prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 49 Den brittiska ekonominbalanserar mellan en svag produktivitetsutveck-Ung och en starkbetalningsbalans till följd avNordsjöoljan. Det sistnämnda medför bl.a. en stark pundkurs som leder lillsvårigheter för den importkonkurrerande tillverkningsindustrin. Dennautveckling har under en följd av år medfört utslagning av mindrekonkurrenskraftiga delar av tillverkningsindustrin med åtföljande stegradarbetslöshet till resullal. Produktiviteten har som en följd av denna processförbättrats nägot. Regeringens politik all inle tillåta den offentliga sektornall suga upp den friställda arbetskraften ger emellertid svåra påfrestningar påarbetsmarknaden. Bakom den ekonomiskatillväxten på 1/ligger en inhemsk efterfrågeuppgång pä 2%.Efterfrågekomponenler som bidragit till uppgången är offentlig konsumtion,privat bostadsbyggande samt lageruppbyggnaden. Trots minskad reallön privata konsumtionen hållits väl uppe medan underskottet i handelsbalansenökat markant till följd av minskad export i förening med ökad import. Penningmängden har underde två hållit sig inom den av regeringen fastställda gränsen.Inflationstakten har kommit under kontroll och har visat en dramatisk minskningunder året (från till ). Regeringenhar också lyckats hålla den offentliga sektorns upplåningsbehov under detuppsatta taket för innevarande budgetår (lånebehovet beräknas uppgå till 9miljarder GBP eller 3 1/av BNP). Räntenivån har mol ovanståendebakgrund (jämte om världens räntesänkningar) sjunkit från ett toppläge på för bankernas basräntor. Den ekonomiska politikenhar kännetecknats av stram finans- och penningpolitik. Frän /81till /82 kunde såvälbudgetunderskottet som det offentliga upplåningsbehovet som procent av BNPminska. För /83 förutsågs en mindre ökning i upplåningsbehovetsom dock kommer att underskridas. För det kommande /84 beräknasde offentliga utgifternas andel av BNP sjunka från 45 lill , vilket medföratt budgetunderskottets och upplåningsbehovets andel av BNP minskas (från 9 till8 miljarder GBP eller som andel av BNP från 3,till 2,). Räntorna har sänkts underåret men ej i takt med den lägre inflationen, varför realräntan fortsätter attvara hög. Efterfrågan på krediter från såväl hushåll som företag har varitslor. Efterfrågan på konsumtionskrediter underlättades efter att regeringengenomfört lättnader i ävbetalningsreg-lerna. Tillgången lill bankkreditermedförde att penningmängden, mätt som M3, fluktuerat kring den övre fastställdagränsen på . I finansministerns höstuttalandetill parlamentet om budgetprognosen /84 skärs, som ovan angetts,statens utgifter ned med några hundra miljoner GBP. Budgeten ger emellertidutrymme för stimulans åt näringsli- 4 Riksdagen1982/83. Prop.1982/83:100 50 vetgenom sänkning av arbetsgivarnas sociala kostnader med 1 miljard GBP. Utrymmet för skattesänkningar under 1983sätts likaledes totalt till I miljardGBP. Inom ramen för budgeten planerar regeringen åtgärdsprogram för sysselsättningen, bostadsbyggande,regionalpolitiken, rättsväsendet, sjukvården och försvaret. Förbättradprodukfivitel i förening med fallande inflation och moderata löneökningar lederunder 1983 till en lägre ökningslakt pä för arbetskraftskostnad perproducerad enhet. Därmed ökar möjligheterna för en fortsall press nedåt påinflationstakten till något . Förbättrade reallöner ger med enförväntad minskning i sparkvolen stimulans åt privat konsumtion. Fortsall stramfinanspolitik håller nere det offentligas investeringar och konsumtion. Lågtkapacitetsutnyttjande, svag vinstutveckling och otillfredsställandekonkurrensläge gentemot utlandet påverkar investeringarna itillverkningsindustrin i negativ riktning. Bostadsbyggandet stimuleras i den kommande budgetenoch får dessutom hjälp av förbättrad lönsamhet. Bostadssektorn ser därför ulatt bli den enda investeringskomponenl som ger bidrag lill ökning av BNP.Lagersituationen är någol osäker att bedöma men bör, trots lägre nivå 1983 änföregående år, ge ett mindre bidrag till BNP. Förlusten avmarknadsandelar på hemma- och utlandsmarknaderna bör återhämtas en aning under1983. Likaledes bör exporten av tjänster få draghjälp av en modestinternationell uppgång. Oljeexporten fortsätter att öka. Samfidigt väntasimporten öka, så att den externa balansens effekt på totalproduktionen kan bli neutral. Osäkerheten inför1983 gäller inte minst bedömningen av regeringens penningpolitik. Omman utgär frän att inflationen är under kontroll, kan man räkna med enmindre stram penningpolitik och en mer aktiv valuta-kurspolilik. Enlägre pundkurs betyder ökade konkurrensfördelar för den hårt ansatta tillverkningsindustrin. Förändring i volym, procent -i/3 -8,2 -I 1/2 -1 1/2 -2,2 1 1/4 ' Förändring i % av föregående års BNP. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 51 Även om den samladeproduktionsökningen torde ha nått 1982 fick också den danska ekonomin kännasvid den svagare utvecklingen i världsekonomin. Trots den förbättradekonkurrensförmågan beräknas exporten ha ökat med endast 1 1/mot drygt 5%året före. Den avlagande ekonomiska aktiviteten bars till skillnadfrån föregående år framförallt upp av den inhemska efterfrågan. Trots en liten minskning i disponibla realinkomsler, höll den privata konsumtionsefler-frågan i sig och kan ha ökat med I 1/2-2%.Samtidigt växte den offentliga konsumtionen med , medan de offentligainvesteringarna - specielltkommunala sådana kan ha fallit . Till följd av investeringsverksamheten inom olje- och gassektorn harde fasta privata investeringarna ökat i slorieksordningen 3 . I det övriganäringslivet liksom inombostadsbyggandet är det troligt att investeringarna har fallit. Med den relativt starka inhemska efterfrågan stegimporten med , varför den externareala balansen gav ett negativt bidrag till tillväxten. Bytesbalansens underskott kan ha ökat kraftigt från knapptDKK 13 miljarder lill runt 18miljarder DKK (3,av BNP), vilket främst kan hänföras till kraftigt växande räntebetalningar på den utländskaskulden. Arbetslösheten avtog underden tidigare delen av 1982, men med den därpå följande svagare utvecklingen böljade antalet arbetslösaåter alt öka. Den genomsnittligaarbetslösheten kan ha ökat fiU 9,från 1981. Konsumentprisernas ökningstakt har minskat fill 10%frän 11 3/i genomsnitt 1981. Mol bakgrund av desnabbt växande obalanserna i den danska ekonomin lade den nya regeringen i oktober 1982fram ett åtgärdspaket. I syfte att dämpa inflationstakten och öka konkurrensförmåganinfördes etl pris- och lönestopp fram lill , dä ett nytt löneavtalantas ha slutits. Om den privata sektornanpassar sig till det tak om , som gäller för de offentliganställdaslöneökningar, ufiovas lättnader i inkomstbeskattningen. FinanspoUtiken stramasåt kraftigt. Genom besparingar och skattehöjningar skall budgetunderskottet minskasmed DKK 12 miljarder och DKK 20 miljarder . I StäUet för ellbudgetunderskott motsvarande av BNP 1983, såsom tidigare beräknats, skulledetta nedbringas till av BNP. Åtgärderna antas ocksä leda lill att räntenivån skaU kunnasänkas. Deekonomisk-politiska åtgärderna torde medföra att den privata konsumtionen faller1983. dras ökningslakten i den offentliga konsumtionen ner.Investeringarna inom olje- och gasseklorn fortsätter sannolikt att växa under1983, medan byggnadsinvesteringarna kan gynnas av stimulansåtgärderna och enfallande räntenivå. För övriga investeringar är bilden mera osäker. De senasteåren har investeringarna fallit drastiskt och ligger nu på en myckel låg nivå,vilket skulle tala för en uppgång. Samtidigl torde de ekonomiska utsikterna endast förbättras långsamtöver året. Prop.1982/83:100 52 vilket skulle ha en dämpande effekt. Sammantaget kaninvesteringarna komma att falla . Exporten torde växa över året i takt med enlångsam aktivitetsuppgång på exportmarknaderna, medan den strama inhemska efterfrågantillsammans med ökad inhemsk produktion av olja och gas torde innebärafallande import. Bytesbalansens underskott skulle därmed kunna begränsas till DKK 15-16miljarder. Under förutsättningom låga löneavtal bör inflationslakten kunna nedbringas från eU genomsnift på 10 1/2%1982 fill 6 ä 1983. Den mycket svagainhemska efterfrågan innebär att arbetslösheten växer lill ochtotalproduktionen kan komma atl stagnera. Förändring i volym, procent -16,3 -21/2 -1/2 1 1/2 ' Förändring i % av föregående års BNP. Den ekonomiska akliviletsökningen haravtagit med etl svagare förloppför både den inhemska efterfrågan och exporten. Ökningen i totalproduktionenför året ser ut att ha stannat vid I %. Den privata konsumtionens ökningslakttorde ha minskat något frän föregående år, då hushållen troligen har intagit en mer försiktig attityd mot bakgrund avden stigande arbetslösheten. Denna uppgick i genomsnitt till 6 1/av arbetskraften. Den offentliga konsumtionen har ökat isamma takt som , dvs . Fallet i totala fasta investeringar om2 1/begränsades avutvecklingen inom industrin och den offentliga sektorn; i del sistnämndahänseende främst vad gäller el-, gas- och vattenverk. De osäkra ekonomiska utsikterna kan ha bidragit tillatt företagen inte visade nägon större benägenhet att utnyttja medel från sinainvesteringsfonder. Slopandet av investeringsskatten på vissabyggnadsinvesteringar medförde alt envolymmässig ökning uppnåddes för affärsbyggnader och offentliga byggnader. Men ändå föll de totala byggnadsinvesteringarnamed . De senasie årens starka exporttillväxttill stagnerade under åretslopp samlidigt som handeln på västmarknaderna förblev svag. Varuexporten torde därmed ha gått ned i nästanalla branscher med undanlag för metallindustrin,vars leveranser till fortsatte att öka. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 53 och den kemiska industrin. Totalt kan exporten hastagnerat eller minskat någol. Också importvolymen kan ha fallit något. 1totalbilden ryms en minskande importvolym både för energi och förinvesteringsvaror som de låga råvarupriserna ledde till en vissimportökning. 1 samband med de två devalveringarna om sammanlagt ioktober 1982presenterades ett ekonomiskt paket som syftar till att begränsa infla-fionseffeklerna samt att ytterligareförbättra företagens konkurrensförmåga.Således infördes elt prisstopp , följt av eltstrikt prisövervakningssyslem fram lill . Arbetsgivarnassjukförsäkringsavgifter sänktes med I procentenhet /83,industrin erhöll lättnader i omsättningsskatten på investeringar i maskiner ochanläggningar och vissa industrier fick återbäring på elskatten. Vidare sänktes pensionsförsäkringsavgiftenmed en halv procentenhet. Paketetfinansieras genom en höjning av omsätlningsskalten från den samt ökadstatlig upplåning. Åtgärdernasammantaget med devalveringarna antas kunna ge ett bidrag om 1/2 procentenhettill BNP-tiUväxten 1983 och konkurrenskraften skulle förbättras med4-5%. Med en genomsnittlig ökningslakt för löner om 10 1/ochkonsumentpriser om 1982 erhölls en real löneökning omkring I 1/. Underinnevarande år kan en försämring av den reala lönenivån inte uteslutas. Utfallet avlöneavtalet är osäkert. Med en generell lönehöjning om och ett överhäng frän1982 om exklusive löneglidning kan löneökningarna komma all uppgåfill . Samlidigt är del osannolikt alt inflationstakten kan hällas under10%, vUket sammanlaget med en mindre sysselsältnings-minsking skulleinnebära en nedgång i hushållens reala inkomster om 1/. Den privatakonsumtionen kan minska nägot, medan den offentliga konsumtionens ökningstakt antas avta till2 1/. För investeringsverksamheten kommer stimulansen från deekonomiska åtgärderna troligen att medföra att den tidigare väntade nedgångenvänds i envolymökning om . Med en dämpad inhemsk efterfrågan och en mer restriktivpenningpolitik torde dock byggnadsinvesteringarna komma alt stagnera nivå. Trots lågmarknadstillväxt och en nedgång i exporten lill torde denförbättrade konkurrensförmågan innebära att exporten kan komma att växa med 3 %.Samtidigt skulle den dämpade inhemska efterfrågan och den även på deninhemska marknaden förbättrade konkurrensförmågan hålla tillbaka importökningen. Menmed det försämrade bytesförhållandetär det troligt att bytesbalansens underskott kommer alt öka. Tillväxtimpulsernaunder 1983 skulle alltså i första hand komma från exportsektorn och ge enBNP-tillväxt i samma storleksordning som eller . En ökning av arbetslösheten kan meddessa utsikter knappast undvikas. 1982/83:100 54 Förändring i volym, procent -2,9 ' Förändring i % avföregående års BNP. = Ekonomidepartementets bedömningar. Den totala efterfrågan iden norska ekonomin stagnerade och arbetslösheten steg under åretslopp. Varken inflafionstakt eller konkurrensförmåga gynnades av vårensavtalsrörelse. Lönerna ökade med i genomsnitt. Konsumentprisernasökningstakt dämpades nägot, men låg fortfarande över OECD-genomsnitlel.Tillväxten i den privata konsumtionen försvagades över året och kan ha ökatmed . Den starka investeringsaktiviteten inom industrin 1981 vändes ien nedgång. Sjöfartssektorns investeringar ökade visserligen kraftigt.Byggnadsinvesteringarna visade också en volymtillväxt främst ,medan de tungt vägande övriga investeringarna minskade. Med stagnation påNorges viktigaste utlandsmarknader kan exporten ha fallit med , medanimporten kan ha ökat . Den externa balansen kan därmed ha givit etlstarkt negativt bidrag lill totalproduktionen och bytesbalansens överskott kanha minskat kraftigt. Enligt budgeten, vilkenpresenterades , kommer finanspolitiken atl stramas åt någol1983. Det blir däremot mindre lättnader i kreditpolitiken med sikte på attstimulera investeringarna. Den direkta inkomst- och företagsbeskattningenföreslås bli sänkt i syfte alt underiätta elt ålerhäUsamt löneavtal för atldärigenom förbättra konkurrensförmågan. Skattelättnaderna motvägs av höjningarav indirekta skatter och avgifter. Efter de svenska och finska devalveringarnai oktober presenterades åtgärder värda NOK 1,1 miljarder, vilka syftar tillalt ytterligare förbättra industrins konkurrensförmåga. Bl.a. reducerasinvesteringsavgiflen, arbetsgivaravgiften saml elektricitetskostnaderna förutsatta industrier. Prisutvecklingen beror ihög grad på utfallet av de kommande löneavtalen. Med etl överhäng på in i1983 tycks en oförändrad konkurrensförmåga förutsätta ett synnerligen måttligtlöneavtal 1983. Den ändrade beskattningen kan ändock innebära en viss ökning idisponibla realinkomsler. Konsumentprisernas ökningslakt kan dock troligeninte nedbringas i någon högre grad från 1982. Under förutsättning av ett mättligt löneavtaloch en någol fallande spar- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 55 kvot kan den privata konsumtionen växa någotunder . Samtidigl kommer de offenfiiga utgifterna, inklusivestigande militära utgifter, atl öka med . Bruttoinvesteringar i fastkapital kan komma alt öka med I 1/, vilket till största del kan hänföras tillaktiviteten inom oljeutvinningen i , eftersom enkäter tyder på ettkraftigt fall, i industriinvesteringarna. Oljesektorns behov av tjänsterbidrar lill en importtillväxl om . Trots devalveringarna av den norska kronanunder 1982 möjliggör den svaga efterfrågan på exportmarknaderna en endasimindre exportökning. Bidraget fill totalproduktionen från den reala externabalansen skulle därmed bli fortsatt negativt. Bytesbalansens överskottförutses bli utraderat eller t.o.m. komma alt vändas till etl under-skoft. Sammantaget skulle detstörsta bidraget till den ekonomiska aktiviteten härröra fråninvesteringsverksamheten. Nedgången i industriproduktionen på 1982kan komma att vändas till en ökning i samma storleksordning. Den ekonomiskaaktiviteten för hela ekonomin torde växa , fasllandsNorge någotsnabbare. Med dessa utsikter torde arbetslösheten komma att fortsätta alt öka. Förändring i volym,procent -21/2 1 1/2 -4,6 -0,4 -21/2 -1 1/2 BNP exkl. olja och sjöfart 1 1/2 ' Förändring i % avföregående års BNP. = Ekonomidepartementets bedömningar. Prop.1982/83:100 56 Efter atl ha ökatkraftigt från första utvecklades totalaexportvolym påfallande svagt under loppet av 1982. Från andra halvåret 1981lUl stannade exportvolymökningen vid 1/. Utvecklingenunder , (för vilken inte fullständiga uppgifter ännu föreligger)synes ha inneburit en ökning av den totala exportvolymen med ca 3/. igenomsnitt skulle därmed den totala varuexporten ha ökat med 3 1/' i volym. Exporten avbearbetade varor ökade med ungefär 1/. Exporten lill ökade med medan exportenlill länderna utanför OECD-området minskade påtagligt från den höga nivå som hadeetablerats . Exportutvecklingenförsta innebar marknadsandelsvinster för de bearbetade varorna i OECD-området motsvarande en exportvolymökning uppgående till . En del av denregistrerade andelsökningen kanhänföras tUl exportleveranser av delvis extraordinär karaktär. hör bl.a. en del av de under första halvåret 1982kraftigt ökade personbilsleveransernatill samt en del av den likaledes markant svällande exportenav tele- och elektrotekniska produkter. Vissa, mer permanenta, marknadsandelsvinster var emellertid atlvänta lillföljd i första hand av devalveringen av den svenska kronan . Härutöver förbättrades densvenska produktionens konkurrenskraft1982 genom att de relativa lönekostnaderna per producerad enhet sjönk med inemot 1981 1982 räknat inationella valutor. På grundhuvudsakligen av dessa två faktorer sänktes de svenska relativa exportpriserna med till mitten av 1982. som de svenska marknadsandelarna förbearbetade varor steg påtagligt i sjönk dekraftigt i (inkl.OPEC-länderna) totalt selt. Dessa andelsminskningar följde på avsevärda andelsvinster i dessa länder andra halvåret1981, då å andra sidan kraffigaandelsförluster registrerades på OECD-marknaden. Denna utveckling kan delvisha sin grund däri att företagens försäljningsansträngningar i detta läge, liksom tidigare imotsvarande situationer, intensifierats på de icke-traditionella marknaderna när efterfrågan mattals på de mera traditionellamarknaderna. ' Enligt nationalräkenskapemas beräkningsmetod ärmotsvarande ökningstakt ca 21/. För närmare beskrivning avnationalräkenskapernas beräkningsmetod, se inledning till kapitel 3 i Reviderad nationalbudget 1981. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priserför export av bearbetade varor till 1971-1983 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 M/Zfl; Se tabell 3:1. Tabell 3:1 export av bearbetade varor(exkl. fartyg)' till OECD-området= 1975-1983 -6,5 -4,5 -1,5 -3,5 -3,5 -2,5 -7,5 -1,5 -4,5 -0,5 -3,5 -5,5 -6,5 \ SITC 5-8, exkl. 68, 793. = Utom , . ,, , , och . ' Exportvärdet i löpande priser deflaterat medhybridindex typ Paasche. '' Enligt hybridindex typ Paasche. ' Alt. 1 och II refererar till det lägreresp. Se kapitel 6. Begreppet "marknad" avserimportförändringen för de olika ländema sammanvägda med deras andelar iSveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmänliga eller oförmånligaeffekter av exportens strukturella ländersammansättning. Procenttalen äravrundade till närmaste hel- ellerhalvtal. Källor: FN, utrikeshandelsstatistik från ,nationella statistikproducenter, samt beräkningar ochbedömningar inom . Tabell 3:2 export av bearbetade varor(exkl. fartyg)' till olika länderområden Alt. I- Alt. II' -0,6 -1,2 Därav: Osteuropa och -16,2 -9,9 -2,8 -9,1 -10,2 -1,5 -6,6 -10,0 -0,1 enligt SNI-defmition'' -0,4 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. = Utom , , ,, , , och Turkiel. ' , , ,. " Jfr tabell 3:4. ' Alt. I och II refererar till det lägreresp. Se kapitel 6. Källor: samtberäkningar och bedömningar inom . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 59 Importefterfråganpå bearbetade varor bland avnämarländer sjönk tillbaka nägot första halvåret1982. Marknadsutrymmet för svensk exportav bearbetade varor synes därefter ha fortsatt att krympa från första . Till följd av den kraftiga ökningen förefaller ändå marknaden från 1981till 1982 i genomsnitt ha ökat med Iä 11/i volym. De svenska marknadsandelarna för bearbetade varor i OECD-området beräknas preliminärt havarit oförändrade från första . Det finns dockanledning att anta att den "underliggande" andelsutvecklingen, dvs.om man bortser från exportleveranser av extraordinär nalur, varit uppåtriktadunder hela 1982 i anslutning lill relalivprissänkningarna under senaredelen av 1981 och . Devalveringen av densvenska kronan beräknas ha inneburit en omedelbarsänkning av det svenska relativa exportprisetför bearbetade varor med . Devalveringen bidrog härmed med drygt 1/3 av den preliminärt registrerade genomsnitfiigarelativprissänkningen - knappt 61/-. En devalvering innebär,förutom utrymme att sänka priserna i förhållande till konkurrenterna, ävenökade kostnader för importen samt möjligheter atl förbättra lönsamheten. Sådana prisuppdrivande effekter kanväntas göra sig gällande i nämnvärd omfattning först under första kvartalet1983 för större delen av debearbetade varorna. Detta torde medföra att relativpriset höjs något från dennivå som etablerades efter krondevalveringen . Devalveringen torde emellertid inte halett till några mer påtagliga relativprissänkningar för de slapelbetonadeprodukterna inom gruppen bearbetadevaror, däribland vissa stål- och pappersprodukter. Detsamma gäller även slörredelen av rävaruexporten. Här torde slörre delen av devalveringsulrymmel automatiskt disponeras tillalt förbättra lönsamheten, eftersom de svenska exportpriserna på dylikaprodukter även på kort sikt myckelnära följer utvecklingen av världsmarknadspriserna. Några större posifiva volymeffekter på marknadsandelarnaför exporten i dess helhet avdevalveringen torde inte vara att vänta förrän in på 1983. Den totala svenskaråvaruexporlen ökade preliminärt med drygt 41/1981 1982.SkiUnaderna i utvecklingstakt mellan olika varugrupper var dockavsevärda. Sålunda beräknas trävaruexporten ha ökat med . Ökningen innebar påtagligamarknadsandelsvinster för den svenska trävaruexporten.Exporten av pappersmassa minskade däremot markant. Nedgången skedde delvis på grund avmarknadsandelsförluster i framför allt till nordamerikanskaproducenter. Utsikterna för varuexporten 1983 Marknaden försvenska exportvaror förutses totalt sett undergå en svag återhämtning underloppet av 1983. Världshandeln med bearbetade varor 1982/83:100 60 (okorrigerad för länder- och varusammansättningen i densvenska exporten) har beräknats öka med I 1/2 ä från 1982 till 1983.Marknadstillväxten för den svenska exporten av bearbetade varor kan emellertidförutses stannavid 1982-1983. Länder- och varusammansättningen i den svenska exporten avbearbetade varor väntas sålunda komma alt inverka negativt på densvenska exportutvecklingen . En förhållandevis stark importtillväxlär alt vänta i medan importen i och de nordiskaländerna, vilka marknader är viktiga ur svensk synvinkel, förutses utvecklasförhållandevis svagt. Importvolymökningen för bearbetade varor i OPEC-länderna harberäknats bli ungefär Uka stor 1983 som 1982, . För statshandelsländerna ochde icke-oljeproducerandeu-länderna förutses importen fortsätta all minska nägot . Vad gäller efterfrågansvarusammansätlning är en negaliv inverkanpå den svenska exporten av bearbetade varor trolig främst därigenom att importefterfrågan på investeringsvaror,vilka väger tungt relativt selt iden svenska exporten, kan väntas fortsätta att utvecklas svagt i förhållandefill andra typer av varor. Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 19731983 nationella valutor Svenska kronor Anm. Sammanvägt med hänsyn tillländemas betydelse i världshandeln. Källor: FN samt beräkningar och bedömningarinom . Den svenskaexportens utveckling i förhållande till den beräknade marknadsutvecklingen,bestäms i hög grad av prisutvecklingen i i förhållande fillkonkurrentländerna (uttryckt i gemensam valuta), dvs. Prisökningstaklen i omvärlden kanförutses komma all fortsätta att dämpasunder 1983. Etl lågt kapacitetsutnyttjande samt en därmed sammanhängandedämpad löne- och råvaruprisulveckling kan förväntas bidra lill della. Räknat i nationeUa valutor beräknasexportpriserna för bearbetade varori industriländerna öka med 1982-1983.