prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Jagvill inte utesluta att de kurser som organiseras för dessa speciella ändamålkan visa sig svara mot också mera varaktiga utbildningsbehov. De bör dä kunnautvecklas flll att bli en del av det ordinarie kursutbudet inom givnadimensioneringsramar. Motdenna bakgmnd bör ramarna för gymnasieskolan utökas med 2000 platser, somsärskilt avdelas för olika former av påbyggnadsutbildning. Kostnaderna härförberäknar jag till 45 milj. kr. Häri har jag dä inräknat kostnader för bidragtill utrustning och för studiesociala åtgärder enligt gällande bestämmelser.Dessa kostnader beräknar jag flll 9 resp. 8 milj. kr., inalles 17 milj. kr. Förhoppningsvisbehöver de åtgärder jag här föreslagit bara bli av tillfällig art. Alla deslag av resurser som vanhgtvis behövs när man planerar för mer varakflgutbildning kan därför inte behöva tas i anspråk. Jag finner det också naturligtatt man i kommunerna även vill pröva alternativa vägar såsom inbyggd utbildningoch förhyrning av lokaler. Jag vill i sammanhanget erinra om det nuvarandestimulansbidraget om . per nyinrättad och utnyttjad plats inom sektornför industri- och hantverksyrken. Sådant bidrag bör givetvis fä utgå även vidnu berörda utbildningar i de fall de hör till denna sektor. Kostnaden för dettaändamål beräknar jag till 4 milj. kr. Den sammanlagda kostnaden för de åtgärdersom jag här föreslagit uppgår därmed till 49 milj. kr. Eftersomde påbyggnadsutbildningar jag här talat om även bör kunna anordnas inom komvuxdär sä är lämpligt, bör komvux ges möjlighet att anordna dessa utbildningarutanför ordinarie flmram. Kurserna bör dock inte få starta utan att samrådförst skett med länsarbetsnämnden. Tilldet jag nu sagt om extraordinära åtgärder och krav på stor flexibilitet tillförmån för snabba insatser för de arbetslösa ungdomarna vill jag läggaföljande. Föratt få bästa effekt av anslagna medel bör i viss utsträckning resurser kunnaöverföras från gymnasieskolan till komvux, om det - med den kortaförberedelsetid som står flll buds - visar sig att gymnasieskolan inte kanfylla sin kvot på 2000 platser och om samfldigt komvux har kapacitet för att taemot fler arbetslösa ungdomar. Jag ser för min del i detta ett utmärkttillfälle att pröva en samverkan mellan gymnasieskola och komvux. Regeringenbör inhämta bemyndigande att medge en sådan omfördelning. Jaghemställer att regeringen föreslär 1. attgodkänna vad jag har förordat om högre specialkurser och andra påbyggnadsutbildningar inom gymnasieskolan och kom munal vuxenutbildning, 2. att till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /84, utöver vad som föreslagits i prop.1982/83:100, bil. 10, under åttonde huvudtiteln anvisa ytterligareförslagsanslag av . 3. att bemyndiga regeringen attvid behov göra omfördelningar av resurser från gymnasieskolan till kommunalvuxenutbildning i enlighet med vad jag har förordat. Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. Medhänvisning till vad jag anfört om påbyggnadsutbildningar i gymnasieskolanhemställer jag att regeringen föreslår att tillBidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. för /84,utöver vad som föreslagits i prop. 1982/83:100, bil. 10, under åttondehuvudflteln anvisa ytterligare förslagsanslag av . Bidrag till vuxenutbildning m. m. Förinnevarande budgetår gäller för den kommunala vuxenutbildningen och förgmndutbildningen för vuxna en totalram om nära . I årets budgetproposition har chefen för utbildningsdepartementetföreslagit oförändrade timramar för /84. Förslaget innebärsåledes att några ytterligare besparingar inte skall göras på anslaget flllkomvux och gmndvux. Moflvet för detta är den betydelse dessa bådautbildningsformer har i den situation som råder påarbetsmarknaden. Riksdagenhar också bemyndigat regeringen att - i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar- öka antalet undervisningsflmmar i komvux för att beredautbildningsmöjligheter för arbetslösa (prop. 1982/83:100, UbU 1982/83:17, rskr1982/83:196). Allatecken tyder nu på att förhållandena på arbetsmarknaden även Prop.1982/83:150 6 /84 kommer att vara sådana att särskilda åtgärder behövs för attbereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa. Jag har av chefen förutbildningsdepartementet erfarit att hon därför kommer att föreslåregeringen att besluta om utnyttjande av bemyndigandet. Det bör enligt henneske på så sätt att kommunerna får rätt att anordna vissa kurser inom kommunalvuxenutbildning utanför den av beslutade ramen av undervisningsflmmarför /84. Denna rättighet för kommunerna bör förknippas med ettvillkor aU eU visst lägsta antal av kursdeltagarna i dessa kurser ärarbetslösa. De kurser som bör få anordnas pä detta sätt är delsgmndskolekurser, dels gymnasieskolekurser i yrkesämnen, i teknologi och övrigatekniska ämnen samt i naturvetenskapliga ämnen, dels också särskildayrkesinriktade kurser. Beslut om att av arbetsmarknadsskäl anordna sådanakurser bör givetvis föregås av ett samråd mellan kommunen ochlänsarbetsnämnden. Medledning av de insatser som komvux har kunnat göra för att geutbildning åt arbetslösa räknar jag med en omfattning under /84i storieksordningen IIOOOO undervisningstimmar. Kostnaderna härför kan beräknastil) ca,20milj. Jagräknar med att ca 11000 kursdeltagare kommer att beröras av verksamheten. Avdessa kommer en del att delta i flera kurser under hela läsåret, medan andradeltar . Omräknat i heltidsstuderande innebär detta enhgtmina beräkningar ca 4400 personer under en termin. Dennainsats kommer att innebära även vissa ökade studiesociala kostnader. Dessa kanendast överslagsvis beräknas. I en del fall kan vuxenstudiestöd tänkasförekomma, i en del utbildningsbidrag. Det bhr givetvis också möjligt fördeltagare i dessa kurser att söka studiemedel. Totalt torde kostnadema förstudiesociala insatser för deltagare i berörda kurser komma att uppgå flll ca30milj. Jaghemställer afl regeringen bereder flilfälle attta del av vad jag har anfört angående bidrag till vuxenutbildning m,m. Sysselsättningsskapande åtgärder inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde, mm Föredragande: statsrådet såvitt avser frågor underlittera B och C statsrådet såvitt avser frågor under littera D Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /84 såvitt avser verksamhetsområde Regeringen tog efter tillträdet i oktober 1982och under de påföljande månaderna initiativ till en seriearbetsmarknadspolitiska åtgärder för att såväl kort- som långsiktigt stödjasysselsättningen. Den totala kostnaden för åtgärderna uppgick till närmare 4miljarder kr. Åtgärderna gav omgående resultat och den snabba ökningen avarbetslösheten kunde brytas. 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgärderoch i årets budgetproposition pekade regeringen på att även om det ekonomiskaåtgärdsprogrammet sattes in med största möjliga snabbhet, måste man pä grundav det utomordentligt ogynnsamma utgångsläget räkna med en fortsatt högarbetslöshet under återstoden av innevarande budgetår. Även för budgetåret1983/84 bedömdes arbetsmarknadspolitiska insatser av stor omfattning komma attbli nödvändiga. I genomsnitt ökade arbetskraftsutbudet mellan åren 1981och 1982 med 18000 personer. Denna ökning var avsevärt lägre än de föregåendeåren. var antalet personer i arbetskraften ca26000 fler än året innan. Fyra femtedelar av denna ökningutgjordes av kvinnor. När tecken pä en konjunkturuppgång blir märkbara, finns detskäl anta att arbetskraftsutbudet börjar växa snabbare. Tendenser till ökadveckoarbetstid och minskad frånvaro bidrar dessutom till att utbudet i timmarökar relativt mer än antalet personer. Under de tre första kvartalen är 1982 var antaletsysselsatta lägre än . Sedan oktober månad 1982har antalet sysselsatta varit ca 15000 fler än . Dennaökning får helt tillskrivas den ökade volymen av arbetsmarknadspolitiskainsatser och dä främst beredskapsarbeten. Jämfört med fjolåret hade antaletpersoner i beredskapsarbeten ökat med ca 28000. 1 1982/83. Prop.1982/83:150 2 sättningen på den öppna arbetsmarknaden låg således dessamånader fortfarande på en lägre nivå än föregående år. Antaletsysselsatta inom industrin har enligt arbetskraftsundersökningarna hittillsunder året varit ca 20000 färre än . Sysselsättningsminskningenfortsätter således, men minskningen har under den senaste tolvmånadersperiodensuccessivt avtagit. Inom den offentliga tjänsteproduktionen ökade antaletsysselsatta med ca 14000 mellan första kvartalen . Dettainnebär en fortsättning av den tidigare observerade svaga sysselsättningsökningeninom den offentliga sektorn. Ökningen är en direkt följd av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. I stort sett motsvarassysselsättningsökningen av tillväxten av beredskapsarbeten inom stat, kommuneroch landstingskommuner. Inom privata tjänster exkl. varuhandel och samfärdselökade sysselsättningen med ca 30000 personer. Ökningen inom dennasektor har under en följd av månader varit stabil. Enligtarbetskraftsundersökningarna uppgick antalet arbetslösa i årtill 147000, vilket innebär 6000 färre än i tjol. uppgick antaletarbetslösa till 155000 eller 20000 fler än i februari året innan samt i marstill 149000 eller 25000 fler än . Marssiffrornainnebär en relativ arbetslöshet på 3,. För män var nivån 3,och för kvinnor3,. Detta motsvarar 83000 män resp. 66000 kvinnor. Ungdomsarbetslöshetenuppgick till 47000 eller . Flickornas arbetslöshet låg pä 7,ochpojkarnas pä 7,. omfattades totalt 184000 personer av olikaåtgärder, varav 75000 i beredskapsarbeten (43000 män och 32000 kvinnor) och44000 i arbetsmarknadsutbildning (25000 män och 19000 kvinnor). Förberedskapsarbetena innebär detta den högsta nivån . () har i skrivelser till regeringen pekat på det fortsatt svaga läget påarbetsmarknaden och också lämnat förslag till förstärktaarbetsmarknadspolitiska insatser och för /84.Vad gäller insatser har regeringen genom beslut den 17 mars1983 medgivit att AMS får utnyttja en del av de medel som avsatts föromställningsbidrag till beredskapsarbeten och ungdomsplatser. Av de 200 milj.kr. som beräknades i förra årets budgetproposition för omställningsbidrag får20 milj. kr. utnyttjas för ungdomsplatser och 125 milj. kr. Denna omdisponering av medel inom anslaget B 4.Sysselsättningsskapande åtgärder vill jag nu anmäla för . Härutövervidgades ramen inom område för kommunalvuxenutbildning för arbetslösa med 30 milj. kr. Finansministernhar redogjort för den allmänna ekonomiska utvecklingen ochdärvid pekat på vissa för svensk ekonomi positiva utveckhngstendenser.Orderingång, export och produktion inom industrin ökar vilket pä sikt kommeratt påverka sysselsättningen och ekonomin som helhet. Den positiva utvecklingenför industrin kan till stor del tillskri- vas den kraftiga devalveringen. har ekonomin iUSA visat flera tecken pä uppgång vilket positivt bör kunna påverka vår exportytterligare. Emellertid har våra viktigaste handelspartners i Europafortfarande ett lågt kapacitetsutnyttjande och en mycket hög arbetslöshetvarför tillväxten i den samlade exportefterfrågan kommer att vara betydligtlägre än vad som normalt kännetecknaren uppåtgående utveckling. Länsarbetsnämndernaräknar i sina prognoser med ett kvarstående behov av omfattandearbetsmarknadspolitiska åtgärder . 1 likhet medkonjunkturinstitutet räknar nämnderna med att företagens efterfrågan påpersonal kommer att vara låg under större delen av året. Först mot slutet avåret kan ett behov av nettorekrytering komma i fräga. räknar man medatt tillväxten i arbetstillfällen inom den offentliga sektorn kommer att varamycket begränsad. Underloppet av är det mot denna bakgrund realisflskl att räkna med attminskningen av antalet industrisysselsatta kommer att avta successivt.Eventuellt kan det också bli fråga om en begränsadåterhämtning. kommer sysselsättningsutvecklingen inom andra sektoreratt vara fortsatt svag. Genom att arbetskraftsutbudet kommer att fortsätta attväxa i minst samma takt som kommer det även under budgetåret1983/84 att erfordras sysselsättningspolitiska åtgärder i ungefär sammaomfattning som under innevarande budgetår. Behovet av åtgärder kommer att vararelativt omfattande medan utvecklingen ärnågot svårare att förutse. Åtgärdernas inriktning och omfattning Som jag tidigare redovisat finns det vissa positivautvecklingstendenser i den svenska ekonomin. Tecknen på en begynnandeåterhämtning för industrin är flera. kommer de strukturellaförändringarna i näringslivet att fortsätta och utrymmet för expansion inomden offentliga sektorn att vara begränsat. Trotsvissa positiva tendenser är problemen på arbetsmarknaden omfattande.Ungdomarnas svårigheter att få arbete består. De nytillträdande kvinnorna hargenom den svaga ökningen av antalet anställda inom den offentliga sektorn fåtten relativt sett svårare situation . Inom byggverksamheten fömtserlänsarbetsnämnderna risk för kraftigt ökad arbetslöshet under den kommandevintern. Antalet långtidsarbetslösa är högt. Mot denna bakgrund har jag bedömt det angeläget att redannu föreslå regeringen ytterligare åtgärder för nästa budgetår för att hällasysselsättningen uppe och minska arbetslösheten. Regeringensåtgärder allt tillträde har inriktats på att stödja ochstimulera en tillväxt inom industrin. När vi nu kan se tecken på en begynnandeåterhämtning måste de sysselsättningspolitiska insatserna utformas sä att deaktivt stödjer denna del av svenskt näringsliv. 1982/83:150 4 Arbetsmarknadsutbildningen föreslås utvidgas till attomfatta 125000 deltagare under /84. Utbildningen bör inriktas påatt stödja industrins rekrytering. Inom arbetsmarknadsutbildningens ramförordas vidare att det försök med utbildning av redan anställda som bedrivitsi samarbete mellan AMS, och Svenska metallindustriarbetareförbundetfår utvidgas till andra områden inom industrin under förutsättning attindustrin gör vissa motprestationer. Verksamhetenbör bedrivas på försök under det närmaste budgetåret och den framtidaomfattningen och inriktningen får prövas i samband med att det kommandebetänkandet från kommittén (A 1980:02) för arbetsmarknadsutbildning ochföretagsutbildning (KAFU) behandlas. Att det begränsade försök som bedrivsföreslås utvidgat skall ses mot bakgrund av de speciella krav på hög beredskapav yrkeskunnig personal som måste anses föreligga för svensk industri. Jagvill emellertid i sammanhanget erinra om de pågående förhandlingarna mellanarbetsmarknadens parter som kan leda fram till ett avtalsom reglerar utbildning i företagen och anställning av ersättare, praktikanterm.m. För attunderlätta industrins rekrytering och mer allmänt skapa goda förutsättningar fören industriell utveckling föreslås att för nästa budgetär inrättas ett nyttanslag om 100 milj. kr. Medel frän detta anslag skall användas för varierandeinsatser som pä ett aktivt sätt bidrar till expansion av sysselsättningen inomindustrin. Det kan gälla informationskampanjer för att förmå industrin atttidigarelägga sin rekrytering och utbildning liksom kampanjer som riktar sigtill de arbetsökande. Sådana kampanjer kan också ingå som ett led iansträngningarna att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadens parter har förklarat sig intresserade av att samverka medregeringen i sådana informationsinsatser. Trots mycket omfattande arbetsmarknads- ochutbildningspolitiska insatser under innevarande budgetår liggerungdomsarbetslösheten pä en hög nivå. var 48000ungdomar under 25 är arbetslösa, vilket motsvarar 7,. Av ungdomarna var 23000flickor. hade ca 48 000 ungdomar beredskapsarbete och ca 15 000deltog i arbetsmarknadsutbildning. Skolans åtgärder för 16-17-åringarna omfattadeca 17000 personer. Av årskullen 16-äringar (f.n. 123000) som under våren 1983avslutar sin grundskoleutbildning beräknas ca 100000 gå direkt vidare tillnågon form av utbildning inom gymnasieskolan. Arbetsmarknaden för ungdom utanyrkesutbildning eller annan utbildning efter har försämratsavsevärt . Enligt s.k. februariundersökningår 1982 var arbetslösheten dubbelt sä hög (10,) bland ungdomar med enbart grundskoleutbildningjämfört med dem som hade gymnasial utbildning. För att bryta denna utvecklinghar regeringen i årets budgetproposition föreslagit att gymnasieskolansdimensionering ut- ökasytteriigare till 8,högre än det totala antalet 16-åringar. Vidare harförslag lagts fram om ett nytt samlat och enhetligt åtgärdsprogram för ungdomunder som efter avslutad grundskola inte genomgår reguljär utbildningeller har fast arbete. Tillsammansmed de insatser som statsrådet har förordat och sominnefattar särskilda medel för anskaffande av ungdomsplatser bör ettheltäckande system kunna skapas så att ungdomar under 18 är skall kunna beredasutbildning, arbete, ungdomsplats eller annan meningsfull verksamhet. Närdet sedan gäller de arbetslösa ungdomar i åldern som har genomgåtteller avbmtit en utbildning i gymnasieskolan sä kan denna grupp komma att ökaunder nästa budgetår. I årberäknas ca 40000 ungdomar avsluta 3- och 4-äriga linjer i gymnasieskolan ochca 70000 en 2-ärig utbildning. Detta innebär att ca 7000 fler ungdomar i årlämnar gymnasieskolan än föregående är. Till detta kommer de ca 10-15000ungdomar som avbrutit en gymnasieutbildning under /83 och för vilkaåtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar inte är den mest lämpligastödinsatsen. Denstörsta delen av ungdomarna som i vår avslutar sin gymnasieutbildning kommeratt gä vidare till ett arbete eller till en högskoleutbildning. Emellertid riskeraren allt större del av ungdomarna i åldern som har gymnasieutbildningatt bli arbetslösa. Om inte ytteriigare arbetsmarknads- ochutbildningspolitiska åtgärder vidtas , flnns stora risker attarbetslösheten i denna grupp ungdomar kommer att öka. Denutvidgning av vuxenutbildning och särskilda påbyggnadskurser igymnasieskola och komvux som statsrådet förordat samtde åtgärder i form av ökad volym för arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbete samt värvning av dessa som jag strax kommer till innebär enväsentlig förstärkning av insatserna för de något äldre ungdomarna. Jag har idessa frågor samrått med statsrådet . Förslagläggs också fram om särskilda åtgärder för ungdomar med handikapp. Jagåterkommer strax till detta. Arbetslösheteninom byggnadsindustrin har under är 1982 legat på en högre nivå än tidigare är.För år 1983 kan en viss säsongmässig förbättring förutses under det förstahalvåret. Utsikterna /84 innehåller många osäkerhetsfaktorer.Enligt bedömning kommer under är 1983 en viss ökning attske uttryckt i volym, men genom en produktivitetsökning väntas antaletsysselsatta minska med någon procent. Länsarbetsnämndernas prognoser för denkommande vintern är dystrare än som man framhåller ökadosäkerhet när det gäller bedömningen av ombyggnads- och reparationsarbeten. Enligtmin mening är det nödvändigt att även inför kommande vinter särskilt stimulerabyggandet. Regeringen har därför med utnyttjande av ti /83. Prop.1982/83:150 6 flnansfullmaktentidigare beslutat tidigarelägga statliga byggen för ca 1 000 milj. kr.Härutöver kommer bostadsministern att föreslå att ramarna förbidrag och lån till samlingslokaler samt för reparationslån m.m. utvidgas medsammanlagt 160 milj. kr vilket motsvarar en investeringsvolym pä ca 500 milj.kr. Den direkta sysselsättningseffekten kan beräknas till ca 2400 årsarbetskrafteroch lika många i bakomliggande led. Trots vidgadeutbildningsinsatser m.m. kommer enligt min bedöming beredskapsarbeten atterfordras i ungefär samma omfattning som under innevarande budgetår vilketenligt AMS innebär ca 11 milj. dagsverken. Beredskapsarbetena behövs särskiltför att begränsa långtidsarbetslösheten och för att stödja de något äldreungdomarna. AMS har prioriterat de långtidsarbetslösa i sinaåtgärder och de hittillsvarande resultaten pekar på att man lyckats stoppa denmycket snabba ökningen av antalet längtidsarbetslösa. I årets budgetpropositionuppskattades behovet av sysselsättningsdagar för beredskapsarbeten under nästabudgetår till 7,7 milj. angavs att det slutliga behovet avberedskapsarbeten inte kunde bedömas vid beredningen av propositionen. Jagräknar nu med att ca 10 milj. dagar kommer att erfordras under budgetåret1983/84 samt att en viss koncentration av insatserna måste göras redan tidigtunder för att undvika en så dramatisk uppgång i arbetslösheten somvi hade . Det är ännu för tidigt attdra några bestämda slutsatser av de särskilda insatserna motlångtidsarbetslösheten. AMS kommer att presentera en utvärderingoch pä grundval av denna får ställning tas till vilka åtgärder som ärerforderliga. I det sammanhanget bör också de framställningar om åtgärder motutförsäkring som kommit från LO, TCO och arbetslöshetskassornas samorganisationbehandlas. Jag vill emellertid redannu peka pä en väg som i viss utsträckning bör kunna användas för att minskalångtidsarbetslösheten. Enskilda beredskapsarbeten - med statsbidrag om avlönekostnaden - anordnas endast för ungdomar . Antalet sädanaarbeten har vuxit snabbt och uppgick i februari 1983till 15000. Enligt min mening finns det skäl att i begränsad utsträckning och isamråd med de fackliga organisationerna pröva i vad män enskildaberedskapsarbeten skulle vara ett verksamt medel för att hjälpa ocksålångtidsarbetslösa . Denna åtgärd är möjlig att genomföra inom ramenför nu gällande bestämmelser. hade över44000 personer beredskapsarbete hos kommuner och landstingskommuner. Dettamotsvarar av det totala antalet anställda. hade igenomsnitt 26000 personer beredskapsarbete hos dessa huvudmän. Ävenunder det kommande budgetåret kan behovet av beredskapsarbeten hos kommuneroch landstingskommuner beräknas bli omfattande. Motdenna bakgrund föresläs att AMS för vidare befordran till länsarbetsnämndernafår disponera 300 milj. kr. under /84 för att stödjatidigareläggning av fasta arbeten i kommuner och landstingskommuner. De fastaarbetena skall utgöra ett nettotillskott och således ligga utöver vad somannars skulle kommit till stånd. Detta nettotillskott kan näs genom t. ex.satsning på ny verksamhet eller genom att ersättningsrekryteringtidigareläggs. Medlen motsvarar tidigareläggning av ca 3500 nya arbetstillfällenunder vid statsbidrag av de totala lönekostnaderna. Bidragetutgår för den period tidigareläggningen avser, dock högst ochendast för anställning som görs . De föreslagna medlenmotsvarar av det statsbidrag kommuner och landstingskommuner får underinnevarande budgetår för beredskapsarbeten inom tjänstesektorn. I budgetpropositionenanmälde jag att AMS arbetade med en översyn av flyttningsbidragen. På grundvalav de förslag som AMS lagt fram föreslås en förenkling och reducering avantalet bidragsformer inom flyttningsbidragen. Härigenom skapas också utrymmeför en höjning av starthjälpen för flerpersonshushåll. De totala kostnaderna förde åtgärder som jag här kort har redovisat uppgår till 2750 milj. kr. Jagövergår nu att mera i detalj behandla de olika förslagen som ligger inomarbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde. AMShar i skrivelse hemställt att ytterligare 30 milj. kr. ställstill styrelsens förfogande för förstärkning av arbetsförmedlingen med extrapersonal under /84. Enligt AMS har det rådandearbetsmarknadsläget medfört att kraven på framför allt arbetsförmedlingen harökat avsevärt under innevarande budgetår. AMS förutser ingen ändring iarbetsbelastningen under det kommande budgetåret. AMS anser det därförsynnerligen angeläget att de personer som tillfälligt under innevarandebudgetår och efter regeringens bemyndigande har kunnat anställas inomarbetsförmedlingen, samtliga kan beredas fortsatt anställning under nästabudgetår. har på grundvalav årets budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 12 s. 47) anvisat 10 milj.kr. vilket motsvarar ca 80 årsarbetskrafter för att under nästa budgetärförstärka arbetsförmedlingen med extra personal. Vidare har regeringen ipropositionen 1982/83:120 om utveckling i föreslagit att 50tillfälliga tjänster som arbetsförmedlare bör fä inrättas för att under entvåårsperiod arbeta med den övertaliga personalen vid i Malmfälten.Dessutom har regeringen i prop. 1982/83:147 om vissa varvsfrägor, m.m.föreslagit att AMS bör få 2,1 milj. kr.