterades att den matartrafik- trafik med mindre plan, s.k. sekundärlrafik, på sträckorna , , Borlänge-Stockholmoch Norr- 1982/83:100 Bilaga 8 108 köping-Visby-Kalmar - som Linjeflyg bedriver medflygplan inhyrda frånSwedair är företagsekonomiskt olönsam. Underskottet bars i sin helhet av flygbolagen t. o. m. den 30 juni 1982.Nya och för sekundärtrafikenlämpliga flygplanstyper - Fairchild 340 - kommer att tas i bmk omkring är 1985. Med denna typ av flygplan finnsförulsättningar att få lönsamhet i den regionalpolitiskt betydelsefulla sekundärtrafiken.Del är därför angelägel att Linjeflygs matartrafik kan bedrivas övergångsvis. Ipropositionen konstaterades ocksiialt en allmän utgångspunkt bör vara all finansieringsfrågan bör lösas av berörda intressenter, framför alltberörda kommuner, staten och flygföretagen. Underskottet beräknas /83uppgå till ca 24 milj. kr. Flygbolagen harmeddelat all man är beredd att svara för 6 milj. kr. av underskottet under vart och ett avbudgetåren 1982/83, 1983/84 och 1984/85.Svenska kommunförbundet avser rekommendera att passageraravgiften på de kommunala flygplatserna liggerkvar på oförändrad nivå . Regeringen har den 25 november1982 beslutat atl nedsättaluftfartsverkels förtäntningskrav med 15 milj. kr. /83 som bidrag lill finansieringen avmälartrafiken. En i stort sett lika stor nedsättning - 13 resp. 11 milj.kr. - bör enligt min mening göras underbudgetåren 1983/84 och 1984/85. Resterande del av underskottet bör täckas genom en allmän höjning av priserna iinrikesflyget. 1981/82 1982/83 1983/84 verket 85 700000 121 100000 91 100000 117 600000 121400000 206 500000 146600000 119900000 86000000 210000000 237 700000 214100000 Från anslagetbetalas investeringar i flygplatser (statlig andel) i navige-ringshjälpmedel, iteleteknisk och meteorologisk utmstning för flygtrafiktjänst samt i fordon och maskiner. Medelsförbmkning ochanslag /83 har, i förhållande liU ställningstagande med anledningav den luftfartspoliliska propositionen (prop. 1981/82:98, TU 198l/82::28, rskr 1981/82:339),förändrats genom ett flertal beslut . I tabellen redovisas förändringarna /83 och deras orsaker. 1982/83:100 Bilaga 8 109 Medelsförbmkning enligt luftfartspolitiska propositionen (1981/82:98) 130,0 Tilläggsbudget I fiU statsbudgeten budgetåret1982/83 50,3 Tidigareläggning av investeringar vidflygplatserna i Kiru na och enl. regeringens beslul . Tidigareläggning av investeringar i bl.a. ,och enl. regeringens beslut 24,7 I samband med altregeringen beslöt atl låta luftfartsverket påbörjabyggandet av ett nytt stationsområde för återfördes tidigareanslagna medel för en mindre utbyggnad av flygplatsen till statsbudgetensinkomstsida. TUl reservationsanslagetF 6. Särskilda investeringar för luftfarten har /83anvisat 60 milj. kr. enligt regeringens förslag i den ekonomisk-polifiskaproposifionen (prop. 1982/83:50, /83:6, rskr 1982/83:110). a. av ett parkeringshus och av ny belysning fiU en av banorna päArlanda flygplats. Medelsförbrukningen för dessa investeringar beräknas till31,5 milj. kr. /83 och 27,7 milj. kr. De nämnda besluten har istor utsträckning påverkat det beräknade medelsbehovet för /84.Därför har siffrorna i luftfartsverkets anslagsframställning blivitinaktuella. har senare kommit in med skrivelser i vilka dessaeffekter delvis beaktats. De totala investeringsutgifterna enligtluftfartsverkets reviderade förslag framgår av följande tabeU (s. 110). De investeringsutgiftersom luftfartsverket föreslagit avser tiU redan påbörjade objekt. Störstdärav är nya inrikesterminal. Av de nya investeringarna är 28%säkerhetsinvesteringar, kapacitetsinvesteringar och 26%standardinvesteringar. a. föreslås en fortsatt ombyggnad avbelysningssyslem och kraflförsörjning fill banorna på liksomen ombyggnad av den gamla inrikesterminalen (terminal T 3). Den ökade trafikenpå leder också till behov av fler fordon -främst för snöröjning.Luftfartsverket begär mot denna bakgrund en ökning av medel som avsätts förfordon och utrusining. Av övriga större objektkan nämnas en ny avisningshall på för 0,8 milj. kr. Verketföreslår också att 0,8 milj. kr. beräknas för att ansluta flygplatstill det kommunala valtennälet. 1982/83:100 Bilaga 8 110 Tele och meteo, en route Fordon, maskiner, utrustning Statlig andel (under anslaget För utbyte avradiofyrarna Nätta, , och beräknar verket 2,6 milj. kr.Räradarsimulatorn vid flygledarskolan i försliten och luftfartsverket anser att 6,3 milj. kr. bör investeras i en nyanläggning. Av beloppet beräknas 1,3 milj. kr. utfalla /84. ()konstaterar med fillfredsställelse att flera av bolagets tidigare framfördainvesleringsförslag i avsikt att nedbringa de flygoperativa kostnaderna redanutförts och atl föreliggande anslagsframställning upptar från besparingssynpunktangelägna investeringsobjekt. 1982/83:100 Bilaga 8 111 framhåller behovel avinvesteringar i bl.a. etl nytt övervakningssystem för markrörelser på ,samt investeringar på , och flygplatser. Införande avprecisionslandningshjälpme-del () på flera flygplatser skulle stärkaluftfartens konkurrenskraft hävdar bolaget. Scandinavian AirlinesSystem (SAS) framhåller angelägenheten av markrörelseradar, motorkörningsplats,dockningsanläggningar och utbyggnad av ramp C på . SAS villha bättre väntulrymmen för passagerarna på Stumps flygplats. I tabellen sammanfallasluftfartsverkets reviderade anslagsframställning och milt förslag. Statlig andel avinvesteringsutgifterna budgetåren 1981/821983/84; milj. kr. nytt område 2,9 21,3 66,0 inrikes 12,7 86,1 19,9 19.9 Arianda övrigt 3,8 20,4* 46,0 9,6** Övriga flygplatser 15,4 24,1 36,1 46,2 en route 40,3 51,7 49,9 44,3 Fordon, maskiner, utrustning 7,4 3,4 23.6 23,6 oförutsett 3,5 3,0 4,5 4,5 Summa 86,0 210,0 180,0 214,1 * Därutöver 31,5 milj. kr. på särskiltanslag enligt beslut (prop. 1982/83:50, /83:6,rskr 1982/83: 110). ** Därutöver 27,7 milj. kr. på särskilt anslag enligtriksdagens beslut (prop. 1982/83:50, /83:6.rskr 1982/83: 110). Såsom redovisats iregeringens proposition med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgelenför /83 har avtal nu slutits med ochLIN om finansiering av investeringar på främst den nyainrikesterminalen. Här upptagna medel utgör den över statsbudgeten finansieradeandelen av investeringen /84. Av övriga investeringar iflygplatser kan nämnas all medel upptas för atl en upprustning skall kunnapåbörjas av kraflförsörjningssystemet på /och Karlstadsflygplatser för totalt 24,4 milj. kr. varav 2,7 milj. kr. beräknas /84. Vidare föreslår jag att utvecklingen av det s. k.ATCAS-systemet för flygledning får fortsätta. Den ökande trafiken på motiverar enligtmin mening relativt Prop.1982/83:100 Bilaga 8 112 stora inköp av nya fordon och maskiner främstför snöröjning. Möjligheten att överföra fordon från börnaturligtvis beaktas. Av sysselsättningsskälhar arbeten på ett nytt stationsområde för igångsatts /83 och finansierats inom ramen för regeringens finansfuUmakt.Totalutgiften för byggandet beräknas till 100 milj. kr. Utgifterna kommer atlulfalla under budgetåren 1982/83 till 1985/86. föreslåren fortsatt upprustning av kraflförsörjningssystemet på Arianda utöver vad scmtidigare beslutats. En fullständig ombyggnad av belysnings- ochkraftförsörjningssystemet blir mycket dyrbar. Projektets omfattning och deolika delarnas inbördes beroende är enligt min mening ännu inte tillräckligtbelysta. Jag anser att ytteriigare investeringar i detta projekt, som benämnsArlanda 80 kraft, inte bör göras innan en ytterligare utredning gjorts. Medelbör därför /84 avsättas endast för utredning och projektering. Inrikestrafiken på flyttar frännuvarande terminal till den nya inrikesterminalen . Enligt minmening är det uppenbart' att den gamla terminalen (terminal T 3) måste kommafill användning även därefter. Med hänsyn till att användningen av byggnadenännu inte är helt klariagd vill jag dock inte nu ta upp medel för ombyggnaden. Med hänsyn tiU kravet påen stram hushållning föreslår jag en viss ytteriigare minskning avmedelsförbrukningen för objekt som tas upp i luftfartsverkets förslag. Vidberäkningen av anslaget för /84 har jag även tagit hänsyn tilleffekterna av regeringens beslut om sysselsättningsfrämjande åtgärder. Anslagmotsvarande den beräknade totala investeringsutgiften för dessa arbeten haranvisats /83. Ej utnyttjade medel reserveras till kommande år. Förinvesteringen i , som sträcker sig över fyra är, bör medlenreserveras särskilt. Anslaget i övrigt bör beräknas med en viss marginal utöverden beräknade medelsförbrukningen. Jag beräknar anslaget /84 enligtföljande. Beräknad ,'84 66 148,1 5 %marginal - 7,4 Avgår beräknad ingående behållning1983-07-01 82 35,6 Anslag budgetåret1983/84 - 119,9 Jag hemställer att regeringen föreslår alt fill Flygplatser m.m.för /84 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1982/83:100 Bilaga 8 113 Beredskap för civil luftfart 1981/82 Utgift 5 179 000 Reservation 6916000 1982/83 Anslag 10000000 1983/84 Förslag 10000000 Verksamheten underanslaget omfattar planläggning och förberedelser för flygtransportledning,flygplatsdrift och flygtransportverksamhet under beredskapstillslånd och krig. harberäknat medelsbehovet för /84 till lOmilj.kr. I min egenskap av försvarsminister har jagtidigare denna dag anmält programplaner för det ekonomiska försvaret och därvidredovisat min syn på delprogrammet Flygtransporter. Jag beräknar medelsbehovetför fortifikatoriska åtgärder, materialanskaffning m.m. /84till 10 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att liU Beredskap förcivU luftfart för /84 anvisa ett reservationsanslag pä 10000000kr. Ersättning till för särskildarabatter vid flygtrafik på 1981/82 Utgift 14600000* 1982/83 Anslag 14500000 1983/84 Förslag 14500000 * Avser utbetalning för 13månader -t. o.m. /74har beviljat ersättning till () för särskildarabatter vid flygtrafik till och från . /82 harslödel givits en ny utformning med syfte alt upprätthålla enfillfredsställande flygtrafik. fastställde i juli 1981prissystem, priser och lidtabell för en försöksperiod fram lill den 31 mars1982.1 samband med utvärderingen av försöksperiodens trafik beräknar verketkunna fastställa riktlinjer för stödets utformning på . /83 anvisades14500000 kr. Medlen disponeras av luftfartsverket och utbetalas kvartalsvislUl . bedömer att syftet med stödetkan uppnås genom en ersättning av oförändrad omfattning. Luftfartsverketberäknar anslaget för /84 till . i prisnivå den 1januari 1983. 8 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 8 114 Jag har inget att erinra mot luftfartsverkets beräkningav bidragsbehovet /84. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillErsättning tUl för särskilda rabatter vid flygtrafik på Gotlandför /84 anvisa ett förslagsanslag på . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag utr£:der enligt sin instruktion (1978:555) allvariigluftfartsolycka och tillbud till sådana inom civil och militär flygverksamhet enligl bestämmelser i luftfartslagen(1975:297), luftfartskungörelsen(1961:558) och kungörelsen (1966:436) om undersökning av mUitära luftfartsolyckor. Genom beslut (prop.1981/82:100 bU. 9, /82:28,rskr 1981/82:339) skall kommissionen fr.o.m. /83 även utreda de mindre allvarliga olyckornaoch olyckstiUbuden. Haverikommissionenskall vidare följa den nationella och internationella utvecklingen på de områden som omfattas avkommissionens verksamhet och samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i derashaverU"örebyg-gande verksamhet. ochchefen för fiygvapnel skall svara för kostnaderna för haverikommissionensverksamhet. Antalet civila och militära haverier och resursåtgången föratt utreda haverierna skall ligga till gmnd för fördelningen av kostnaderna.På statsbudgelen upptas därför endast ett formellt anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens för /84 anvisa ett anslag på1000 kr. 1982/83:100 Bilaga 8 115 Mitt förslag tillinvesteringar i posthus skall ses mot bakgrund av att de största problemenmed posthanteringen finns i storstäderna. Del är viktigt att posten där fårändamålsenliga lokaler bl.a. för att man skall kunna utnyttja nya tekniska hjälpmedel iposthanteringen. Nya automatiska brev-sorteringsmaskinerkan ge stora produktivitetsvinster när sådana finns på alla stora orter och kan knytas ihop i eltfungerande nätverk. Paketsorte-ringsmaskinernakräver stor plats men ger också stora produktivitetsförbättringar. Nya terminaler har under de senaste10 åren byggts i , ochStockholm. Det finns enligt min mening anledning att fullfölja moderniseringen. Jag är dock inle beredd att nuavsätta medel i budgeten för etapp II ochStockholm . Kostnadsansvaretför porton skall stärkas hos myndigheterna utan att detta skall föra medsig krångligare postmtiner. Besparingsansträngningarna i fräga omtjänslebrevsanslaget börjar nu ge resultat. Jag föreslår ytterligare besparingargenom att tjänslebrevsrätten för kyrkliga organ avskaffas utom för domkapitlen,stiflsnämnderna och folkbokföringen. Avvecklingen avunderskottet i postverkets tidningsrörelse skall fortsätta i enlighet med beslul. 1981/82 1982/83 1983/84 verket 307 600000 197050000* 146000000 9500000 * Inkl. 30,6 milj. kr. påtilläggsbudget H och . för tidigareläggning av sysselsättningsskäl. Frän detta anslagbetalas investeringar i stora posthus och fastigheter. (Normall större totalkostnad än ca 100milj. Postverketredovisar i anslagsframställningen en bedömning av önskvärdbyggnadsverksamhet t.o.m. /88 i fråga om stora posthus.Verkel har ocksä kommit in med en bedömning av behovet att bygga medelstoraposthus såsom redovisas i tabellen (s. 116). 1982/83:100 Bilaga 8 116 Postverketslångtidsbedömning för byggnadsverksamhet för tiden t. o. m. 1987/88 Prisläge: 1982-01-01Milj. (<10mkr.) 1982/83:100 Bilaga 8 117 har i en särskild skrivelsebegärt alt få starta den sista etappen(etapp IV) av ombyggnaden av postgirohuset i /83.Riksdagen har (prop. 1982/83:50, /83:6, rskr 1982/83:110) pä särskiUanslag G 4. Särskilda investeringar för postväsendet anvisat 135milj. för att påbörja den sista etappen av ombyggnaden av postgirohuset. IanslagsframstäUningen upptas därutöver medel för fullföljande avTomtebodaprojektet och för alt påbörja etapp II av postterminalen Banoch ombyggnad av Slockholm . Ar 1979 var etapp I av postterminalen iGöteborg klar. Terminalen används för bl.a. sortering av långsam post (B-post),utrikes post, för paket samt för postskolanoch en bilverkstad. Etapp I kostade 126 milj. kr. Den nu föreslagna utbyggnaden skall innehållalokaler för sortering av snabb-post (A-post) inkl. sorteringsmaskin, tull,kontor samt lokaler för postens adressregister. Lokalerna skall ge utrymme fören ny och bättre paketsorteringsmaskin. Nusorteras A-poslen i cenlralposthuset i . Lokalema är dåliga och trafiksituationen besvärlig.Alternafivet all installera en automatiskbrevsorteringsmaskin i cenlralposthuset har undersökts och befunnits sämre än del föreslagna nybygget.Göteborg etapp II bedöms vara en klart lönsam investering genom alt postenslipper förhyrningar, kan organisera transporterna bättre och la i bmk denya brevsorlerings-ochpaketsorteringsmaskinerna. Idagsorteras huvuddelen av paketen till och från samt A-och B-posl på . En del av postensorleras i förhyrda lokaler. När Tomlebodalerminalen är klar skaU paket,tidningar, mäss- och gmppkorsband till och från sorteras därliksom alla normal-och ekonomibrev till och från de norra förorterna. StockholmBan skall dä ta hand om främstnormalbrev men också ekonomibrev fiU och från innerstaden. Verksamhet kan flyttas frän andra postkontortill . Dessutom kommer sorterad A-post till och från ochandra sorteringsenheter att passeratill och frän tågen genom . En automatisk brevsorteringsmaskin skaU installeras. Vid nya Slockholm skall ungefär lika många människor arbeta somidag arbetar i själva bangårdshuset och ungefär lika mycket posthanteras. Dessutom skall där finnas enhuvudkassa för leverans av penningmedel till och från postkon-loren i länet.Nuvarande lokaler är utslitna och olämpliga för terminalens nya uppgtfter. Lastnings- ochlossningsmöjligheterna är dåliga. begär 30 milj. kr. 1983/84 för projektering. Byggandet beräknas kunna kommaigång . Omfattningen avbyggnationen är ännu osäker. Två alternativ diskuteras inom postverket,dels en ombyggnad för 210 milj. kr., dels nybyggnation för 290 milj. kr.En nybyggnad skulle öppna möjligheter att uppnå större spärkapacitet påcentralstationen. Överläggningar pågår därom mellan SJ och posten. Enligt postverket är enfömtsättning för en sådan lösning atl 1982/83:100 Bilaga 8 118 290 milj. kr.-alternativet genomföis och attposten får rätt atl bygga över spåret med sina lokaler. Även i fråga om hurtiltfarterna fill Slockholm från skaU ordnas råderosäkerhet. I tabellen sammanfattas postverkets och mittförslag. etapp II 60 - Postgirohuset etapp IV 40 -* * Upptaget pä anslaget G 4.Särskilda investeringar för postväsendet. Jag har således inget alterinra mot postverkets bedömning av medelsbehovet för Tomtebodaterminalen. Enligt min mening finnsdet skäl för en utbyggnad av . Det råder dock osäkerhet ombyggnadens utformning och totalkostnad. Jag föreslår därför inle atl medelupptas för bygget. I fråga om Bananser jag att det fortfarande finns så stora osäkerheter i projektet att medelinte bör avsättas i budgeten. fär återkomma till regeringen dåbeslulsunderiaget är bättre. Anslaget Posthus m.m. börberiiknas med en viss marginal utöver den beräknade medelsförbrukningen. Jagföreslår att medel för nästa budgetår anvisas enligt följande beräkning: Beräknad medelsförbrukningbudgetån;! 1983/84 17,0 Avgår beräknad ingåendebehållning 8.4 Anslag /84 9,5 I syfte att långsiktigt stärka postverketsekonomi kommer jag efter samråd med chefen för ekonomi- och budgetdepartementenatt senare föreslå regeringen att verket skall göra en extra avskrivning med300 milj. kr. av statskapitalet, vUkel förstärker /84 med samma belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslärriksdagen att till Posthus m. m.för /84 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1982/83:100 Biiaga 8 119 Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser 1981/82 Utgift 589858921 1982/83 Anslag 465000000 1983/84 Förslag 413000000 Från anslaget betalasersättning till postverket för tjänsleförsändelser inkl. särskildpostdelgivning, debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter. Ersättning för befordran av tjänsleförsändelseri allmänhet betalas enligt 3 § tjänslebrevsförordningen (1979:33) och grundasdels på statistiska beräkningar, dels pä exakta beräkningar. Principerna förberäkningarna bestäms efter överenskommelse mellan postverket ochriksrevisionsverket. har beräknatersättningsbehovel /84 till 416 milj. kr. Posten räknar inte mednågon volymökning. Nägon hänsyn till eventuella framfida porlohöjningar harinle tagits. har (prop.1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81:101) beslutat om avveckling avtjänslebrevsrätten för icke statliga organ. Enligt beslutet skall frågan om hurde kyrkliga organens tjänstebrevsrätt skall avvecklas t. v. vila med hänsyntill atl någol principbeslut rörande de framtida relationerna mellan stat ochkyrka inte fattats. Jag anser emellertid att beslut redan nu kan fattas omavveckling av de kyrkliga organens Ijänstebrevsrält. Tjänslebrevsrätten bördock t. v. bibehållas för domkapitlen, sttftsnämnderna och för pastorsämbetenai fråga om ärenden som gäller folkbokföring. Genom ett sådant beslut kommerendast de som tillhör att belastas med portokostnader förkyrkans verksamhet exklusive folkbokföringen. Pastorsämbetena, som behandlarbåde tjänstebrevsberättigad och icke-tjänstebrevsberätfigad post, kommer attlällare kunna dra gränsen mellan dessa olika typer av post och derasadministration bör därmed kunna förenklas. Jag beräknar alttjänstebrevs-anslaget kommer att belastas mellan 3 och 4 milj. kr. mindre tillföljd av del föreslagna beslutet. Det bör ankomma på regeringen alt bestämma omformerna och den närmare tidpunkten för denna förändring. Med hänsyn till deltaförslag bedömer jag all 413 milj. kr. bör anslås för ersättning fill postverketför befordran av tjänsleförsändelser. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenatl