prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Besparing under /82 Vissa kostnader för ombyggnad av förvaltningsbyggnaden -550000 - 3080 . Prop.1982/83:100 Biiaga 6 Försvarsdepartementet 22 tion för prisökningarna, uppgick ramen alltså till(1,1973x15416430000) avmndat18458,1 milj.kr. Detta belopp bör emellertid korrigeras enligt vad som framgår av tabellen (intagen på sid 21;1000-tal kr. TiU posterna i sammanställningen vill jag lämna följandekommentarer. Undemtnytljandet av utgiftsramen för /81skall (prop., 1980/81: 100 bil. 7 s. 54, FöU 19, rskr 291) läggas fill ramen /82. Detta har skett genom att prisregleringsmedlen har ökats i motsvarande män. 1978/79:100(bil. 7, FöU 23, rskr 327) anförde dåvarande departementschefen attsärskilda medel inte borde beräknas för personal med s. k. NOM-garanti. Hanutgick frän att berörd personal skulle kunna omplaceras inom deangivna myndigheterna eller vid andra myndigheter. Om denna omplacering inägot fall inte lyckades borde frågan om hur och i vad mån kostnadernaskulle täckas fä omprövas när säkrare underlag för ställningstagandeförelåg. Kostnader för personal med NOM-garanti har under budgetåret1981/82 uppkommit vid försvarsstaben, och försvaretsforskningsanstalt. Elt belopp som motsvarar nämndakostnader har lagts till utgiftsramen genom ökning av prisregleringsmedlen. I avvaktan pä ensärskild utredning om behovet av radiobiologisk forskning i har vissforskning om joniserande strålning bedrivits vid i Stockholm.Forskningen har sålunda bekostats frän anslag inom utgiftsramen för det militäraförsvaret. För /82 har ramen därför justerats med 300000 kr.genom tillägg till prisregleringsmedlen. Vid bärgningen avden sovjetiska ubåten utanför förskotte-rades vissa kostnader från anslaget ELOperativ ledning m.m.: Ledning ochförbandsverksamhet. Dessa kostnader bör emellertid inte belasta utgiftsramen för det militära försvaret. Ett beloppsom motsvarar kostnadema har därförlagts till utgiftsramen genom att prisregleringsmedlen har ökats. har vid1980/81 och 1981/82 ärs riksmöten beslutat att utgifterna inom detmilitära försvaret skall begränsas med sammanlagt 550 milj.kr. (prop.1980/81:20 bU. 3, FöU 9, rskr 68, prop. 1981/82:30 bU. 1, FöU 11, rskr 49). Detta har skett genomatt prisregleringsmedel hållits inne. Pä uppdrag avregeringen har med medel som styrelsen disponerarutfört vissa ombyggnadsarbeten i förvaltningsbyggnaden iKarlstad. Ombyggnaden har genomförts för att tillgodose behovet avutbildningslokaler för försvarets förvaltningsskola. Kostnaderna förombyggnaden har därför avräknats från utgiftsramen för /82genom att prisregleringsmedel håUits inne. Enligt den redogörelsesom jag har lämnat i det föregående blir den tillgängliga utgiftsramen för det militära /82 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 23 (18458,1333,3) 18 124,8 milj. kr. budgetredovisning uppgick utgifterna under de rambundna anslageninkl. ianspråktagna prisregleringsmedel till avmndat 18354,8 milj. kr. Utgifterna varalltså(18354,8-18 124,8) 230 milj. kr. större än utgiftsramen. Regeringen kommer med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1981/82:102 bil. 2 s. 162, FöU 18, rskr374) att beakta övemtnyttjandet när utgifterna för det militära försvaret för /83prisregleras. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag har anfört om verksamheten inom det militära försvaret under /82. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 24 4.2Verksamheten under innevarande budgetår (1982/83) Verksamheten /83 bedrivs enligt de riktlinjer som finns angivna i prop.1981/82:100 (bil. 7) och 1981/82:102 (bil. 2, FöU 18, rskr 374) samt i regleringsbreven förbudgetåret. Prisregleringsmedel kommer inte att kunnatilldelas i den omfattning som harberäknats. Jag avser föreslå regeringen att innehåUa 100 milj. kr. avmedlen som ett led i besparingssträvandena. Inomhuvudproduktionsområdet Ledning och förbandsverksamhet fortsätter strävandenaatt minska kostnadema för fredsdriften bl. a. genom en omfattanderationaliseringsverksamhet. En ny befälsordning (NBO) är under införande.Omorganisationen med anledning av beslutet om försvarsmaktenscentrala ledning m.m. (prop. 1977/78:63, FöU 9, rskr 174) fortsätter ochomorganisation av försvarsmaktens högre regionala ledning m. m. 1979/80:135, FöU 15, rskr318) påbörjas. Inomhuvudproduktionsområdet Materielanskaffning beställs för armén renovering ochmodifiering av vissa äldre infanterikanonvagnar så att de kan användas somluftvämsrobotfordon och pansarvärnsrobotfordon. Rörligheten förbättras genomanskaffning av terrängbilar och bandvagnar. En ny automatkarbin med tiUhörandeammunition kommer att beställas. Inom marinens område anskaffas trängfartyg ochmodemiseras övervat-tensfartyg och ubåtar. Anskaffningen av tunga rörligabatterier och sjö-målsrobotar fortsätter. Inom flygvapnet har utveckling och en förstadelserieav flygplanssystemet JAS beställts. Vidare beställs en ny transportabelmarkradio och påbörjas modifieringen av flygplan 35 för att förlänga dessanvändningstid. Ett antal objekt som redovisades i prop. 1981/82:102 (bU. 2) kommer inteatt kunna beställas innevarande budgetår. Inomhuvudproduktionsområdet Anskaffning av anläggningar anskaffas mark, byggnaderoch anläggningar samt vidtas ombyggnads- och underhållsarbeten för ca 860milj. Anskaffningen av mark fortsätter för 116 i , 12 iVärmland samt för och garnisoner. Under budgetåret beräknasbl. a. utbyggnaden för S 1 i kunna avslutas. Utbyggnaden förarméns tekniska skola i fortsätter. Inom flygvapnet fortsätterutbyggnaden för nya radarsystem och anpassningen av flygbaserna tillett nytt flygbassystem. Ett antal byggnadsprojekt som redovisades i prop.1981/82:102 (bil. 2) kommer inte att kunna utföras eller påbörjas. Inomhuvudproduktionsområdet Forskning och utveckling görs försök ochutvecklingsinsatser med nya pansarvärnsvapen. Studier och försök genomförsinför framtida beslut och utveckling av nya lätta stridsfordon. Studierna införutveckling av fördelningsluftvärn med mörkerkapacitet avslutas. Inommarinen fortsätter utvecklingen av ubåtar. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 25 Jag hemställer att regeringen bereder fillfälle att ta del av vadjag har anfört om verksamheten inom det mUitära försvaret under /83. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 26 4.3 Det militära försvarets fortsatta utveckling I det följandesammanfattar jag först överbefälhavarens programplan för det mUitäraförsvaret. Därefter redovisar jag mina ställningstaganden till det militära försvarets fortsattautveckling. Överbefälhavarensprogramplan för perioden /84-1987/88 (ÖB 83-88) är den första som gmndar sig pä1982 års försvarsbeslut. Den nu genomförda programplaneringen visar enligtöverbefälhavaren att intentionerna i 1982 ärs försvarsbeslut i huvudsak kanfullföljas. Detta innebär bl.a. att krigsorganisafionens kvalitet förstärksinom väsentliga områden. Mekaniseringenav brigadförbanden inleds, antalet nortlandsbrigader ökas, pansarvämet förstärks, modema ubåtar och nya fartyg med robotbe-väpning tillförs. Vidare fullföljs anskaffningenav det rörliga kustartilleriet ochJaktviggen JA 37 samt moderna radarstationer. Genom beslutet att påbötjautvecklingen av det nya stridsflygplanet har en viktig gmnd lagtsför försvarets framtida effekt. Programplanen innebär ocksä att grund- och repetitionsutbildningen kanupprätthållas på godtagbar nivå. Beredskapen förstärks i väsentligaavseenden. Förstärkningarna avkrigsorganisationen har fill stor del möjliggjorts genom de beslutade kraftigareduktionerna och rationaliseringarna inom fredsorganisationen. De härigenomerhållna besparingama utgör en fömtsättning för förstärkningarna inomkrigsorganisationen. 1982 årsförsvarsbeslut innebär trots detta att antalet kvalificerade förband ikrigsorganisationen fortsätter att minska. Antalet förband som erfordras föratt med tillräcklig säkerhet möta ett angrepp är alltför litet. Förmågan att mötaoch hejda kust- och gränsnära angrepp minskar. Risken ökar därigenom föratt försvarsmakten tidigt kan komma att tvingas föra strider även inne i landet. Överbefälhavarenframhåller vidare att försvarsutgiftema har minskat sedan slutet av 1960-talet.Detta har skett mot bakgmnd av en förhoppning om positiva resultat avavspänningspolitiken och förväntningar om minskning av de mUitära styrkoma iomvärlden. Dessa förväntningar har inte infriats. Utvecklingen har i stäUet sedan nägra år gåtti motsatt riktning. Mot denna bakgmnd borde enligt överbefälhavaren 1982 årsförsvarsbeslut ha inriktats mot den högsta ekonomiska nivå som redovisades iperspektivplanen inför försvarsbeslutet. Därigenom hade den nedåtgående trenden i försvarseffeklen kunnat brytas. Gmnderna för detmilitära försvarets fortsatta utveckling har lagts fast genom 1982 årsförsvarsbeslut. Detta innebär enligt överbefälhavaren att Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 27 invasionsförsvar också är försvarsmaktensviktigaste uppgift. Ökad vikt skall läggas vid försvar mot överraskandeangrepp. Ett angrepp mot skall fordra så stora resurser ochuppoffringar och ta sä att de fördelar som står att vinna med angreppetinte blir värda insatsen. Invasionsförsvaret skall fullföljas med efter handmobUiserade förband som skaU ha sädan kvalitet att de kan sättas in i stridomedelbart efter mobiUsering. Försvarsmaktens uthåUighel skall medge attförband och vapensystem kan utnyttjas pä ett sådant sätt att en tillräckligstridseffekt kan sättas in iförsvarsoperationer . För att neutralitet skall blirespekterad mäste vårt militära försvar haen sädan styrka och sammansättning att ingen finner det förenligt medsina intressen att utnyttja svenskt tertitorium. Försvaret skall också kunnaupptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium, skydda den egna sjö- och fiygtrafiken och den trafik som enligtneutralitetsrätten är tillålen.Respekten för det svenska territoriets integritet skall grundläggas och upprätthållas redan i fredstidgenom att det militära försvarethar förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar. Totalförsvaretsolika delar skall samverka och understödja varandra i syfte atl nå största möjliga försvarseffekt. Försvarsmaktens viktigaste uppgift, invasionsförsvar,innebär enligt överbefälhavaren att upprätthållandet av krigsorganisationens operativastyrkaoch beredskap är det centrala i försvarsmaktens fredstida verksamhel. Den operativastyrkan bestäms främst av krigsorganisationens tUlgång på förband förstrid. bör utvecklas så att den samlade effekten avsamverkande förband bUr sä hög som möjligt. vidtas för attförbättra insats- och mobiliseringsberedskapen varvid särskilt underrättelsetjänsten böruppmärksammas. TUl följd avkostnadsutvecklingen differentieras kvaUteten på förbandens utmstning medhänsyn tiU huvuduppgifterna. Vissa förbands kvalitet anpassas tillutvecklingen i omvärlden. För andra förband begränsas uppgiftemas omfattning.Uthålligheten inriktas så att försvarsmakten kan genomföra ett för enangripare förlustbringande motstånd . Försvarsbeslutetsinriktning av de olika programmen innebär enligt överbefälhavaren bl. a. följande. För markstridsförbandenprioriteras anfaUsförmägan, pansarvämskapa-citeten och de kvalificeradefältförbanden. Andelen mekaniserade förband och förband som är särskilt utbUdade och utrustade för stridi norta bör ökas. Rörligt kustartilleri prioriteras. Infanteribrigad 66bör t. v. stå kvar i krigsorganisationen.Anskaffningen av tungt rörligt kustartilleri bör fullföljas och organisation av amfibiebataljoner påbörjas. Förövervattensstridsförbanden gäller att anskaffningen av robotbåtar med utmstning för ubälsjaktskall fortsätta. Den påbörjade anskaffningen av minröjningsfartyg skall fortsätta/Förmågan att övervakaoch ingripa såväl mot ytfartyg som ubåtarinom sjöterritoriet skall förbättras. 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 28 gan till ubåtsjakt skall främst bygga på helikoptrar.Genom särskilda åtgärder skall förmågan till ubåtsjakt i fred ökas. De marinabasförbanden skall vidareutvecklas och möjligheterna till ökad rörlighet ochsamordning inom försvarsmaktens underhällsorganisation skall tillvaratas. Utveckling,anskaffningoch underhåU av sjömålsrobotar skall samordnas inom och mellanförsvarsgrenarna. Tillgången på moderna minor skall vara god och utläggning skall kunna päböijas med kortvarsel. Fjärrstridsförbanden skaU bekämpa enangripares invasionsstyrkor utanför våragränser och kuster. Attackflygförbanden spelar härvid en betydande roll. Vid inriktningen avmarinstridskraflerna prioriteras ubåts-funkfionen. Luftförsvarsförbanden fär ökad betydelse. Pågående ombeväpningav jaktförbandentill 8 divisioner utmstade med flygplan JA 37 fillgodoser de kvalitativa kraven. Kvantiteten hållsuppe genom att fyra jaktdivisioner medflygplan J 35 behålls. Vid anskaffning av framtida luftvärassystem skall system med aUvädersprestanda och längreräckvidd än robot 70 eftersträvas.Flygbassystemet skall vidareutvecklas. Den pågående utbyggnaden av stridslednings- ochluftbevakningssystemel fullföljs och kompletteras med flygbumaradamtmstningar. De organisatoriskahuvudprogrammen bör enligt överbefålhavaren ges följande inriktning. Inomhuvudprogrammet Arméförband skall stridskrafterna kunna genomföra främstanfaUs- och avväijningsstrid i gräns- och kustområden och föra en uthålligfördröjningsstrid. Nuvarande indelning i fält- och lokalförsvarsförbandbibehålls. Lokalförsvarsförbanden avses främst för försvarsuppgifter i gräns-och kustområden samt vid hamnar, flygfält och andra objekt som är av väsentligbetydelse för vårt försvar. Fältförbanden skaU främst kunna genomföra anfall avstörre omfattning. De skall kunna koncentreras tUl aktuella invasionsriktnii\gar och därsnabbt kunna komma till verkan. Antalet förband som är särskilt utbildade ochutmstade för strid i norta ökas. Åtgärder skaU också vidtas för att förbättraberedskapen i norra och möjligheterna att snabbt tillförastridskrafter från övriga delar av landet. Andelen mekaniserade enheterökas. Modernisering av elva infanteribrigader (IB 77)fullföljs. Rörligheten förbättras genom tillförsel av terrängbilar förpersonaltransport och bandvagn 206. Övriga infanteribrigader (IB66M) modifierasoch minskar till sex under andra perioden. För att förbättra terrängrörlighetenvid IB66M organiserastransportförband med bandvagn 202. Norrlandsbrigademaomorganiseras och modemiseras. En femte nort-landsbrigad tUlkommer genomomorganisation av en infanteribrigad 77. Antaletfristående norrlandsskyttebataljoner ökar. Fyra pansarbrigader,pansarförbanden i övre och pansarförbanden på bibehålls. inom östra jämte vissa pansarförband i södra till Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 29 en mekaniserad brigad och ett antal mekaniseradebataljoner. kompletteras för att tUlgodosekravet pä ökad rörUghet. Pansarförbandens och de mekaniserade förbandens eldkraft och rörlighet förbättras. Jägarbataljoner avsedda för såväl övre som södraoch mellersta Sverigeorganiseras. Pansarvämsförmåganförbättras inom samtliga fältförband. Vid infanteri- och norrlandsbrigadernaanskaffas förbättrad ammunition tiU pansar-vämspjäsema. Ett nytt lätt pansarskott, närpansarvärnsvapensamt lätta och tunga pansarvärnsrobotar tiUförs. Arméflyget utökastill tvä bataljoner. a. sjuktransport. Moderniseringen av förband för indirekt eld fortsätter.Ytterligare hau-bitser av typ 77 och nya granatkastare anskaffas. Till granatkaslama utvecklasoch anskaffas slutfasstyrd ammunition för pansarbekämpning. Också för artiUerietutvecklas slutfasstyrd ammunition. En ny radar för artillerilokalisering anskaffas. Nuvarandeluftvärnsbataljoner med centraUnstmmentering 760 bibehålls. Organiseringenav luftvärnsbataljoner med robotsystem 70 är genomförd och tiUäggsanskaffning sker.Ekonomiska resurser för nya luft-vämssystemhar avdelats. Moderniseringen av faltarbets- och sambandsfunktionemafortsätter. Den samordnas i ökad omfattning med samhällets civila resurser. Nuvarande antal lokalförsvarförband minskar något. Vissmaterieiför-stärkning sker bl.a. genom att granatkastare och pansarvärnsvapen överförs från fältförbanden. Armén övertarcivilförsvarets bevakningsuppgifter.Hemvärnet bibehålls i huvudsak oförändrat. Materielen förnyas i vissutsträckning. Hemvämets uppgifter i kustområdena utökas. Inom huvudprogrammetMarinförband skall stridskraftema kunna bekämpa en angripares sjötransporter och sjöstridskrafter samtförsvara viktiga skärgårdsområden ochurlastningshamnar. De skall skydda vår kustsjöfartoch övriga förflyttningar tUl sjöss samt medverka i övervakning och incidentberedskap. Åtgärder skall vidtas föratt effektivisera och förbättraövervakningen och möjligheterna till ingripande säväl mot ytfartyg som ubåtar.Förbanden skall genom hög tillgänglighet redan i fred snabbt kunna sättas in i olika områden. Ubåtarna ges enförbättrad förmåga att lägga utmineringar. Ytaltackförbandens förmåga till stridpå långa avstånd och i telestörd miljö ökas. Kustartilleriförbandenseldkraft och rörlighet ökas. Rörliga spärr- och kustjägarförband omorganiseras tillamfibiebataljoner. Minkrigföringen ingår som en viktig del i invasionsförsvaret. Antaletfredsutlagda, kontrollerbara mineringar ökar. Skyddet mot en angriparesminkrigföring bygger främst på minröjningsförbanden. Förbanden består avsåväl minröjnings- 1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 30 fartyg som en stor andel civila fartyg. Modernisering avförbanden genomförs. Skyddet mot angriparens ubåtskrigföring skall främst bygga pä helikoptrar och mineringar. Skyddet avkustsjöfarten och transporterna tUl och frän löses av stridskrafteravsedda för invasionsförsvaret samt genom mineringar. Den marinalednings-, bas- och underhållsorganisationen samt den marinakustbevakningsorganisationen anpassas tiU den förändrade krigsorganisationen.Krigsorganisationen för sjukvårdstjänst behålls dock i huvudsak.Radarförbanden för luft och sjöbevakning införs i krigsorganisationen gemensamtmed flygvapnet. Anskaffning slutförs av sjöbevak-ningscentraler inom Södra och Västramilitärområdena. Sjöbevaknings-systemetsutformning pä studeras. Ett nytt marint stridsledningssystemanskaffas. Det samordnas med övriga ledningssystem inom försvarsmakten. Vår fredstidaförmåga att övervaka sjöterritoriet och ingripa såväl mot ytfartyg som ubåtarsom kränker detta förbättras. System för övervakning på och underhavsytan anskaffas. Ytterligare fyra vedettbätar anskaffas. Prov genomförs medflyg- och helikopterburna övervakningssystem. Nuvarande antalhelikopterdivisioner bibehålls. Alla marinens heUkopter 4 förses medkomplett vapenutmstning för ubåtsjakt. Åtgärder vidtas för att förlängaanvändningstiden för tUl är 2000. Basresurserna görs rörliga. Under periodenutgår jagarna och ytaltackfövbaiiden organiseras i två ytattackflottiljer samten fristående robotbåtdivision och två frislående patmllbåtsdivisioner. Anskaffning av detvä robotbåtarna typ fullföljs. Fyra robotbåtar 90 beställs /87. Robotbåtama ges ubåtsjaktka-pacitet. Ubåtsförbandenkommer efter modernisering av ubåtarna typ Sjöormen och anskaffning avubåt A 17 att omfatta tolv ubåtar. utvecklas ochprojekteras ubåt . Ubåtamas attack- och mineringskapaci-tet förbättras. Minröjningsflottiljernareduceras tUl åtta . Två minröjningsfartyg (M80) levereras underprogramplaneperioden och ytterligare fyrakommer att anskaffas. Ett antal fastakustartilleribatterier utgår. Övriga batterier moderniseras. Ett nyttluflvämssystem tiltförs. Styrd ammunition med längre räckvidd anskaffas tiU defasta och rörliga batterierna. anskaffas en lätt kustrobot även till de omrädesbundnaspärrförbanden. Anskaffning avytterligare minutläggare påbörjas. Minmaterielen modemiseras och utökas. Anskaffningen avtunga rörliga kustartilleribatterier av typ 12/80 fullföljs. Inom en ihuvudsak oförändrad materiel- och personalstyrka organiseras tre bataljoner. Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 31 Uppsättningen avsjöbuma amfibiebataljoner påbörjas. Anskaffning av lätt kustrobot och nybåtmateriel påbörjas . Inom huvudprogrammet Flygvapenförband skallstridskraftema koncentreratkunna möta angriparens flygbekämpning samt kunna bekämpa en angripares tUltransporter genom luften, överhavet och över landgränsen. En invasionmot värt land skaU inte kunna genomföras förrän efter en omfattandebekämpning av våra flygstridskrafter. Härigenom skall tid skapas för mobUisering och övrigaförsvarsförberedelser. Förbanden skall genom hög tUlgänglighet redan i fredsnabbt kunna sättas in i olika områden.De skall medverka i övervakning och incidentberedskap. Under periodenpåbörjas utveckUng och anskaffning av ett för jakt-, attack- ochspaningsuppgifter allsidigt användbart flygplanssystem, JAS. Den förstaJAS-divisionen krigsorganiseras /93. Ombeväpningen avjaktflygdivisionerna med flygplan JA 37 fortsätter. Fyra divisioner med flygplan J 35 F bibehålls till mitten av1990-talet. Antalet jaktflygdivisioner kommer att vara tolv. Jaktflygförbandensbeväpning förbättras genom tillförsel av nya jaktrobotar. De medeltungaattackflygdivisionernas beväpning förbättras. Ny sjö-målsrobot har bestäUts. Nya tunga vapenhar inplanerats för flygplan AJ37. De lättaattackflygdivisionema med flygplan SK 60 utgår. Antalet spaningsflygdivisioner är oförändrat. Befintliga flygtransportdivi-sioner omorganiseras. Helikoptrar förlokal flygräddning anskaffas samordnat med pansarvärnshelikoptrar.En ersättning för är inplanerad . Anskaffning av ettnytt skolflygplanssystem som ersättning för flygplan SK 60 påbörjas . Flygbassystemetförändras och ges ökad uthållighet och skydd. Radarkompanier förluftbevakning och stridsledning pä hög höjd tillförs successivtkrigsorganisationen. Härvid utgär ett anlal förband utmstade med äldreradarmateriel. Radarförband för luft- och sjöbevakning samt stridsledning pä låghöjd införs i krigsorganisationen gemensamt med marinen. Ett flygburetradarsystem som komplettering till nuvarande markburna system studeras.Anskaffning är inplanerad . Prov genomförs medett datorstött system för sektorchefens taktiska ledning (SEFIR). Nyamarkbundna motmedelssystem anskaffas. Inomhuvudprogrammet Operativ ledning m. m. bibehåUs sex mUitärområdesslaber medtillhörande materiel- och verkstadsförvaltningar. Dessa omorganiseras underperioden. Förmågan att tidigt börja leda operationer- Prop.1982/83:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 32 na och uthålligheten i ledningssystemet förbättras.Datorstöd införs i begränsad omfattning. Viss utbyggnad av stabsplatser samtfortsatt anskaffning avrörliga sambandskomponenter är inplanerad. Överbefälhavarensplanering för krigsorganisationens viktigaste förband framgår av följande sammanställning. Fältförband i övrigt (bataljoner) 1 torpedbåts/robotbåtsdivision (självständig) Patmllbåtsdivisioner (självständiga) Minfartyg (stam) Kustartilleriförband (bataljoner, motsvarande) ' Organisationen utreds. Beredskapssystemetbör enligt överbefälhavaren utformas så att det möjliggör snabba höjningar av insats-och mobiliseringsberedskapen såväl med fredsorganisationens resurser som hela eller delar avkrigsorganisationens resurser. Resurser och åtgärder som ger hög initialeffekt prioriteras. Utbildningen inomförsvarsmakten skall enligt överbefälhavaren bedrivas så attkrigsförbanden kan lösa förelagda uppgifter. Med utgångspunkt i den allmännavämplikten skall alla värnpliktiga som tas in tUl gmndutbildning utbUdas så att de kan krigsplaceras. Beträffandevärnpliktsutbildningen anför överbefälhavaren vidare att nuvarandeutbildningssystem med som kortaste tid för gmndutbildning och ettmodifierat VU 60-system för repetitionsutbildning i allt väsenfiigl ärlämpligt och bör tiUämpas. Värnpliktstillgångartia minskar under 1990-talet.Kvantitativt är dock antalet vämpliktiga tillräckligt för krigsorganisationensbehov. Kvalitativt kan en konkurrens uppstå. har påbörjat en översynav kvalitetskraven. Av vämpliktsso-ciala skäl bör grundutbildningen av 7000 vämpliktigatidigareläggas inom armén /83-1986/87. Ett utökat behov avvämpliktiga föreligger inom flygvapnet med anledning av en utökning av markförsvarsorganisationen inom basbataljonerna.