prop · G60326 · 1982-12-31 00:00:00 — Sedanflottlederna numera i de flesta vattendrag avlysts behövs inte heller vältplalserna.Om fråga i samband med fastighetsreglering uppkommer om all upphäva del servitutsom anordnandet av vällplalsen innebär, finns enligt meningej anledning alt hindra delta. Även utan samband rned annan fastighetsregleringkan det i vissa fall vara lämpligt alt servitut som bildats enligt VL ändraseller upphävs vid fastighetsbildningsförrällning. I regel bör hinder inle mötahäremot. Dock bör även beträffande ändring och upphävande av servitut gälla attgenom fastighetsreglering ej får åstadkommas menlig inverkan pävattenförhållandena eller på själva vattenförelaget. Av vad anfört vid 7 kap. 2 § FBL framgårall vatten domstolen anser all anledning saknas all vidta den av ulredningenjiöre- slagna ändringen i 9 kap. I § FBL. ' : Nuvarande kompetensgräns mellan VLoch FBL är diffus och har vållat problem vid den praktiska tillämpningen. Prop.1982/83:26 86 Angelägna åtgärder har ibland inle kunnat ulföras med slödav FBL trots Bilaga 2 all detta skulle ha varit smidigt. Vatlenlagsutredningensförslag till ändring i 7 kap. 2 § FBL innebär till skillnad mol förslaget idepartementspromemorian "Uppföljande översyn av faslighetsbildningslagstiftningen"atl faslighetsbildningsmyndighelen i ännu mindre utsträckning än för närvarandekommer all kunna behandla frågor om servitut till förmån för vatlenföretag. Enligt LMVs uppfattning bör frågan lösas i huvudsakligöverensstämmelse med förslagel i departementspromemorian. För ell smidigt fastig-hetsrätlsliglgenomförande av planer för bebyggelse, jord- och skogsbruk, kommunikationer m. m.måste fastighelsbildningsmyndigheten ges möjlighel alt bilda, ändra, upphävaoch bestämma vatlenrättsliga servitut i ungefär den omfattning som föreslås ipromemorian. förslag är helt oacceptabelt. Den teknik som används i promemorian med konkret angivandeav de vatlenrättsliga servitut som inle får behandlas enligl FBL är vidare atlföredra eftersom den förenklar tillämpningen. Också sakägarna kan lättarebedöma lagens tillämpningsområde. Vatlenlagulredningens förslag lill avgränsningmellan VL och FBL blir däremot i praktisk tillämpning mycket svårtolkat. Möjligheten all utföra dikning som gemensamt arbete börkvarstå. Skäl talar för all alla typer av markavvallningsföretag bör kunnautföras som gemensamt arbete. Institutet har uppenbara fördelar. Företagel blirnämligen utfört inom förrättningens ram under ledning och kontroll av fastighelsbildningsmyndigheten. i : Enligl VL-förslagetskall tvångsrätler enligt VL inte få bildas, ändras, upphävas eller bestämmas iannan än den nya vattenlagens ordning. En sådan exklusivitet torde komma attbli myckel hämmande för FBM:s faslighelshanlering enligt FBL. Redan nu är FBM:smöjligheter all ens i direkt samband med fastighetsbildning på lämpligl sättordna med sådana rättigheter mycket begränsade. I en nyligen i gjord promemoria.Uppföljande översyn av fastighetsbildningslagstiftningen, Ds Ju 1977: 12, haremellertid föreslagits en klar avgränsning mellan de rättigheter, som exklusivtförbehålles för prövning enligl den nya vattenlagen och andra rättigheter, sombåde kan bildas och i övrigt hanleras vid förrättningar enligl FBL. Ipromemorian har tillämpats den principen, atl endast de relativt få slags"rättigheter för elt mera vidsträckt samhällsintresse" som kanbehövas, skall exklusivt förbehållas prövning enligt den nya vattenlagen, medandel stora flertalet ivångsserviiut enligl vattenlagen, "avseende deegentliga fastighetsintressena" även skall fä hanteras vid förrättningarenligt FBL, Promemorians regler skulle bli lätta alt tillämpa och någon riskför att den nya vattenlagens skärpta målsättning skulle förfelas torde intefinnas. FBM är nämligen enligt FBL 4: 25 skyldig all samräda med andra myndigheteroch har enligl 4: 34 möjligheter atl anlita biträde av sakkunnig. i län: Iutredningen föreslås atl servitut som kan upplåtas enligt nya vallenlagen inleskall få bildas eller upphävas genom fastighetsreglering eller göras lillföremål för fastighelsbestämning. Motiven härför synes inte tillräckliga fören sådan begränsning av möjligheten alt reglera frågorna med slöd av fastighelsbildningslagen(FBL). Sambandet mellan markanvändningsfrågor i allmänhet och de frågor som ärav servitulskaraklär i VL är påtagligt. Det får anses viktigt all rältighelerav servitulskaraklär kan regleras enligl de regler som gäller Prop.1982/83:26 87 för markfrågor i allmänhet och alt inle möjligheten atlbehandla "vallen- Bilaga2 lagsservilulen" i faslighetsbildningssammanhanginskränks. Enligt del nu framlagda VL-förslaget synes gränsen mellan VL och FBLoklar (se bl. a. sid. 246247, 289 och 427). Del allmännas intressen är vid fastighetsbildningsförrällningtillgodosett genom bestämmelserna i 4 kap. 25 § FBL om samråd med demyndigheter som berörs av åtgärden och i 3 kap. 2 § andra stycket FBL attsyftet med särskilda beslämmelser om marks användning inle får motverkas vidfastighetsbildning. Förhållandet mellan VL och FBL bör i denna del regleras såsom i princip föreslagits i promemorian Ds Ju 1977: 12 om uppföljande översynav fastighetsbildningslagsliflningen. Som exempel pä servitut enligt 9 kap. VL-förslagetsom inle skulle kunna bildas vid en FBL-förrällning nämns i utredningen tvångsservitutavseende dike eller avloppsledning. Om behov av atl bilda sådant servitut uppkommervid en FBL-förrällning anges i förslagel (sid. 427) atl frågan får prövas viden särskild förrättning enligl VL-förslaget eller ledningsrätlslagen (LedL).Del är just denna typ av orationella regler som avses bli tillrättade enligtförslaget i den nämnda promemorian Ds Ju 1977: 12. Bäde förrättningar enligl FBLoch LedL handläggs av respektive fastighetsbildningsmyndighet. Det är uppenbart atl en reglering av lagtillämpningen sommedger tillskapandet m. m. av servitut med slöd av FBL inle medför all enprövning av ell vallenförelags tillåtlighet från allmän synpunkt enligtreglerna i VL kan underiåtas. Del är emellertid ingen nyhet vid tillämpningenav FBL atl en rättighet tillskapas som för sill utförande kräver tillstånd enliglannan lagstiftning än FBL. i : Utredningensförslag medger inle uppdelning av vallenrättsliga servitut i två olika grupperså atl nybildning kan ske både enligt VL och FBL. De särskilda tvångsrällerna enligl9 kap. VL-förslaget fär enligt utredningsförslaget inte bildas vid fastighetsbildningsförrällning.I den mån det vid en sådan förrättning skulle visa sig erforderligt att bilda tvångsservitutav nu angivet slag föreslås delta ske vid en parallellt ordnad särskild förrätiningenligl VL-förslaget eller ledningsrätlslagen. Överlantmälarmyndighelen anser del vara angeläget all enfastighetsbildning som förutsälter en lösning av t. ex. torrläggnings- elleravloppsfrågor inte onödigtvis stoppas upp eller hindras av atl olika förrätlningsinsti-tutoch/eller olika förrältningsorganisalioner måste anlitas. Dubbelarbete ochförseningar i handläggningen torde då bli följden. Överlantmälarmyndighelen i : Erfarenheternafrän till lämpningen av FBL, AL och LL har visat atl nuvarande regler för rätlig- hetshantering t.ex. bildande av servitut - är onödigt stelbenta. Det har även visat sig all avgränsningen mol vattenlagen är så diffus all del i praktiken föreligger osäkerhet om gränsdragningen. I en inom justitiede partementet upprättad promemoria "Uppföljande översyn av faslighets- bildningslagsliflningen" (Ds Ju 1977: 12) har bl.a. dessa frågor tagitsupp lill behandling. Promemorian innehåller bl.a. förslag syftande lill alt få bättre avgränsning mot vallenlagen ifråga om bildande, förändring och upphävande av servitut. - Motsvarande avgränsning föreslås även införas för faslighelsbeslämning.-- Utredningen föreslår all möjligheten all bilda och upphävaservitut som finns i 7: 2 och 7:9 FBL saml förordna om gemensamt arbete vadgäller dikning som finns i 9 kap. FBL skall upphöra. Ofta bildas vid avslyckning för bostadsändamål servitutför avloppsled- Prop.1982/83:26 88 ning lill markavvattningsanläggning efter överenskommelsemed anlägg- Bilaga 2 ningens ägare och under medverkan av tjänstemän frånlantbruksnämnd och hälsovårdsnämnd. Enligl uppgift från lantbruksnämnden förekommer i länetnumera knappast några laga syneförrällningar för dikning. Huvuddelen av dendikning som förekommer sker genom överenskommelser mellan markägarna. Huruvidaöverenskommelserna normalt skall tolkas innefatta upplålelse av rättighet allbehälla ledningar och diken (servitut eller nyttjanderätt) kan vara tveksamt.Det har vid fastighetsregleringar här i länet ansetts ej avse rältighelsupplålelser.Om del skall tolkas avse sådana rättigheter blir det vid fastighetsregleringarnödvändigt att betrakta dem som har räll lill ledningar och diken som sakägare,om anläggningen ligger inom den mark som överföres. Del blir även nödvändigtall antingen bilda en ny rättighet lill skydd för anläggningen eller utverkasamtycke från sakägaren till regleringen trots att ny rättighet ej bildas. Om utredningens förslag, att den möjlighel alt bilda vatlenlagsserviiutgenom fastighetsreglering som finns i FBL, las bort, kommer det atl blikostsamt, tidsödande och administrativt krångligt atl verkställa fastighels-bildningsförrällningarav angivet slag. Man uppnår ej den enkla och smidiga samordning FBL-VL, somangivits i utredningsdirektiven. Vidare kan man härigenom icke uppnå önskemåletalt lösa så många förrällningsfrågor som möjligt i en och samma förrättning.Den föreslagna ändringen i FBL står icke heller i överensstämmelse medutredningens uttalande all nuvarande valfrihet i fråga om vilken lag, som börtillämpas vid servitutsbild-ning, bör bibehållas. Med den slällning som får enligl förslagel lillvallenlag och del samrådssyslem som är inbyggt i FBL torde det finnastillräckliga garantier för alt även vatlenrättsliga intressen blirtillgodosedda vid förrättningar enligl FBL. Utredningen har i sina motiv till ändring i FBL hänvisat lillden grundsyn som kommit till uttryck i förarbetena till FBL. Fastighetsbildningskommit-lénhar emellertid i förarbetena uttalat följande: "Beträffande de i 7 och 8kap. VL behandlade servitulen för torrläggning och avledande av avloppsvattenkan det dock inte undvikas all de faslighelsbildande myndigheterna fårbefogenhet atl - oberoende av fastighetsägarnas frivilliga medverkan - ianslutning till fastighetsbildning tillskapa servitut. En annan ordning skullenämligen i alltför hög grad komplicera handläggningen av sådana icke sällanförekommande fastighetsregleringar som förutsätter en samtidig lösning avtorrläggnings- och avloppsfrågor". De av utredningen anförda motiven förändring i FBL synes pä grund härav icke bärande. Med hänsyn lill vad ovan anförts avstyrker överlantmälarmyndighelendärt"ör de av valtenlagsulredningen föreslagna ändringarna i 7 och 9 kap. FBL.Del behov av ändring som finns synes i stället böra lösas utgående från deriktlinjer som anges promemoria. föreslär all nuvarande möjlighet allenligt 14 kap. FBL i vissa fall faslighelsbeslämma vissa vaitenlagsservitulskall tas bort. I den förul omnämnda promemoria föreslås allmöjligheten atl med FBL faslighelsbeslämma vatlenlagsserviiut vidgas. Bl.a.föreslås atl faslighelsbeslämning av vissa vaitenlagsservitul skall kunna skefrislående, dvs. ulan samband med fastighetsbildning. Efter ändring enligt vattenlagsutredningens förslag måstealla tvister om vatlenlagsserviiut i första instans avgöras av allmänunderrätt. Efter sådan ändring mäste ibland fastighetsbildningsförrällning, somär beroende av 1982/83:26 89 den tvistiga frägan, förklaras vilande tills tvisten avgjorts.Detta innebär elt Bilaga 2 onödigt kostsamt, tidskrävande och administrativtkrångligt föri"arande. Ändringen skulle direkt motverka ell av syftena medutredningens arbete, nämligen alt få etl tidsenligt och i tillämpningen smidigtregelsystem. Med hänsyn lill vad ovan anförts avstyrker överlantmätarmyndighetenden av valtenlagsulredningen föreslagna ändringen i 14 kap. FBL och föreslåralt ändring i stället här liksom i 7 och 9 kap. FBL sker enligt de riktlinjersom anges promemoria. speciatenhel nr I iSkaraborgs län: De tvångsrätler, som enligl 9 kap. I § i den föreslagna lagenkan bildas, definieras av utredningen vara servitut (sid. 291 x). Utredningenuttalar (sid. 289 y) under omnämnande av bl.a. FBL, AL och LL alt den anser lämpliglall nuvarande valfrihet vid tillskapande av rättigheter behålles. Denhänvisning lill ledningsrällslagsproposilionen utredningen därvid gör innebärmåhända atl utredningen endast avsett valfriheten mellan ledningsrätt (som juej är servitut) och servitut enligt vallenlagen. Pä annat sätt synes uttalandetnämligen ej vara förenligt med den föreslagna ändringen i 7 kap. av FBL. Utredningen föreslår alt den begränsade möjlighet lillbildande av vaitenlagsservitul, som finns i FBL, skall tas bort. De skälutredningen anför för ändringen (sid. 427 m) är ej bärande. Givetvis hör vatlenlagsserviiuten, såsom rättigheterbetraktade, lill en "grupp" oavsett för vilket vallenföretag detbildas. Detta gäller ju även servitut som kan bildas enligt nuvarandevattenlag. Den uppdelning i grupper, som finns i FBL och som är relevant isammanhanget, är uppdelning efter den typ av vatlenföretag servitutet skallbildas för. Det är då naturligt med en uppdelning motsvarande den i FBL. Givelvis är servitut för anläggningar enligt 7 och 8 kap.nuvarande lag ej oviktiga för de vatlenrättsliga intressena. Med den ställninglänsstyrelsen får enligl förslaget lill ny lag och del samrådssyslem som ärinbyggt i FBL synes det finnas tillräckliga garantier för atl även vatlenrättsligaintressen blir tillgodosedda vid förrättningar enligl FBL. Den servitutsbildning för vattenföretag som här i länetkan bedömas bli vanligast förekommande är för täckta diken i markavvattningsförelag.Enligt under hand från lantbruksnämnden erhållna uppgifter förekommer delnumera knappast några laga syneförrättningar för dikning här i länet. Däremotgörs del en hel del dikning som bygger på överenskommelser mellan flerafastighetsägare. Enligt lanlbruksslyrelsens statistik gjordes inomSkaraborgs län under /76 projektering för totalt 62 företag medtotalarealen och beräknad total kostnad 3,1 milj. kronor. Enligl underhandsupp-giflernahandlades del året ej någon syneförrättning av aktuellt slag här i länet.Större delen av förelagen lär avse överenskommelser om igenlägg-ning av diken,som enligt äldre laga förrättning skall vara öppna. En hel del överenskommelsergäller dock ny dikning eller nya ledningssträckningar inom område som ingår i lagasyneförrältning. Huruvida de parter som träffat överenskommelse avsett attöverens kommelsen skulle innefatta även avtal om servitut eller annan räll för ledningarna kan vara tveksamt. Den mall lill överenskommelse som här i länet brukar användas inom lantbruksnämnden upptager ej nägon bestäm melse om rätt till ledningarna. 1 den mall för överenskommelse angående skogsdikning, somanvändes inom Skogsvårdsslyrelsen, anges bl.a. all för diken erforderlig mark upp-lålesulan ersättning. 1982/83:26 90 Om överenskommelserna skall tolkas innefatta upplålelse avrätt all Bilaga 2 behålla ledningar och diken (servitut eller nyttjanderätt)blir det vid fas-tighelsregleringsförrällningar erforderiigt, att betrakta demsom har rätt till ledningar och diken som sakägare om anläggningen ligger inomden mark som överföres. Del blir även nödvändigt atl antingen bilda en nyrättighet till skydd för anläggningen eller att sakägaren ger samtycke lillregleringen trots att ny rättighet ej bildas. Ledningsrätlslagen är ej tillämplig på anläggningar av nuaktuellt slag (diken och ledningar för markavvattning). Vid fastighetsbildning för bostadsändamål bildas ofta servitutangående avloppsledning fram lill befintlig markavvattningsanläggning (dikeeller ledning). Om det gäller ny ledning, som anslutes direkt lill lagasyneföre-tagsaniäggning,ingås ofta efter förrättningen överenskommelse med det företaget - ibland undermedverkan av lanlbruksnämndsljänsleman. De samordningsproblem, som uppkommervid bildande av sädana servitut, är ej berörda i utredningens motivering tillföreslagna regler i 9:4 (sid 292-296) eller på annat ställe i utredningensbelänkande. För att nå fram till smidiga rutiner bör samordningen belysas underdel fortsatta arbetet med lagrevisionen. Med föreslagna regler kan del därför ofta bli anledning atlla upp fråga om samordning av fastighetsbildningsförrällning med vallenlagsåtgärd,främst markavvatlningsförrältning. Erfarenheterna av FBL, AL och LL är atl nuvarande reglerför rällig-hetshantering är onödigt stelbenta (se t. ex. Sagan om ,huset och servitulen i Svensk 1975:2). Lagändring lärdärför övervägas. Den av utredningen föreslagna ändringen i 7 kap. FBLskulle krångla till och fördyra förrällningsarbelet och bör inle genomföras.Tillräcklig anled- ning alt göra annan ändring i 7 och 9 kap. av FBL änanpassning av bestämmelserna lill nya vattenlagens terminologi synes ej finnas. Att - som utredningen föreslagit ta bort nuvarandemöjlighet att i vissa fall faslighelsbeslämma vissa vaitenlagsservitulmotverkar direkt etl av syftena med utredningens arbete, nämligen att få etltidsenligt och i tilllämpningen smidigt regelsystem. Vattenlagen innehåller ej några bestämmelser motsvarandefastighets-bildningslägens regler om fastighelsbestämning. Tvist om servitut mästedärför i första instans efter stämning avgöras av allmän underrätt omfastighetsbestämning enligt FBL ej kan ske. Fastighetsbestämning är ett smidigtinstrument för prövning av bl. a. fråga om beståndet eller omfånget av servitut.Det är särskilt lämpligt för all bestämma gränser för del område som belastasav ell lokaliserat servitut. Det synes därför inte finnas några bärande skäl för attinskränka nuvarande möjligheter att faslighelsbeslämma vaitenlagsservitul. Tvärtomsynes del finnas skäl atl vidga möjlighelerna alt tillämpa bestämmelserna såatt fastighelsbestämning av vatlenlagsserviiut kan ske fristående, dvs. utansamband med fastighetsbildning. I första hand gäller della servitut som bildalsvid markavvattningsförrättningar och dess äldre motsvarigheter (jfr. denändring i 14 kap. FBL, som gjordes vid tillkomsten av AL). Det synes dock böraundersökas om inle även gränser för andra lokaliserade valtenlagsservitutsutövningsområde borde kunna bestämmas. Exempel på situationer i vilka del finns behov avfastighetsbestämning av vatlenlagsserviiut: 1 Vid avslyckning pä grundval av fång enligl vilket delområde, som Prop.1982/83:26 91 skall avstyckas, skall sträcka sig fram lill elt markavvaliningsdikeupp- Bilaga 2 kommer fråga om företaget med det befintliga diket hartagit hela sitt servitutsområde i anspräk. 2 Vid fastighetsbildningsförrällning- eller i annat sammanhang -framkommer att anläggning hörande till vatlenföretagej föriagts till läge enligl den karta, som hör till det grundläggandebeslutet. Ägaren av anläggningen hävdar atl beslulel kan tolkas avse läget påmarken. Fastighetsägaren har annan mening. Han hävdar all anläggningenantingen skall flyttas eller att nytt beslul skall meddelas. Han säger sigkomma alt i del nya vattenlagsärendet kräva ersätlning därför atl den skadaanläggningen vållat är slörre enligt lägel på marken än enligl del somredovisas på kartan. 3 Vid rensning avmarkavvaliningsdike visar del sig all fastighet, som angränsar diket, såsomtomtmark ianspråktagit mark så nära diket atl rensningen försvåras. Samfällighelsföreningenhävdar att den mark, som företaget har servitutsrätt på, delvis ligger inom delsom tomt ianspråktagna området. Tomtägaren har annan mening och vägrarföretaget tillträde till del aktuella området. i : Möjligheter atttillskapa vattenrätt genom faslighelsbildningsservitut i den omfattning som sålunda angivits bör finnas. Här erinras om att enligl jorddelningslagen (10 kap. 9 §) fanns möjligheter all bilda servitut avseende bl. a. rätt lill vatlenslälle. ledning eller uppdämning samt flottning. Den föreslagna ändringen i 7 kap. 9 § FBL i angivnaavseende till styrkes. Såsom villkor för atl servitut skall fä upphävas föreskrivesi 7 kap. 5 § FBL bl.a., atl servitutet till följd av ändrade förhållanden ejbehövs för den härskande fasligheten eller att servitutet ejutövats och omständigheterna även eljest är sådana all det måste ansesövergivet. Det bör i sädana fall vara från praktisk synpunkt tillfördel, atl ett enligt vattenlagen tillkommet servitut, avseende exempelvis rätt till utmål för virkesupplagsplats eller väg, kan upphävas enligl FBL, säväl i samband med annan faslighelsbildningsåtgärd som eljest. För erforderiigt klarläggande av gällande markanvändningbör område för utövande av vatlenlagsserviiut kunna bestämmas genom fastighelsbestämningenligt FBL, säväl i samband med fastighetsbildning som eljest. i : Även omsträvan måste vara alt få en klar avgränsning för behandlingen av servitutbehöver det inte ske på det restriktiva sätt som skett i föreliggande förslagtill ändringar i FBL. Enligt vär bedömning är de enda frågor som bör begränsasde som berör utnyttjande av vatten för vattenkraft och rätten att utnyttja markför uppdämning. Således bör införas en skrivning i 7 kap. 2 § FBL, med denangivna innebörden avseende bildande av servitut. På analogi sätt skrivs i 7kap. 9 § FBL rörande ändring och upphävande av servitut. I 9 kap. I § börinskränkningar rörande tillämpningen av VL endast gälla i ovan diskuteradefall. I 14 kap. I § FBL bör även göras en utformning av texten på ovan angivet sällså all de inskränkningar som avses är fråga om vattenkraft eller uppdämning. i Kristiansslads län: anserinte atl de föreslagna inskränkningarna i fråga om möjligheten att ävenbehandla "valten-lagsservitulen" m.m. enligl reglerna i fastighelsbildningslagenär befogade. Det är av allmänt intresse atl rättigheter av servitulskaraklärkan regleras enligl de regler som gäller för markfrågor i allmänhet. En sådanordning kan knappast anses skada de vallenrätlsliga intressena. Prop.1982/83:26 92 pande av ell servitut enligt fastighelsbildningslagen kan inlemedföra atl en Bilaga 2 ev. prövning av ell vallenförelags tillåtlighet frånallmän synpunkt enligl reglerna i vattenlagen kan underiåtas. i : Reglerna för bildande,ändring och upphävande av servitut är föremål förremissbehandling på grundval av en inom upprättadpromemoria "Uppföljande översyn av faslighelsbildningslagsliflningen"(Ds Ju 1977: 12). Promemorian innehåller bl a förslag syftande lill en bättre avgränsningmol vattenlagen i fråga om bildande, ändring och upphävande av vatlenlagsserviiut.Motsvarande avgränsning föreslås även införas för fastighelsbestämning. Valtenlagsulredningen föreslår all möjligheterna all bildaoch upphäva servitut som finns i 7 kap. 2 och 9 §§ FBL och atl förordna omgemensamt arbete vad gäller dikning som finns i 9 kap. FBL skall utgå. Möjligheten atl vid avslyckning bilda servitut föravloppsledning till markavvattningsanläggning och all vid fastighetsregleringbilda, ändra eller upphäva servitut till skydd för anläggningen har visat sigvara ett smidigt och administrativt enkelt förfarande. Om utredningens förslag, alt den möjlighet all bilda vaitenlagsservitulgenom fastighetsreglering som finns i FBL tas bort, kommer det alt blikostsamt, tidsödande och administrativt krångligt att verkställa fastighets-bildningsförrällningarav angivet slag. Man uppnår därvid ej den enkla och smidiga samordning mellan fastighelsbildningslagenoch vattenlagen, som angivils i utredningsdirektiven. Valtenlagsulredningen föreslår vidare, atl nuvarande möjlighelall enligt 14 kap. FBL genom faslighelsbeslämning avgöra vissa valtenlagsservituts omfattning, skall ulgå. Efter sådan ändring måste faslighetsbildningsför- rättning, som är beroende av den tvistiga frågan, förklaras vilande tills tvisten avgjorts. Delta innebär etl onödigt kostsamt, tidskrävande och administrativt krångligt förfarande. Ändringen skulle direkt motverka ell av syftena med utredningens arbete nämligen all få etl tidsenligt och i tillämpningen smidigt regelsystem.----