prop · G60368 · 1982-12-31 00:00:00 — om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprolokoll för den åtgärd eller det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås att staten övertar Statsföretag AB:saktier i , AB , , Svenska och enligt villkor somanges i etl mellan staten och Statsföretag träffat avtal, .avtalet innebär bl.a.all staten lill Statsföretag skall utge elt kontant belopp på 2400 milj. kr.,all Statsföretag till staten överlåter en fordran på på . samt att staten efterger sina fordringar på Statsföretag påsammanlagt . på grund av lån som lämnats för aktieteckning m. m.i . Det innebär vidare all staten övertar betalningsansvaretför en skuld på 450 milj. kr. som Statsföretag har lill . För föriusttäckning i Regioninvest i föreslås ettstatligt tillskott till bolaget på 110 milj. kr. För all genomföra en finansiell rekonstruktion av ABStatens Skogsindustrier föreslås atl bolaget får elt kapitaltillskott på 2000milj. 1 1982/83. Prop.1982/83:68 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , . , , ,, S. , , , , B. , , ,R. Föredragande: statsrådet . Proposition om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen beslöt (prop. 1981/82:125, NU1981/82:53, rskr 1981/82:405) atl anvisa etl lillskon pä 300 milj. kr. Tillskotlels syfte var alt trygga bolagets likvidilelsutvecklingi avvaktan på förslag om rekonstruktion av Statsförelagsgruppen. Statsföretag har i skrivelse den 16 februari 1982hemställt om kapitaltillskott lill bolaget. Härutöver har skrivelser inkommitavseende Regioninvest i (Regioninvest) och Svenska Industrielableringsaktiebola-gel(Svetab). I fråga om Statsföretag har påindustridepartementets uppdrag i samarbete med företaget analyseratföretagsgruppens planer och beräknat det erforderiigakapitalbehovet enligl dessa planer. Härutöver har i fråga om AB ()en analys gjorts av bolagels resultatutveckling och kapitalbehov för åren1982-1984. har i en skrivelse som inkom lill industridepartementet den 15november 1982 hemställt om statlig medverkan för all genomföra en finansiellrekonstruktion. Dåvarande chefen för industridepartementet, statsrådetNils Åsling. tillsatte en arbetsgrupp med uppgift alt se överStatsföretags-gruppens struktur och finansiering. Arbetsgruppen begärdeentledigande från uppdraget . Arbetsgruppensutredningsmaterial har överlämnats till industridepartementet. I det följande kommer jag atl föreslå en organisatoriskuppdelning av Statsförelagsgruppen, som innebär bl.a. atl Statsföretags aktieri Luossa- Prop.1982/83:68 3 vaara-Kiimnavaara AB (), (), ,() och Svenska förvärvas av staten. Jagkommer också atl föreslå att slaten läcker förluster i Regioninvest och alt enekonomisk rekonstruktion genomförs av . 2 Statsföretagsgruppens ekonomiska utveckling På industridepartementets uppdrag har i samarbete med Statsföretag gjort en genomgång och sammanställningav de akutella ekonomiska planer som framtagits inom isyfte alt utgöra underiag för bedömning av erforderligt kapitaltillskott.Analysen genomfördes och . En uppföljning avundersökningen har gjorts . Underlag för bedömningen har varit en långsiktsplan för Statsförelagsgruppenför . För ell flertal av Statsföretags mer väsentliga dotterbolaggjordes dessutom en detaljerad genomgång . Analysen avgruppens ekonomi ulgår från alt dess sammansättning och struktur i allt väsenlliglbibehålls oförändrad. Några statliga tillskott utöver vad som redan harbeslutats av har inte beaktats. beslöt all ge Statsföretag elttillskott på 300 milj. kr. för att stärka bolagets likviditet i avvaktan på ettslutligt förslag om rekonstruktion av företagsgruppen (prop. 1981/82:125, NU1981/82:53, rskr 1981/82:405). Statsföretagsprognoser uppgjorda i millen av grundas pä att en konjunkturuppgångväntas . Åven för bedöms den goda konjunkturenbestå. Slatsförelagsgruppens omsältning för beräknas uppgå till 16,8miljarder kronor. Omsättningen i nominella termer antas i långsiktsplanen ökamed . Bruttovinsten väntas samlidigt förbättras. Slatsförelagsgruppensprognostiserade resultatutveckling innebår likväl enackumulerad förlust efter finansiella intäkter och kostnader på2000 milj. kr. Tillkommande nedskrivningsbehov i flera av dotterbolagen medförytterligare kostnader. Resultatet efter finansiella poster har för periodenprognostiserats till totalt -3 100 milj. kr. Gruppens resultat 1981 till -1687 milj. kr. Förär 1982 prognostiseras motsvaranderesultat lill -1800 milj. kr., varvid hänsyn tagits till devalveringen ioktober 1982. För 1983-1984 förväntas fortsatta underskott. Vid bedömning avprognoserna bör man ha i åtanke alt gruppen inte har beaktat någon löpande föriusttäckningvilket innebär all förlusterna löpande måste finansieras med ökad upplåning meddärtill försämrat räntenetto. Detta utgör dock en hypotetisk situation då denupplåning som skulle erfordras inte är möjlig all genomföra med hänsyn lillmoderbolagets urholkade Prop.1982/83:68 4 Prognosen presenteras likväl enligl deltamönster för att utgöra bakgrund för bedömning av erforderligt kapitaltillskott lillgruppen. Inom har de olika bedömningar avStatsföretags förväntade ekonomiska utveckling som framkommit under år 1982följts noga. Dessa bedömningar är fortlöpande föremål för omprövning helt ellerdelvis. De siffror som redovisas i denna proposition baseras om inte annatanges pä senast tillgängliga uppgifter från Statsföretag. Alla kända förlustriskeroch medelsbehov för rekonstruktioner som påtalats av Statsföretag har medtagitsi resultatprognoserna. Det bör noteras att det redovisade siffermaterialetspeglar gruppens utveckling utan beaktande av de positiva resultateffekter somnya åtgärdsprogram för dotterbolagen bör medföra. Åtskilliga åtgärder bör efteren finansiell rekonstruktion kunna genomföras med resultatförbättringar somföljd. De största underskotten finns i , och samli moderbolaget. Jag kommer senare atl redogöra för den ekonomiska utvecklingeninom . Efter beslut av genomfördes enekonomisk rekonstruktion av (prop. 1981/82:56, NU1981/82:13, rskr 1981/82:82). har i sina förnyade resultatprognoseromvärderat antagandet om volymutvecklingen på malmmarknaden vilket leder minskning av produktionen. Detta medför att resuliatet försämras jämfört medtidigare prognoser. väntas redovisa en förlust på ca 500 milj.kr. Budgetarbetet för inriktas mot alt nä ett nollresultat. Enligt en ekonomisk analys som genomförts av Beroxo finnsdet ingen möjlighet för bolaget att redovisa lönsamhet inom överskådlig tid. Delöpande förlusterna inkl. kapitalkostnader har uppskattatstill ca 350 milj. kr. För bolagets framtida verksamhet förutsätts attmoderbolaget tillskjuter kapital för att täcka förlusterna och för att bibehållaaktiekapitalet på en lägsta tillåten nivå. Under förutsättning att verksamhetenskall drivas vidare måste Beroxo rekonstrueras. 1 motsats till den förväntade negativaresultatutvecklingen i ovan nämnda dotterbolag förväntas bl.a. . och redovisa en gynnsam resultatutveckling. För Statsföretagsgruppen innebär den försämraderesultatutvecklingen krav på ökad upplåning. Enligt bokslutet uppgicklån och andra skulder till 16390 milj. kr., motsvarande av gruppenstotala tillgångar, 22970 milj. kr. Det egna kapitalet inkl. beskattade ochobeskattade reserver uppgick till 6570 milj. kr., vilket innebär en soliditetav . Med den antagna utvecklingen beräknas eget kapital i gruppen är 1984ha minskat till 2 380 milj. kr., vilket skulle ge en soliditet av II %.. Investeringarna i gruppen väntas ligga på en betydligtlägre nivå än . För är uppgick gruppens sammanlagdainvestering- Prop.1982/83:68 5 ar tUl 2 330 milj. kr. beräknasmotsvarande belopp till 1 100 milj. kr. Investeringsvolymen antas i långsiktsplaneni princip halveras för gruppen i jämförelse med . Basindustriförelageninom gruv-, skogs- och kemibranscherna bedömer atl deras investeringsnivå iprincip skall ligga på oförändrad nivå i löpande penningvärde, vilket medförsänkta investeringsvolymer. Avskrivningarna enligt plan beräknas underprognosperioden läcka av planerade investeringar. Enligt långsiktsplanen väntas moderbolaget. Statsföretag,redovisa etl underskott på sammanlagt ca 3400 milj. kr.Resultatet har då tillgodoräknats det tillskott på 300 milj. kr. Föriuslen förorsakas huvudsakligen av alt moderbolagettvingas atl lämna betydande koncernbidrag eller aklieägartillskott lill fleraav dotterbolagen för atl täcka förluster samt av elt myckel slort negativtfinansnetto. har en föriust på ca 1 600 milj. kr.prognostiserats för moderbolaget. Resultatutvecklingen innebär allmoderbolagels egna kapital urholkas bokslut. Statsföretags totala tillgångar i form av likvida medel,fordringar och aktier uppgick enligl bokslutet till 8450 milj. kr.Skulderna uppgick till 4760 milj. kr. och egel kapital inkl. beskattadereserver till 3690 milj. kr. Till följd av elt flertal tyngre dotterbolags prognoser omfortsatta förluster ställs utökade anspråk på moderbolagels finansiellaresurser, varför moderbolaget utan kapitaltillskott skulle tvingas tillgripa enkraftigt ökad upplåning. Enligt dessa beräkningar skulle Statsföretag tvingasfinansiera kapitalanspråken från dotterbolagen med kortfristig upplåning,vilket leder till ett ytterligare försämrat räntenetto och fortsalt urholkningav bolagets egna kapital. I prognosen för väntas eget kapital inkl.reserver endasi uppgå till 430 milj. kr. innebär an mer än tvåtredjedelar av aktiekapilalel förbrukats och alt bolaget skulle vara likvidationspliktigt. En fortsatt verksamhet ulan kapitaltillskott är dessutominte möjlig då det s. k. negalivklausululrymmel i moderbolaget överskrids föreutgången av . Moderbolaget har nämligen inle ställt några säkerheter försin låneslock i form av garanti eller pantförskrivning av tillgångar. I ställetinnehåller lånekonlrakten s. k. negativklausul för de svenska obligationslånenoch andra speciella villkor för utlandslånen. I den händelse negalivklausululrymmelöverskrids kan långivare förklara moderbolaget i default vilket medför allStatsföretags långfristiga upplåning på ca 2000 milj. kr. kan sägas upp lillomedelbar återbetalning. Default uppslår om summan av egel kapital och hälftenav obeskattade reserver i princip understiger summan av den långfristigaupplåningen samt ingångna ansvarsförbindelser för koncernföretagens upplåning. Prop.1982/83:68 6 Med hänsyn till moderbolagels finansiella situation finnsdel inga praktiska förulsättningar atl med antagen resultatutveckling kunna laupp de i prognosen medtagna kortfristiga länen. Moderbolagets likvida medel successivt av underinnevarande år. Akut likvidiletsbrist förväntas uppkomma under första halvåret1983. 1 aktieförvaltande förelag som Statsföretag brukar enmålsättning vara atl aktieinnehavet i dotterbolag i det närmaste skallmotsvaras av egel kapital. bokslut uppgick bokfört värde på aktiernai Statsförelags balansräkning lill 4 550 milj. kr. och översteg därmed det egnakapitalel inkl. beskattade reserver med ca 860 milj. kr. Annorlunda uttrycktinnebär della all moderbolaget lånefinansieral en avsevärd del avaktieinnehavet. Detta innebär i sin lur att avkastningen på aktieinnehavetmåste vara så slor att den förutom avkastningen på eget kapital läckerräntekostnaderna förknippade med upplåningen. Dotterbolagens sammanlagdaavkastningsförmåga är sädan att det f. n. inle finns förulsällningar för attläcka dessa räntekostnader, än mindre alt ge någon avkastning på del egnakapitalet. Av min redovisning framgår alt Statsförelagsgruppen måsterekonstrueras finansiellt. För att sanera moderbolagets och flera avdotterbolagens finanser kommer atl krävas betydande statliga tillskott. Enbartför moderbolaget är etl tillskott pä ca 1000 milj. kr. För allfinansiera förväntade förluster och rekonstruktioner av dotterbolag vid sidanav , , och erfordras ell kapitaltillskott på I000-1 500 milj. kr. efter del alt bidrag från övriga dotterbolag ianspråklagils.Osäkerheten i sistnämnda belopp avser framför allt Beroxos och Regioninvestsresultatutveckling. Till detta skall också läggas att behöver ettkapitaltillskott som uppgår till 2000 milj. kr. för att genomföra en finansiellrekonstruktion. Jag återkommer i det följande till dessa frågor. 3 Organisatoriska förändringar av Statsföretagsgruppen Statsföretag är etl konglomerat med verksamhet inomen mängd branscher, med företag av myckel olika storlek och mycket olika ekonomiskaförutsättningar saml med företag med kraftigt varierande näringspolitiskbetydelse. De tyngsta dotterbolagen och intresseföretagen såsom , , är av sädan storiek i fråga om resultatvariationer,investeringsvolymer o. dyl. atl vart och ett av dessa bolag i vissa lägen kansälla Statsföretags hela existens på spel. Dessa företag konkurrerar med eltmycket stort anlal jämförelsevis små företag om Statsföretags finansiellaresurser. För en närmare beskrivning av Slatsförelagsgruppens sammansättning m.m. hänvisas lill Redogörelse för de Statliga förelagen (skr1982/83:20). Prop.1982/83:68 7 Förelagsgruppens volym och sammansättning har vidare ökatså all gruppen har blivit för slor och svåröverskådlig för atl kunnaadministreras och styras på ett effektivt säll. Jag anser därför alt en organisatorisk uppdelning avStatsföretagsgruppen nu bör ske. I det följande kommer jag att lämna förslagom detta. Som en bakgrund lill förslagen vill jag dock först presentera någraav de principer för organisationen av den statliga företagssektorn som varitvägledande för mitt förslag. - Huvudprincipenbör vara alt statliga bolag grupperas i koncerner. Därigenom begränsas antaletbolag som direkt ägs av slaten och mängden av ägarfrågor som direkt belastarregeringskansliet, främst industridepartementet. - Staten måstesom ägare av förelag ha ett effektivt inflytande över policyfrågor rörande denstatliga företagssektorn som helhet. Det formella instrumentet för statensinflytande i dess roll som förelagsägare är bolagsstämman. Därtill kommer altstaten har möjlighet all genom villkor i samband med bl.a. kapitaltillskott samli vissa fall genom föreskrifter i s. k. offertavtal utöva ell inflytande öververksamheten. Vidare utövas statens inflytande genom informella kontaktermellan ägare och styrelse och förelagsledning. - För såvälstaten som företagen är det väsentligt all moderbolagen i de statligakoncernerna har hög kompetens för sin uppgift. Moderbolagen bör därför varaspecialiserade branschmässigt eller ha annan särskild kompelens som kantillföras koncernen och de olika koncernbolagen. - Utnyttjandet avmoderbolag som mellanled i förvaltningen av de statliga bolagen får intemedföra alt kompetensen koncentreras till moderbolaget och alt dotterbolagenskompetens utarmas. - En viktiguppgift för moderbolagen är all utöva ansvaret för finansiell planering ochkontroll över dotterbolagen. Varje moderbolag måste självständigt kunna taansvar för atl man har en sund finansiell slällning i förhällande lillavkastningskrav, investeringsbeslut och andra åtaganden. Moderbolagen skallockså ansvara för kontakter med ägaren. Som etl led i förverkligandet av ovanangivna principer har staten träffat etl avtal med Statsföretag om förvärv av Statsföretagsaktier i , , , och . Avtalet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga I. Innan jag går in på själva avtalet och de aktietransaklionerm. m. som föranleds av avtalet vill jag närmare redovisa motiven för eltövertagande av de nämnda bolagen m. m. 3.1 Förvärv av , och Statsföretag äger samtliga aktier i och avaktierna i . Staten äger direkt och resterande avaktierna i . Prop.1982/83:68 8 och är finansiellt myckel tunga och har mycket slorindustri-, regional- och sysselsättningspolitisk betydelse. Båda företagengenomgick en finansiell rekonstruktion efter beslut avriksdagen (prop. 1981/82: 56. NU 1981/82: 13. rskr 1981/82: 82). Motivet förutbrytning av dessa båda företag med sina speciella branschproblem är alt deuppvisar så kraftiga variationer i fråga om resultat och investeringsvolymeratt det kan inverka på hela Slatsförelagsgruppens situation.Internationellt sett är situationen densamma för liknande företag i de flestavästeuropeiska länder. Stål- och gruvföretagen har sålunda i allt störreutsträckning kommit atl ägas av staterna och förelagen har omfattats av storastatliga stödprogram. Under hänvisning till vad jag har anfört förordarjag atl slatenförvärvar Statsföretags aktier i och . Dessa företag bör utgöra enseparat företagsgrupp under etl moderbolag direkt under industridepartementet.Som moderbolag bör NJA användas. Som jag har nämnt återkommer jag strax tillde transaktioner som i detta hänseende behöver göras. Jag förutsätter atl det nya moderbolagels administrationkan bli myckel begränsad. Genom atl enbart tre bolag ingår i denna grupp börstyrningen av bolagen kunna samordnas genom alt de tre styrelserna kan - medundantag för AB:s representanter i - bestå av ihuvudsak samma personer. Nägra ytterligare bolag ur Slalsföretagsgruppen bör idagens läge inte tillföras denna gruv- och stålkoncern. Målsättningen för den nya gruv- och stälkoncernen bör varaatl uppnå företagsekonomisk lönsamhet. och måste drivas efter affärsmässigaprinciper och så rationellt atl förelagen kan hävda sig i den internationellakonkurrensen på detta område. Jag vill i sammanhanget framhålla att deföreslagna transaktionerna inte på något sätt förändrar inflytande i SSAB.Gränges kommer att kvarstå med sitt 25-procentiga aktieinnehav i och utövaägarinflytande i bolaget saml vara representerat i styrelsen för bolaget. Vad gäller kan delvis samma skäl åberopas för en utbrytningur Statsföretag som för och . Därtill kommer alt statens intressenmed anknytning till skogsindustri bör samordnas för största möjligaeffektivitet och lönsamhet. De statliga majoritelsägda skogsinlressena representerasförutom genom också genom domänverket och Skogsägares CellulosaAB (Ncb). Möjligheterna till en bättre samordning mellan de statligaskogsintressena bör enligt min mening tillvaratas. En sådan önskvärdsamordning går inte all åstadkomma inom Statsföretag. Jag kommer i det följande att närmare redogöra för min synpå den önskvärda samordningen mellan statens skogsinlressen och för den ekono- Prop.1982/83:68 9 miska utvecklingen inom och föreslå all statenmedverkar i en ekonomisk rekonstruktion av bolaget. ägs f. n. av staten (genom )och Statsföretag med hälften var. bildades somkommersiellt instrumenl för statens oljepolitik. Målet för verksamheten är allbidra lill en långsiktigt tryggad oljeförsörjning. Bolagels snabba expansion, särskillunder , har inneburit stora krav på kapitaltillskott frånägarna. Medel för Statsföretags engagemang i haranvisats på statsbudgeten fr.o.m. /77 i form av lills vidare ränle-ochamorteringsfria lån. Av del totala lånebeloppet på . genom aktieteckning och62500000 kr. Förutom lånen har totalt 395 milj. kr. anvisatspå statsbudgeten för ägartillskolt från Statsföretag lill Svenska Petroleum.Medel för vatlenfallsverkets motsvarande aktieteckningar, lån och ägartillskotthar belastat verkets anslag. Statsföretag har i olika sammanhang förklarat all bolaget inlehar någon möjlighel all i forlsållningen ikläda sig nägra finansiella ålagandengentemot . Jagförordar atl staten nu övertar Statsföretags aktier i . Vidbifall lill della kommer all ägas av staten, varvid hälftenav aktierna redovisas direkt under industridepartementet och återstoden liksom f.n. förvaltas av vatlenfallsverkel. Jag anser inte alt regeringen har anledningalt nu ta slsällning till frågan om vatlenfallsverkets förvallarroll. Jag ulgårfrån att denna fråga kommer att las upp . 3.4 Köpeskilling, aktietransaktioner, m. m. Den kontanta delen av köpeskillingen för de aktier i ,, , och som staten övertar från Statsföretagutgör enligl avtalet 2400 milj. kr. Enligt avtalet skall staten vidare efterge sin fordran påStatsförelag om sammanlagt . på grund av län som lämnats föraktieteckning m. m. i och för vilka jag tidigare lämnal enredogörelse. Därutöver skall staten enligt avtalet utan särskilt vederlagöverta Statsföretags tidigare nämnda fordran på om 62500000kr. Uppgörelsen innebär alt Statsföretags engagemang i inlemedfört någon finansiell belastning för moderbolaget. I fråga om NJA gäller följande. NJA bedriver inle längrenågon rörelse. Bolagels tillgångar utgörs av likvida medel på ca 550 milj. kr.som härrör från bildandet av . Dessa medel är f. n. kortfristigtplacerade 1982/83:68 10 somlån till moderbolaget . Enligt avtalet skall staten överta 450milj. av Statsföretags skuld till NJA. Resterande del av skulden skallStatsföretag betala lill NJA, med avdrag för utdelning för , senast påöverlåtelsedagen. Förutom denna belastning innebär transaktionen att NJA kanbrytas ut ulan några likviditetskonsekvenser för Statsföretag. Densammanlagda köpeskillingen för aktierna utgör således , varav2400 milj. kr. eriäggs kontant och resterande del i form av avräkning avfordringar och skulder. Ienlighet med det anförda förordarjag atl regeringen, såvitt avser den kontantaköpeskillingen enligl avtalet, föreslår att härför anvisa 2400 milj.kr. Medlen bör anvisas under etl särskill reservationsanslag benämnt Förvärv avaktier från på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarandebudgetår. Jag förordar vidare alt regeringen föreslår att bemyndigaregeringen atl ikläda staten de ekonomiska förpliktelser i övrigt som följerav avtalet. Somjag tidigare förordat bör sedan staten övertagit Statsföretags aktier i dessa aktier överföras till NJA. Detta bör gå lill så alt aktiernaöverförs mol kvittning av den skuld på 450 milj. kr. till NJA som staten enligtvad jag tidigare anfört övertagit från Statsföretag. Även statens övrigaaktieinnehav i bör överföras till NJA. Jag förordar alt regeringeninhämtar bemyndigande alt överlåta de nämnda aktierna till etl avstaten ägt aktiebolag. I samband medställningstagandet lill bildandet av beslöt att medge attstaten utfäster sig atl säkerställa Statsföretags möjligheter all fullgörasina förpliktelser enligt konsortialavtalet rörande (prop. 1977/78:87, NU1977/78: 15, rskr 1977/78: 198). För närmare uppgifter rörande konsortialavtaletvill jag hänvisa till nämnda proposition s. 39-43 saml s. 61-66. Vissaförändringar i avtalet gjordes i samband med beslutet om kapilaltillskon till SSABår 1981 (jfr prop. 1981/82:56 s. 31-34). När nu Statsföretags engagemang i SSABavses upphöra och överföras till NJA i enlighet med vad jag förordat börstatens nämnda utfästelse i stället gälla NJA. Jag förordar atl regeringeninhämtar medgivande till della. 4 Målsättning för Statsföretagsgruppen Eltgenomförande av de åtgärder som jag har förordat innebär alt Slatsförelagsgruppenssammansättning väsentiigl kommer alt förändras. Delta bör enligl min meningföranleda alt den nu gällande målsättningen för Statsföretag ersätts med en ny.Innan jag går in på-själva målsättningen vill jag dock redovisa de motiv somfinns för del statliga företagsägandel. Statsföretagsgruppenssammansättning är ell uttryck för flera olika mål Prop.1982/83:68 II hosägaren, dels normala kommersiella mål, dels också t.ex. regionalpoliliska och arbelsmarknadspolitiskamål .Delvis har därför uppbyggnaden av företagsgruppen berott pätillfälligheter och problem i privata företag. Inom Statsförelagsgruppenfinns verksamheter inom en mängd olika branscher och av vilt skilda typer.Motiven för elableringar eller förvärv av de olika förelagen är långt ifrånenhetliga. Vissa allmänna motiv framstår dock som mer betydande, t. ex. all slatenhar ell direkt ansvar för ell rationellt utnyttjande av landelsnaturtillgångar. Försörjningsskäl har motiverat tillkomsten av vissa statligaföretag, t. ex. AB Ceaverken. Etl viktigt motiv för statligt förelagande har imånga fall varit önskemålet all lösa väsentliga sysselsättningsproblem. Det vardelta motiv som ursprungligen låg bakom tillkomsten av bl. Deskäl som ursprungligen har motiverat ell förvärv eller tillkomsten av ellförelag har i många fall försvagats. Förelaget har då kunnat fortsätta atlutvecklas enligl renl affärsmässiga principer i de flesta fall.