prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — En stor del av MONAP och biståndet tUl undervisningen har bestått av import avutrustning. Ett av de främstahindren för utvecklingssamarbetet, liksom för landets utveckling i allmänhet,är bristen pä kvalificerad personal och därav följande problem inom förvaltning ochnäringsliv. önskaranvända outnyttjat utrymme i landramen för all utvidga samarbetet inomskogsindustrin, atl rusta upp befinfiiga industrier och öka importstödet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): 1982/83:100 Bilaga 5 218 MONAP, svensk andel Av reservationenutgörs av medel anslagna för skogsindustrin i Messica, 12 milj krav importstödsmedel, och avser MONAP. Återstående är ointecknat. HittUls har drygt hälften av biståndetutgjorts av importstöd. Nära hälften av importstödet har använts för inköp avsvenskt papper och massa. En tredjedel av importstödet finansierar inköp avvete och ris, medan återstoden har använtsför flygplan inklusive utrustning för besprut-ning i jordbruket, bormtmstning, fordon och reservdelar, samt varor ochtjänster för fiskebätstillverkning. Det gemensammanordiska stödet till lantbmkssektorn (MONAP) har bestätt av varor, pengar och personal.till 26 projektspridda över hela landet inom jordbmk,skogsbruk, husdjursskötsel och fiske. Framgången inom de enskilda projekten harväxlat. Av ett dussin s k produktionsprojekthar hälften lett till produktionshöjningar. Lönsamheten har dock varittvivelaktig. Avsalupriserna pä jordbruksprodukter är inte kopplade till produktionskostnaderna, varför det är svårt alt mätaeffektiviteten inom de enskildaprojekten. En stor del av MONAP går till statsjordbmk, som är avsedda att utgöra basen för städernas livsmedelsförsörjningsamt för landets export av vissa jordbruksprodukter (bomull, te, cashewnötter,socker). Sysselsättningseffekterna har varit betydande. Enbart inomskogsplanteringsprojektet har 3 000 personer anställts. 1982/83:100 Bilaga 5 219 Stödet har främstanvänts för inköp av läroböcker, kartor och utmstning till nya yrkesskolorsaml tiU alfabetisering och vuxenutbildning. Biståndet har ofta varit enfömtsättning för att uppnå en godtagbar nivå på denna undervisning ochhar bidragit till att kunnat genomföra alfabetiseringskampanjersom nått över en miljon människor. Konsultfonden haranvänts för 24 olika konsultstudier. Den har varit ett flexibelt ochviktigt instmment för utvecklingsplaneringen. En av studiernainom konsultfonden har lett till ett skogsindustriprojekt för tUlverkning avsågade trävaror och spånskivor. Investeringskostnaden beräknas till över 200milj kr. Det svenska bidraget är på . Den arabiska utvecklingsbankenBADEA har lämnal en mjuk kredit på . Resterande kostnader täcks avMozambique. Internationell upphandling tillämpas. Svenska företag har hitfiUs tecknatavtal om leveranser till projektet vilka beloppsmässigt överstiger det svenska bidraget. Energi Iseptember godkändes en insats för stöd till energidistribution. OUka insatserförbereds för all med svenskt stöd rusta upp befintliga industrier. Personalfonden harinneburit att kunnat finansiera de utländska kostnaderna för rekrytering avca 1300 biståndsarbetare. SAREC /82 forskningsverksamhet vid i med2,. Regeringen fattade beslut om fortsatt bidrag tillforskningssamarbetet med under budgetåren 1982/83 och 1983/84.Afrikagmpperna har ca 45 volontärer i landet. har erhållit 18 miljkr av katastrofmedel, varav har kanaliserats via Röda Korset och återstoden viaMozambiques regering. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 220 Offentligt bistånd/person 2,7 milj (1980) 3,(1975-80) (1980) (1980) (1981/82) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 221 Sandinistfronten,som ledde kampen mot diktatorn , har som gått sedanmaktövertagandet befäst sin stäUning inom det politiska livet. Oppositionspartiernaoch mot fronten kritisk press har fått allt svårare att verka. Det privatanäringslivet och den kyrkliga hierarkien harkommit i motsatsställning fill sandinistfronten. råder undantagsfillstånd i Nicaragua.Bakgrunden är hotfuUa uttalanden från och otaliga mUitära incidentervid denhonduransk-nicaraguanska gränsen. Från läger inne i har band ur Somozas f d nationalgarde angripitnicaraguanska gränsposteringar och ekonomiska installationer. Oroligheternaföranledde den nicaraguanskamilitären att flytta de Miskito-indianer som var bosatta i gränszonen fill uppsamlingsläger längre in i landet.Förflyttningen kunde inte genomförasutan protester och 10 000 indianer flydde in i . Återuppbyggnaden efter kriget fortgår. Enöversvämningskatastrof orsakade emellertid omfattandemateriella skador och elt bakslag i återuppbyggnadsarbetet. Enligt en beräkning avFN uppgick landets totala kostnader för katastrofen tUl ca . har ettbekymmersamt ekonomiskt läge. Investeringarna är låga inom näringslivet och sker främstinom den offentliga sektorn och finansieras till stor del av bistånd frånutlandet. Ufiandsskulden uppgår tUl ca . BNI, som krigsåret1979 sjönk med för att 1980 och 1981 öka med vardera året, låg antagligenstilla 1982. Arbetslösheten ligger på mot för några är sedan. Arbetet pä enjordreform fortskrider. Målet är att av jorden skaU överlämnas fillsmåbönder, uppgå i stora statliga produktionsenheter och resterande utgöras av störreprivatägda jordbmk. Undervisning och hälsovård har fortsatt hög prioritet iregeringens program. En miljon människor befinner sig i utbildning. Genom hälsovårdenhar bla barnadödligheten kunnat nedbringas väsentligt liksom antalet fall av malaria och polio. Kort tid efterinbördeskrigets slut ijuli lämnade som hjälp fillNicaraguas åtemppbyggnad. 1980/81 anslogs och 1981/82 40 mUj krför utvecklingssamarbetet med . För innevarande budgetår haranslagits . slöts ett tvåårsavtal förkalenderåren 1983 och 1984 omfattande . Biståndet harhittills koncentrerats till hälsovård och skogsbmk. Samarbetet inriktas dockaUtmer pä produktiva sektorer såsom mineralprospektering, gmvdrift,skogsteknik och energiproduktion, medan stödet till häl- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 222 sovården gradvis avvecklas. Nicaraguasadministrafiva kapacitet atl fillgo-dogöra sig biståndet är god, varför SIDAsmedverkan kunnat begränsas. Insatserna inom gruv- och skogsbruk ochskatteadministrationen genomförs i nära samarbete mellan svenskakonsultföretag och nicaraguanska myndigheter. Erfarenheterna av denna form avutvecklingssamarbete är hitfills mycket positiva. Medelsfördelningen framgår avföljande tabell (milj kr): Utbetalt 1981/82 Planerat 1982/83 Reservationen frän1981/82 beror pä förseningar pä grund av att avtalet /82 inte kundeundertecknas förrän . Biståndet inomhälsovården går tUl att färdigställa ett barnsjukhus i huvudstaden, åtemppbyggaett distriktssjukhus i provinsen , bygga om och utmsta olika hälsostationer,bygga ett kylmm för förvaring av vaccin och mediciner m m. Insatsen avser dels enstörre basstudie över skogsresurser dels olika studier i anslutningtill existerande sågverk och en plywood-fabrik samt tiU ett planerat skogsindustrieUtkomplex i landets nordöstra del. Insatsen omfattarmineralprospektering, utbildning av personal pä olika nivåer, personalbiståndtill ansvariga myndigher samt uppbyggande av ett minerallaboratorium förjordanalys o dyl. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 223 Samarbetet påenergiområdet har ännu ej inletts. har framlagt förslag om attuppföra minikraftverk. , som inleddes , syftar tUl atteffektivisera landets skatteuppbörd, bl a genom att införa ett enhetligt personnummersystem. SAREC har träffat avtal om stöd med 2,8milj kr för mineral-, jordbruks-, energi-samt medicinalväxlforskning. Genom stöder ett projekt för rehabilitering avhandikappade ungdomar. Enskilda organisationer som får stöd för insatser iNicaragua är bl a Adoptions-centmm. Ca20 svenska volontärer har 1982 varitverksamma i . De har varit rekryterade av Utbildning förbiståndsverksamhet (UBV). har medanledning av den översvämningskatastrof, som drabbade imaj 1982, lämnat i katastrofbistånd. Beloppet används bl a föråteruppbyggnad av bostäder. Även den nya fredskåren. Svensk volontärsamverkan, planerar attstarta verksamhet i . 1982/83:100 Bilaga 5 224 15 milj (1981) 1,(1981) (1979) Offenfiigt nettobistånd/person - totalt (exkl östländer) (1980) (1981/82) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 225 Hörnstenarna i SriLänkas ekonomi är jordbmks- och plantageproduktion. Hälften av de sysselsatta finns inom dessa näringaroch ca tvä tredjedelar av exportintäktemakommer från te-, gummi- och kokosnötsproduktionen samt vissa andraexportgrödor. Kraftiga satsningar har gjorts pä tiUyerknings- och anläggningsindustrin. har enomfattande liberaUsering av ekonomin genomförts. Syftet har varit att öka tillväxt och sysselsättning. Dettahar tagit sig uttryck i ambitiösautvecklingsprogram, främst kraftutvinnings- och bevattningsprojektet , utbyggnad av tull- och skattefria industriområden samt ett program förstadssanering och bostadsbyggande. Åtgärdema har lettlUl en årlig ekonomisk tUlväxt på i genomsnitt , jämfört med 1970-76. Arbetslöshetenhar sjunkit från tiU (1981). Den kraftigaökningen av investeringarna, som 1981 tog i anspräk totah av BNI, bidrogtill en överhettning inom delar av ekonomin. Stora underskott uppstod istatsbudget och bytesbalans och prisnivån steg 1981 . Risproduktionen harhämmats av svär torka. Produktionen av landets viktigaste exportprodukter harstagnerat. Torkan har ocksä orsakat brist på elektrisk kraft, som efterfråganstigit kraftigt. Elbris-ten förväntas bestå fill dess de storaMahaweli-investeringarna börjar tas i drift. Kombinationen avkraftigt ökad importefterfrågan, stora prisstegringar och svårigheterna att ökaexportintäkterna har lett till atl Sri Länkas regering1980 inledde ett ekonomiskt återhämtningsprogram i enlighet med rekommendationer från bl a IMF och Världsbanken.Det omfattar nedskärning av statsbudgetens utgifter Mahaweli-programmet undantaget - samt vissa skattehöjningar. Enligt är 1982 och 1983 de krUiska åren förden lankesiska ekonomin. Mahaweli-investeringarna beräknas då kulminera, med åtföljande begränsningarav utrymmet för andra utgifter på statsbudgeten. 1981 skars de statligainvesteringarna ner vilket bidrog fill att dämpa inflafionen till ca20%. Omfattningen av det internationeUa biståndet blir av stor betydelseför Sri Länkas möjligheter alt genomföra utvecklingsprogrammet, dä nära 3/4 avutvecklingsbudgeten finansieras med utländskt kapital. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 226 Sverigesutvecklingssamarbete med Sri Länka regleras av ett tvåårigt avtal för perioden1982/83-1983/84 och omfattar totalt , varav avser1982/83. Av beloppet går fill vattenkraftsprojektet , somär en del av Mahaweli-programmet. Det ändamålsbestämdabiståndet koncentreras till landsbygdsutveckling och utbildning medan stödet tillhälsovård och vissa projekt i samarbete med FNs fackorgan avvecklas /83. Detsammagäller stödet till familjeplaneringsprogrammel. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): DisponibeU 1981/82 1982/83 1981/82 1982/83 Reservationen varvid utgången av 1981/mot året innan. Troligenkommer reservationen att öka ytterligare på grund av långsamma utbetalningarför landsbygdsutveckling och utbildning. stödersedan 1979 etl distriklsutvecklings- program i Mataradis-triktet i den södratättbefolkade delen av landet. Under 1979-1981 utnyttjades det svenska stödetfrämst lill jordbmksrädgivning, lill att uppföra utbildningsinstitut försmåbrukare, till atl rusta upp tefabriker, förbättra vägar ochbevattningsprojekt samt till kooperativ verksamhet i samarbete med SCC och tiU kvinnoutbildning. Stödet består av bidrag fillundervisningen för att bl a täcka kostnader förutbildning i tekniska och naturvetenskapliga ämnen på sekundärnivå och vid specialinsthut. Vidare uppförs ett insthulför utbildning av arbetsledare lill industrin. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 227 ingicksetl sexårigt insatsavtal mellan Sri Länka och om del totala svenska stödet tillvattenkraftsprojeklet Kotmale som, i enlighetmed beslut (prop. 1981/82:215, UU 1981/82:28, rskr 1981/82:426) får uppgå fill högst ,inklusive som i form avimportstöd utbetalats t o m /82. För budgetåren 1982/83-1987/88 uppgår därmed stödet liUKotmale-projektel till ,varav för /83 och för /84. Av de nämnda två årens stöd på 325 miljkr har bundits till upphandling i . Sri Länka skall svara för samtliga lokala kostnader,projektets räntekostnader saml också kostnaderna för de elektriska ochmekaniska leveranser somingår i projektet. Den kommersiella kredit som Sri Länka upptagit i för finansieringen av dessaleveranser garanteras med biståndsanslaget som säkerhet. I enlighet med denöverenskommelse som träffats med Sri Länka skaU projektet färdigställas vid mitten av1985. Kontrakt om dammkonstmk-fionen undertecknades . I syfte attmedverka till att tids- och kostnadsramar hålls har fränsvensk sida tillsatts en oberoende expertgrupp,som skaU följa projektgenomförandet och lämna förslag fill lösningar påproblem som uppkommer . SAREC finansierarforskningsprojekt inom bl a medicin, naturvetenskap och jordbmk. Bland de enskildaorganisafioner som är verksamma i Sri Länka finns , och . Verksamheten omfattar bl aundervisning och hälsovård. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 Offentligt nettobiständ/person - totalt(exkl östländer) 0,55 milj (1980) (1978) (1979) (1979) (1980/81) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 229 Sedan mitten på1970-talet har ekonomiska tillväxt varit hög. Det beror främst på atl avkastningen pägjorda investeringar för export varit god bl a inom socker- ochcellulosaindustrin. Inkomstklyftorna ärfortfarande stora mellan den moderna och den traditionella sektorn.. Arbetslöshetfortsätter att öka liksom utflyttningen avarbetskraft tiU . deltar idet regionala ekonomiska samarbetet mellan de majoritetsstyrda staterna i södra (SADCC). /82 har utbetalats.Medelsramen för samarbetet har /78 varit om året.Utvecklingssamarbetet har reglerats genom särskilda insatsavtal som SIDAtecknat med . Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1981/82 Planerat 1982/83 Undervisning Småindustri Jordbruk (FAÖ) Kooperation m m () Förvaltningsbist,nd (UNDP) Utbildningsplanering Regionalt vägprojekt 5,5 0,8 4,8 0,3 Huvuddelen avbiståndet har använts för stöd till lantbmksfakulteten vid förBotswana och , ett byggnadsprogram för primärskolor, ett program förutveckling av läroplaner, etl småindustriprogram och personalbistånd lillförvaUningen. Primärskoleinsatsen kan komma atl förlängas, medan övriga insatser avslutas senast1983. En ny insats inom undervisningssektorn är under förberedelse. Den avserstöd till un-dervisningsplanerinnginom primärskolan och beräknas kosta ca . 16 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 230 \ \C .-'-4 Bukoba s/on Seren- - rWwanza \ geti f-y Morogor»:-|;:P#~DAR-ES-SALAAM MteradammenW /........................................ / > Iringa/..--'<'''=""_J: / ..-------------------------------------- Yl'H'\ I Mufindi / y 1/ Mbeya::;--Ts, / 1" V.l V---------- v_ Masasi-.' 1 >\ Songea 7------------------ " ..- ) 1V Tu ndu ru » i:;?' yi.\._j fy""' 18,6 milj (1980) 3,(1980) (1980) Offentligt nettobiständ/person - totalt (exkl östländer) (1979) (1981/82) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 231 befinnersig i en allt svårare ekonomisk kris. Det finns f n fä tecken tiU en förändring i positivriktning. Livsmedelsproduktionen stagnerar och exporten av de femvikfigaste jordbmksvarorna har minskat till hälften sedan 1973.Industriproduktionen har sjunkit betydligt och det genomsnitfiigakapacitetsutnyttjandet inom industrin är f n endast . Underskottet iutrikeshandeln överstiger de totala exportintäkterna. Bristen på valuta har gjort detaUt svårare att importerarävaror och reservdelar till. De bakomliggandeorsakerna är både tillfälliga och stmkturella. har drabbats aven kombination av fiera ogynnsamma yttre omständigheter. Torka,oljeprishöjningar, den Östafrikanska gemenskapens sammanbrott och kriget iUganda har starkt åderlåtit landets resurser. Den tanzaniskapolifiken har emeUertid ocksä bidragit till svårigheterna. En överdriven centralisering, lågaproducentpriser, en ineffektiv byråkrati ochen övervärderad valuta är viktiga faktorer i landets ekonomiska kris. beroendeav utländska givare har ökat kraftigt. Biståndet fill svarar för ca70% av landets utvecklingsutgifter. För hälsovård, undervisning ochvattenförsörjning spelar biståndet en avgörande roll. Den nuvarande krisengör än mer beroende av utländskt stöd. För att försökaåstadkomma balans i ekonomin har regeringen uppskjutit åtskilligautvecklingsprojekt. Resurserna skall nu i högre grad inriktas på ökadjordbmksproduktion, landsbygdsutveckling och höjd effektivitet i befinfiigaindustrier. Ökade ansträngningar skall ägnas ål exporten. Med InternationellaValutafonden och diskuterar ell slabiliseringsprogram.Tanzania vill omfördela biståndet till en ökad andel importstöd för attmöjliggöra en ökad import av reservdelar och råvaror främst för industrin. Regeringen lade ijuni 1982 fram ett stmkturanpassningsprogram, som avses ligga tiU gmndför betydande interna reformer i landet. Programmet bygger på en rapport som enarbetsgrupp under ledning av har utarbetat för regering.En fömtsältning för programmets förverkligande torde vara en överenskommelse med IMF,varigenom landet skulle fäett avsevärt fillskott av nya resurser. Det svenskabiståndet fill regleras av elt tvåårigt avtal om respekfive440 milj kr för budgetåren 1981/82 och 1982/83. F n svarar förca av biståndsflödet till . De största biståndsgivarnaefter och är FörbundsrepubUken , , ochDanmark. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 Den ekonomiskakrisen har medfört förändringar i det svenska biståndet. Det inriktas i allt högre grad påupprustning och konsolidering av redanexisterande anläggningar och program. Nya projekt har skjutits . Kostsammare investeringar harsenarelagts eller omplanerats. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Till följd avTanzanias ekonomiska kris har importstödet kommit att bli huvudkomponenten idet svenska biståndet. I övrigt är liksom tidigare industri och undervisningprioriterade ämnesområden. Stödet till skogsbmk, landsbygdens vattenförsörjning ochtill landsbygdshälsovärd fortsätter. Avtal om slöd fill telekommunikationerhar tecknats . I biståndsprogrammet ingår personal till viktiga funktioneri den centrala förvaltningensamt en konsultfond. Inomindustribiståndet, som utgör ca en Qärdedel av medelsramen, är den störstaposten pappers- och massaprojektet i Mufindi. Projektet är ca tre månaderförsenat, vilket innebär att byggnadsarbetena kommit ungefär halvvägs. Denförsta pappersmaskinen beräknas komma att tas i bmk i början av år 1984.Finansiering har säkrats för de återstående infrastmk-turella investeringarna. Uppbyggnaden avsmåindustri i landet stöds genom den tanzaniska myndigheten för småindustri, . Etttjugotal svenska småföretag är engagerade i detta program, som syftar tiU att etableratanzaniska småin-dustriföretag i , Moshi och Mbeya. Vidare lämnas bidrag tiU Tanzaniasinvesteringsbank. Slutligen ges bidrag till uppbyggandet av fyra industrieUainstitutioner och förelag: slandardiseringsbyrän TBS, konsult- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 233 bolaget , verksladsinduslriföreningen . Med hjälp av främstsvenskt stöd har kunnat genomföra ett ambifiöst undervisningsprogram,som inneburit att analfabetismen minskat från 80 tiU . Detsvenska biståndet inriktas på primär-, yrkes- och vuxenutbildning. Brislen påundervisningsmaterial gör det emellertid svårt att upprätthålla kvaliteten påundervisningen. Genom stödet tUllandsbygdens vattenförsörjning har stora delar av landsbygdsbefolkningenfått tillgång liU rent vatten och därmed kunnat få sina levnadsvillkor väsentligtförbättrade. Brister finns dock i fråga om driftoch underhåU av existerande anläggningar. Stödet skall i fortsättningen koncentreras till fyra regioner. I dessa kommertonvikten att läggas på drifts-, underhålls- ochrehabiliteringsåtgärder. Under budgetåret1981/82 kommer ca en tredjedel av medelsramen att disponeras förimportstöd för atl öka kapacitetsulnyttjandet i industrin. Härav är 70 milj krbundet till upphandling i . har framför alltpapper, gmvutmstning, lastbilar och teleutrustning köpts under det bundna importstödet. erhåUer ettomfattande bistånd genom enskilda organisationer. Under /82utbetalades sammanlagt . Huvuddelen går via missionsorganisationerna. Genom SAREC stödsTanzanias centrala forskningsråd med per är. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 'Lang Son Bai ietYri UongBi' tiKrNiS;;*onff vag ... järnväg flod 55 milj (1981) (1980) (1980) Offenfiigt nettobistånd/person (1979) (1980/81) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 235 Ekonomisk och social utveckling ekonomiska lägefortsätter att vara mycket ansträngt. Livsmedelsprodukfionen ökade med 600 000ton . Trots detta behöver 2 mUj lon livsmedel importeras. Vietnamscement-, gödnings- och stålindustri har inte kunnat utnyttjas enligt planemaberoende på dålig företagsledning och brist på kapital för att importerareservdelar. Genom att ge ökat utrymme för privat initiativ har produktionenökat inom jordbmkel och den lätta industrin. skuldtjänst beräknas uppgå fiU drygt1,, motsvarande av förväntade exportinkomster ikonvertibel valuta. har hos begärt multUateralskuldkonsolidering och förhandlingar med () harinletts. Den ekonomiska poUtiken inriktas nu på att öka produktionen avlivsmedel och andra baskonsumtionsvaror, satsa på exportindustrin och utvinnaegna energikällor, främst kol och vattenkraft. Flera länder har minskateller avbrutit sitt bistånd till efter landets intervention iKampuchea. Även bidrag från , Asiatiska ochFN-organen har hindrats eller försvårats. Beroendet tiU kvarstår.Sverige är den största biståndsgivaren utanför östländerna. Utvecklingssamarbetet medVietnam regleras av ett ettårigt avtal /83 som omfattar 345 milj kr.Etl samarbetsavlal för budgetåren 1983/84 och 1984/85 förbereds. Huvuddelen av det svenskabiståndet har hittUls gått till tre stora projekt - skogsindustriprojektet iVinh Phu (Bai ) samt barnsjukhuset i Ha-noi och allmänsjukhuset i ges ocksä i form av importstöd och en konsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1981/82 1982/83 Ingående reservation 323 300 Prop.1982/83:100 Bilaga 5 236 Utrymme för nya insatser Den storareservationen beror på atl Vinh Phu-projeklets kostnader är lägre än de t o /83 avsatta , på återhållsamhet i planering avnya insatser och på eftersläpande betalningar. Reservationen beräknas lUl stor del varaförbmkad vid slutet av /84. Medtanke på ekonomiska krisläge kan medel ur reservationen komma att tas i anspråk för utökatimportstöd. Under hösten 1980togs de två sjukhusen i drift. Barnsjukhuset i är planerat bådesom centralt remissjukhus och nafionellt utbUdnings- och forskningscentrum förbarnsjukdomar. Allmänsjukhuset i skall ge vård och behandling åtbefolkningen i den omgivande kolgmve- och industriregionen. Sjukhuset skaU ocksåbidra till vidareutbildning av sjukvårdspersonal samt till yrkesmedicinsk forskning. Planeradeinsatser på häl-soomrädet omfattar, fömtom fortsatt driftsstöd till sjukhusenäven primärhälsovård i Uong Bi-sjukhusets upptagningsområde, mödra- ochbarnhälsovård samt leverans och distribution av läkemedel och apoteksutmstningsamt rådgivning i anslutningdärtill. i Vinh Phu (Bai ) har de tvä pappersmaskinerna,kraftstationen, anläggningen för vattenrening och massafabriken tagits idrift. Pappers- och massafabriken är klar för invigning . Hittillshar papper producerats. Den totala svenskakostnaden för projektet t o m /83 har maximerats tiU 2miljarder kr. Den verkliga kostnaden beräknas bli ca lägre. Enförlängning av gällande avtal om driftsstöd tUl Bai förbereds för periodenefter . Projektet beräknas ge arbete åt 20 000 människor ifabriksanläggningarna och i skogsbruket. Pappers-produkfionen beräknas vid fulldrift till per är. Det innebär en fördubbling av nuvarandepappersprodukfion i . Fyra nya insatser i anslutning till Bai är underberedning, nämligen Prop.1982/83:100 Bilaga 5 237