prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringen har givit ett fyrtiotal centralamyndigheter och verk i uppdrag att redovisa administrativa uppgifter som skullekunna fullgöras i Malmfälten. Jag kommer att föreslå regeringen attuppdra åt i Malmfälten att utarbeta en planför en utbyggd och breddad verksamhet och medge visst medelstillskottför utvecklingsarbete m.m. i anslutning till utbyggnaden. I detta uppdrag ingårockså att skyndsamt utreda förutsättningarna för etablering av verksamhet i Svappavaara.Ett uppdrag har också givits till AMS att i samråd med Stiftelsen i Malmfälten och kammarkollegiet undersöka förutsättningarna för attstiftelsen skall kunna handha återkraven på de lån och bidrag som betalas ut avarbetsmarknadsverket. Finansieringen av en utbyggd SlGA-verksamhet bör kunna skemed utnyttjande av regionalpolitiskt stöd och medel från anslaget för särskildaregionalpolitiska insatser i . Då detgäller beslut (prop. 1981/82:113, AU 1981/ 82:23, rskr1981/82:388) om att uppdrag skall lämnas till större centrala myndigheter attinkomma med förslag till hur verksamhet kan decentraliseras, vill jag nämnaatt förberedelsearbetet pågår inom med inriktning på attsådana uppdrag skall kunna lämnas . I den mån central statligverksamhet visar sig kunna decentraliseras bör detta i enlighet med riksdagensställningstagande i första hand ske till skogslänen. 2.5 Särskilda insatser för Malmfälten Jag vill först erinra om malmfältsutredningens (I 1981:06)arbete med att utarbeta ett program för utvecklingen på imalmfältskommunerna. Enligt vad jag erfarit kommer utredningen att redovisasina förslag och överväganden till regeringen i slutet av innevarande år. Från skilda håll har förts fram förslag om startande av konslgödseltill-verkningoch utvinning av såUsynta Jordartsmetalter baserat på apatiten i järnmalmen.Dessa frågor utreds f. n. av malmfältsutredningen. Inom ramen för de s. k. Gällivare- och Kirunaprojektenbedrivs ett aktivt arbete på att utveckla näringsliveti de båda 1982/83:120 10 malmfältskommunerna.Arbetet bedrivs i samarbete mellan kommun, , utvecklingsfond, länsstyrelse,länsarbetsnämnd och Regioninvest i . Industridepartementet har ocksådeltagit i vissa delar av arbetet. Insatserna har främst varit inriktade påatt stödja utvecklingen inom de befintliga småföretagen på orten, men också påatt stimulera till nyetableringar. En viktig del i arbetet har varitutbildning av personer som är intresserade av att starta egna företag.Verksamheten har gemensamt finansierats av de deltagande parterna. Åven i Rehnbergsgruppensrapport betonas vikten av ett aktivt arbete i kommunerna på detnäringspolitiska området. Erfarenheternafrån projekten i och visar, enligt min mening, vikten av ettaktivt utvecklingsarbete i kommunerna. Ett sådant är väsentligt i fleraavseenden. Det engagerar människor att ta egna initiativ för att skapaförsörjning och sysselsättning. Det stödjer företagens möjligheter tillutvecklingsarbete. Det skapar en beredskap och kunnighet hos kommunerna att taemot ny verksamhet. Jagser mot denna bakgrund det näringslivsbefrämjande arbete som bedrivs i de bådamalmfältskommunerna som en viktig del i arbetet på att skapa ny sysselsättningi Malmfälten. Jag anser vidare att staten bör stödja verksamheten ekonomiskt.Stöd för detta bör kunna lämnas från anslaget för särskilda regionalpolitiskainsatser i länet. Jaghar redogjort för min syn på Rehnbergsgruppens förslag angående enförstärkning av utvecklingsfondens resurser att utnyttjas i Malmfälten. Den strukturplansom lagt fram och som statsrådet . kommer attredogöra närmare för, innebär att malmbrytningen för den nu överblickbaratiden kan beräknas bli 13-15 milj. ton . föreslår att verksamhetenkoncentreras till och . Någon verksamhet avses däremot t. v.inte bedrivas i . Ettsådant ställningstagande får vittgående konsekvenser för samhället helt byggts upp kring gruvbrytningen. 1 samhället finns tillgång tillbostäder, samhällelig och kommersiell service som förlorar starkt i värde närgruvbrytningen upphör. I och för sig har motsvarande situation tidigareuppstått och kan komma att inträffa i andra samhällen. Men denspeciella situationen i malmfält och geografiskabelägenhet ger problemen en särskild dimension. Också för orter i Svappavaarasnärhet uppkommer stora problem. Enligtmin mening är det däriör nödvändigt att - utöver de generella åtgärder somföreslås i denna proposifion - göra särskilda insatser i . Jag hartidigare denna dag förordat en allmän nedsättning av delagstadgade socialavgifterna för vissa verksamheter i . Jagförordar att ytterligare ett steg tas för att främja elableringar av i förstahand industriell verksamhet i samhälle genom att den typ avverksamheter jag tidigare nämnt helt befrias 1982/83:120 11 frånlagstadgade socialavgifter (inkl. den allmänna löneavgiften) för nytillkommandesysselsättning. Avgiftsbefrielsen bör träda i kraft ochgälla . Den närmare utformningen av denna åtgärd prövas i detberedningsarbete rörande den föreslagna nedsättningen av socialavgifterna ilänet somjag tidigare nämnt pågår inom . Jag avser därföråterkomma med förslag om den tekniska utformningen av ochanvisande av medel för detta borttagande av de lagstadgade socialavgifterna(inkl. den allmänna löneavgiften) i . Ett aktivt arbete måste ocksåske för att få företag att förlägga verksamhet till samhället . Jagavser därför att tillkalla en särskUd förhandlare med uppdrag att förmå företagatt göra elableringar på denna ort för att ersätta de arbetstillfällen somförloras när sysselsättningen i malmbrytningen minskar. ForskningsstiftelsenSvensk Gruvteknik genomför ett femårigt forskningsprojekt i Luossavaaragruvani . Finansiering av projektet sker delvis genom försäljning av malm tillLKAB. har emellertid meddelat att bolaget av ekonomiska skäl inte längrekan ta emot och sälja den av stiftelsen producerade malmen. Ioch med detta har stiftelsen i en svår situation och har hos regeringenhemställt om hjälp för att kunna fortsätta med och fullfölja de planeradeforskningsprojektet i . För att säkra driften under hela forskningsperioden1981-1985 krävs det enligt stiftelsen ett lån på 153 milj. kr. kommerdet att finnas 1,7 milj. ton lagrad malm till ett värde av 182 milj. kr. räknatefter dagens malmpriser. Om denna malm kan säljas kommer verksamheten att geett överskott på knappt 30 milj. kr. Detta förutsätter dock attjärnmalmskonjunkturen blir bättre så att malmen från forskningsgruvan kanavyttras till nu gällande eller högre marknadspriser. Jagfinner det synnerligen angeläget att i någon form säkerställa driften vidforskningsgruvan under hela den avtalade perioden. Det är kostnadskrävande ochenligt min mening på många sätt olyckligt att lägga ned forskningsstiftelsen iförtid. Långsiktigt skulle det innebära att svensk gruvindustri går miste omvärdefulla resultat från forskningsverksamheten. På kort sikt skulle detinnebära att ca 80 personer blir utan sysselsättning efter . Jagavser att ge i uppdrag åt en särskild förhandlare att under våren 1983utvärdera forskningsstiftelsens verksamhet och undersöka under vilkaförutsättningar som driften där kan fortsätta. Förhandlingar bör därför upptasmed sfiftelsens delägare och med eventuella andra intressenter i syfte attsäkerställa forskningsgruvans framtid. Prop.1982/83:120 12 För att tills vidare lösa stiftelsens ekonomiska problemanser jag, i likhet med vad statsrådet . senare kommer att föreslå,att stiftelsen via bör tillföras medel så att verksamheten kan bedrivas ioförändrad omfattning . 2.7 Rymdbolagets verksamhet i avser att genom sitt dotterbolag.Skandinavisk Satellitbild AB, etablera verksamhet i för mottagning,bearbetning och försäljning av data från fjärranalyssatelliter. Etableringenbygger främst på utnyttjande av information från den franska satelliten ivilken statens delegation för rymdverksamhet (DFR) är delägare. Verksamhetenberäknas ge sysselsättning för drygt 100 personer. Behovet avinvesteringar i maskiner och utbildning av personal är omfattande. Det totalakapitalbehovet är beräknat till drygt 150 milj. kr. varav erfordras ca 30 milj.kr. i särskilda bidragsmedel utöver ordinarie regionalpolitiskt stöd.Regeringen har tidigare beviljat 5 milj. kr. för aktiekapital i det nyabolaget. Vidare har regeringen beslutat om lokaliseringsstöd till byggande avett kommunalt kontorshus i som ska rymma bl.a. Satellitbilds verksamhet.Regeringen har också beslutat om lokaliseringsstöd till Rymdbolagetför byggande av kontrollstation för . Utöver reguljärt regionalpolitisktstöd bör även här ytteriigare stöd kunna lämnas från anslaget för särskildaregionalpolitiska insatser i länet. spelar en viktig roll i ansträngningarnaatt utveckla näringslivet i . Högskolan har i olika omgångar fåttsärskilda resursförstärkningar med regionalpolitiska medel för att t. ex. kunnabygga ut forskningen snabbare på angelägna områden. Jag ser ytterligaresatsningar på högskolan i som en viktig del i arbetet med att långsiktigtstärka näringslivet och sysselsättningen i . Jag anser det därför, ilikhet med vad chefen för tidigare anfört, viktigt atthögskolans möjligheter att stödja näringslivsutvecklingen i länet förstärks.Verksamheten med atl låta nyexaminerade civilingenjörer och högskoleutbildadeekonomer under viss fid arbeta i små och medelstora företag, vilken tidigarebeskrivits av chefen för , anser jag därvid ifortsättningen bör finansieras via anslaget för särskilda regionalpolitiskainsatser. Prop.1982/83:120 13 En omfattande prospektering för att finna nya malm- och mineralfyndigheterpågår i länet. Detta sker dels med ordinarie finansiering inom gruvföretagen,dels med 28 milj. kr. som anslagits särskilt för basprospeklering i länet ochsom utförs av () under huvudmannaskap av nämnden förstatens gruvegendom (NSG). Genombeslut av har 300 milj. kr. anslagits för ett femårigtprogram för prospektering och projektering av nya gruvor inom landets storagruvdistrikt. En betydande del därav, ca 100 milj. kr., kommer att disponerasi Nortbotten. Med detta skapas förutsättningar för ett intensifierat arbete föratt få fram ny gruvverksamhet. På mitt initiativ har bildats trearbetsgrupper, varav en för , med representanter från gruv- ochmineralindustrin med uppgift att lämna förslag till regeringen på angelägnaprojekt. En utgångspunkt för arbetsgruppens arbete är att projekten skallbidra till en långsiktig utveckling av gruv- och mineralindustrin i Norrbottenslän. För att stödja ett ökat handelssamarbete på Nordkalottenfinns inom ramen för verksamhet en handelskonsulent i Norrbotten.Handelskonsulentens verksamhet har tidigare finansierats helt med medel frånnordiska ministerrådet. För att kunna fortsätta verksamheten har ansökt om medel från regeringarna iFinland, och . Verksamheten kommer därefter att utvärderas. Dendel av kostnaderna som skulle ankomma på uppgår till ca . Medel bör anvisas över anslaget för särskildaregionalpolitiska insatser. 2.11 Särskilda glesbygdsinsatser m. m. har gjorts särskilda glesbygdsinsalser ilänets inland. Det gäller bl.a. stöd till komplementsysselsättning inomjordbruk, småindustri, hantverk, turism m.m. Erfarenheter från denna typ avinsatser i bl.a. kommun är mycket positiva. har etablerats och nya arbetstillfällen har därmed tillskapats iområden med hög arbetslöshet och undersysselsättning och med små möjligheteratt dra till sig större industrietableringar, t. ex. med hjälp avlokaliseringsstöd. Stöd till fortsatta särskilda glesbygdsinsatser i länetsinland bör kunna lämnas via anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser ilänet. Länsstyrelseni Nortbotten har låfit utreda frågan om ökat tillvaratagande av bär och svampi länet. Syftet är bl.a. att få rationellare uppsamling av produkter,distribution m. m. Vissa företagsidéer för att möjliggöra 1982/83:120 14 detta bearbetas f. n. I det fall dessa företagsidéer visarsig ekonomiskt och praktiskt genomförbara bör eventuella behov av stöd utöverordinarie regionalpoliliskt stöd och glesbygdsstöd kunna täckas via anslagetför särskilda regionalpolitiska insatser i länet. Chefen för har redogjortför vissa åtgärder vad gäller fiske, pälsdjursuppfödning och samebyarnasutveckling som är av liknande karaktär som de jag nu redogjort för. Turistnäringen spelar en viktig sysselsättningsmässig rolli vissa delar av länet. En utbyggnad av turistanläggningarna har skett undersenare år bl. a. med stöd från de tidigare nämnda medelsramarna för särskildasysselsättningsinsatser i länet. Enligt min mening bör sådant särskilt stöd kunna lämnasför kompletterande utbyggnad av anläggningarna i redan etableradeturistområden i länet; detta som ett komplement till det ordinarieregionalpolitiska stödet. 1 övrigt bör satsningar ske för att nå ökatutnyttjande av befintliga anläggningar bl.a. genom bättre och billigaretransporter samt utbildning av personer som arbetar inom turistnäringen. Medelför sådana insatser bör också kunna lämnas via anslaget för särskildaregionalpolitiska insatser i . 2.13 Energiproduktion och energianvändning Från anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser ilänet bör stöd också kunna lämnas till vissa energisatsningar, vilka statsrådetDahl senare kommer att redogöra för. Det gäller bl. a. byggande avanläggningar för produktion och användning av fasta bränslen. 2.14 Resurser för utrednings- och projektarbete i länet De åtgärder som jag här redovisat för att stärkasysselsättningen i bygger i stor utsträckning på detfortlöpande utrednings-och projektarbete som bedrivs i länet. Detta gäller ävenåtgärder som redovisas i övriga delar av denna proposition. Ett aktivt arbete ilänet utgör också grunden för genomförandet av de åtgärder som här föreslås. Länsstyrelsenhar i sin skrivelse pekat på nödvändigheten att fåförstärkta resurser för denna typ av utrednings- och utvecklingsarbete. Jaganser, efter samråd med chefen för , att från anslaget försärskilda regionalpolitiska insatser bör få anvisas medel med ett belopp avhögst 1 milj. kr. för en förstärkningav resurser för detta arbete, bl.a. för 1982/83:120 15 projektanställningav ytterligare personal. I detta inryms också extra resurser för det arbetemed förstärkt energiplanering m.m. i länet, som statsrådet senare idagkommer att redogöra för. Medhänvisning till vad jag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringenföreslår att 1. godkänna vad jag anfört omnedsättning av socialavgifter för verksamheter i , 2. till Särskilda regionalpolUiskainsatser i för /84 under tolfte huvudtitelnanvisa ett reservafionsanslag av . socialdemokratiska utvecklingsplanen för betonas några frånenergisynpunkt viktiga aspekter. är rikt på naturtillgångar.Vattenkraften har länge kommit till utnyttjande. Torvtillgången är mycket godoch står inför exploatering. Åvenenergiförbrukningen uppvisar speciella särdrag. T. ex. består industrisektorntill stor del av företag med produktionsprocesser som kräver mycket energi.Klimatet medför stor energiåtgång för uppvärmningsändamål. Motbakgrund av dessa förhållanden sägs i utvecklingsplanen: "Dessaförhållanden öppnar särskilt stora möjligheter att genom försöksverksamhet iNorrbotten vinna erfarenheter av stort värde för energipolitiken i helalandet. Måletskall vara en genomtänkt energiplanering och en sammanhållen plan förNorrbottens energiproduktion och energiförbrukning." Minaförslag i det följande syftar till att samordna åtgärder för energihushållningoch för energitillförsel och låta bli ett försökslän för en offensivenergipolitik. Därigenom kan erfarenheter vinnas till nytta för landet somhelhet, som utveckling och sysselsättning främjas i . Jagföreslår bl.a. omfattande stöd till fastbränsleeldade anläggningar, förstärktupphandling inom energiområdet från företag i , experimentverksamhetavseende energihushållning i näringslivets byggnader samt en förstärktenergiplanering, där får en central roll. Chefenför har tidigare denna dag lämnat förslag Prop.1982/83:120 .. 16 en integrerad planering av energisparåtgärder och ombyggnadsverksamhet iNorrbotten. Ocksådessa förslag utgör en viktig del i en sammanhållen politik för att geNorrbottens län förutsättningar för en sammanhållen plan för energiproduktionoch energianvändning. 1 Ökad satsning på fastbränsleanläggningar Dentotala energiförbrukningen i var ca , varav ca 21,9 TWhbränslen och elenergi. Med undantag för ca bark och lutar varsamtliga bränslen importerade. Oljeförbrukningeninom industrin och inom den s.k. övrigsektorn i uppgick till7,eller oljeekvivalenter. I enlighet med lagen om kommunalenergiplanering har oljereduktions-planer fastställts av kommunerna. Enligtlänsstyrelsens bedömning och kommunernas planer skulle det under 1980-taletvara möjligt att ersätta av denna oljeanvändning med inhemska bränslenom bl. a. tillräckliga finansiella resurser ställdes till kommunernasförfogande. Sammanställningav kommunernas oljereduktionsplaner. SifTrorna anger m** olja Eo-5. 'Endast kommunens och landstingels byggnader - Total eldningsolja enligt SCB:sstatistik 8 383 m' ' Total eldningsolja enligt SCB:s statistik 9038 m' Idecember 1982 beslöt om åtgärder för att öka investeringarna iutbyggnader av distributiönsanläggningar för fjärrvärme och i torveldadeförbränningsanläggningar samt om åtgärder i fråga om upphandling inomenergiområdet (prop. 1982/83:50 bil.6, NU 18, rskr 111). Enligt riksdagensbeslut kan stöd utgä med högst av kostnaderna för distri- Prop.1982/83:120 17 buUonsanläggningarför Qärrvärme och med högst av kostnaderna för förbränningsanläggningarsom byggs för att eldas med främst torv. Stöd kan i båda fallen utgå endasttill anläggningar som beställs . INorrbotten planeras fastbränsleeldade anläggningar i bl.a. , ,, , , , och Ålvsbyns kommun. Flera av dessaanläggningar kan komma ifråga för stöd i enlighet med beslut. Iflera fall planeras anläggningar uppföras i samarbete med . Betingelserna förutbyggnad av Qärrvärme och för uppförande av fastbränsleeldadehetvattencentraler i är på grund av bl. a. glesare bebyggelse ochstörre andel enfamiljshus mindre goda än på många andra platser i landet. Jagfinner det emellertid från energipolitisk synpunkt angeläget att de fastbränsleanläggningarsom har projekterats i länet verkligen kommer till utförande. Ett särskiltstöd utöver befintligt stöd bör därför utgå till investeringar i sådanaanläggningar i . Tillsammans med andra stödformer bör bidrag kunnalämnas till högst av investeringskostnaden. Det i det föregående nämndastödet torveldade fastbränsleanläggningar utgår enligt beslutendast . För projekt i bör stöd intill avinvesteringskostnaden kunna lämnas för anläggningar som beställs även under år1984 och 1985. Om de i det föregåendenämnda fastbränsleanläggningarna kommer till stånd kan sysselsättningseffektenunder driftskedet beräknas till ca 60 årsverken vid anläggningar och ca 100årsverken vid torvbrytning m. m. utöver de som erfordras för drift av oljeeldadeanläggningar. Till detta skall läggas byggsysselsättning under uppförandetidoch sysselsättning hos bl.a. panntillverkare. Kostnaden för det av migförordade stödet till fastbränsleanläggningar i bör inom avinvesteringskostnaden bestridas inom den av angivna ramen för torveldadeanläggningar som beställs . Kostnaden därutöver intill avinvesteringskostnaden bör bestridas från de medel för särskildaregionalpolitiska insatser i som chefen förindustridepartementet har föreslagit. bör härvidha ett inflytande över medlens fördelning och prioritering mellan anläggningar. 2 Samordning av bränsleförsörjningen Norrbottenär det län som har de största torvtillgångarna i landet. Av länets yta på ca105000 km' utgörs " av torvmarker. Enligt torvinventeringär ' av dessa lämpliga som torvtäkts-objekt. 8 1982/83. 1982/83:120 18 Fleraintressenter, bl.a. kommuner, vattenfallsverket och privata företag, har söktoch erhållit koncession i länet för torvulvinning. Genom det av mig tidigareförordade ekonomiska stödet bör ett flertal torveldade anläggningar komma tillutförande i länet. Mot denna bakgrund är det enligt min mening angeläget attett stabilt system för leverans av bränsle etableras och att olika intressentersamarbetar för att möjliggöra en säker bränsletillförsel på rimliga ekonomiskavillkor. Förutsättningarna för ett regionalt fastbränslebolag med kommuner,vattenfallsverket m.fl. som intressenter bör klarläggas. Jag kommer därtor attförorda att regeringen uppdrar åt och vattenfallsverket attgemensamt utreda frågan. Kapitaltillskott till ett fastbränslebolag i enlighetmed vad jag har anfört bör kunna utgå från det i det föregående nämnda anslagetför särskilda regionalpolitiska insatser i . 3 Upphandling inom energiområdet i INorrbotten finns flera tillverkare av energiutrustningar. Det är angeläget attdenna industri fär möjlighet att utvecklas. I enlighet med de av riksdagenbeslutade riktlinjerna för upphandling inom energiområdet (prop. 1982/83:50bil. 6, NU 18, rskr 111) har en särskild delegation för frågor rörandeupphandling inom energiområdet tillkallats. Denna bör enligt min mening ägnasärskild uppmärksamhet åt företagen i . Jag beräknar att av de avdelegationen f. n. disponerade medlen kommer omkring 50 milj. kr. att utnyttjasför lån till tillverkare av energiutrustning i . 4 Utbyggnad av vattenkraften har utbyggnad ägt rum av de stora vattenkrafttillgångarna iNorrbotten. Lule älv är landets mest reglerade älv. Ål vens normalårsproduktionutgör av landets samlade vattenkraftproduktion. Utbyggnadenhar inneburit ett stort antal arbetstillfällen under byggnadsskedet men ocksåingrepp i landskapet. För drift och underhåll av kraftstationerna vid Lule älvhar 300 varaktiga sysselsättningsfillfällen skapats. Utbyggnaden av denrelativt billiga vattenkraften har bidragit till att ge de svenska energikrävandebasindustrierna väsentliga konkurrensfördelar och har positivt påverkatsysselsättningen inom dessa industrier. har om- och tillbyggnaderslutförts i , Harsprånget och Ligga. Arbeten pågår i Messaure och Vietas.Regeringen har medgivit att tillstånd enligt vattenlagen fårlämnas för tillbyggnader med ett tredje aggregat i Porsi och Laxede. Härigenombereds 120 personer sysselsättning . 1982/83:120 19 socialdemokratiska utvecklingsplanen för föreslås en projekteringav älv. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades en beredning för att föreslå en planför en utbyggnad av vattenkraften till . Beredningen är enligtsina direktiv oförhindrad att studera sådana älvar och älvsträckor som f. n. ärundantagna från utbyggnad enligt de av antagna riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen. Självfallet kommer vattenkraftberedningen att prövafrågan om utbyggnad av älv. Förslagom en eventuell utbyggnad av vattenkraften utöver övervägs inom 1981 årsenergikommitté, som har till uppgift att utreda frågan om åtgärder för attsäkra kärnkraftens avveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. Beslut om ytterligareutbyggnad av vattenkraftsullgångar i bör enligt min mening fattasförst efter det att erforderliga utredningar har ägt rum och bör samordnas medöverväganden med anledning av vattenkraftberedningens förslag . Omen utbyggnad av ytterligare en älv i kommer till stånd bör ettregionalt ägt bolag skapas som blir ägare till kraftstationerna. Bolaget kanuppdra åt vattenfallsverket att handha utbyggnaden. Föratt kunna ta tillvara möjligheterna till kraftprodukfion i minikraftverk börenligt min mening en inventering av utbyggnadsmöjligheter för minikraftverk iNorrbotten göras av . Riksdagenbeslutade om ett samlat energihushållningsprogram för 1980-talet (prop.1980/81:90 bil. 1, NU 60, rskr 381). Målet för detta program är att - medbeaktande av samhälleliga mål och ekonomiska förutsättningar - nå lägstamöjliga nivå pä energianvändningen: En viktig och omfattande del av programmetavser energibesparande åtgärder i befinfiig bebyggelse (prop. 1980/81:133, CU37, rskr 884). Många energisparåtgärder kan och bör vidare kombineras medreparations- och ombyggnadsarbeten av olika slag.