prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Vidare behövs höjddata dels inom försvarel ochdels för all öka möjligheterna att använda satellitbilder som landskapsinformation.Förslaget innebär all en dalabas med höjddata för kan bli helt klarlill . för all läcka landet med ortofolon, vilket är angelägel bl.a. för att skogsbruket skall ha nyttaav flygfolon i sina inventeringar m.m. för all fortsätta ajourhållningen av ekonomiska kartan. Genom tillskottetkan denna verksamhel fortsätta med oförändrad inriktning också med beaktandeav all nya blad av ekonomiska kartan tillkommer och har tillkommit . för alt påskynda arbetet med alt göra om faslighelsregis-lerkarlorna tillden noggranna skalrikliga geometri som uppnås i ortofolon. En dylik anpassninguppnås fortlöpande vid revidering av ekonomiska kartan. Genom medelslillskottet kansådant arbete utföras också vid sidan om denna revidering. Verksamheten bör bedrivas i deområden i landet där fasfighetsinformationen krävs som gmnd för översiktligaskogsinventeringar. Verkel anför allinsatser krävs för alt brister i informationsförsörjningen inte skall komma allutgöra allvarliga hinder för atl genomföra prioriterade ekonomisk-polifiskaålgärder. Främst pekar verket på önskemål om ökade rävamuttag ur skogenoch ell bättre ulnylljande av inhemska energikällor. I det fallstatsmakterna inle i samband med behandlingen av anslagen för /84lar ställning till lantmäteriverkets förslag lill förbättringar avlandskapsinformationen föreslär verkel i andra hand atl program 3 tilldelas oförändrade resurser. Betänkandet (SOU1981:73) Landskapsinformation under 1980-talel har remissbehandlats.Utredningens förslag bereds f. n. inom . Ett viktigtkompletterande underlag för beredningsarbetet är den stomme till plan förverksamheten med kartor och annan landskapsinformafion som lantmäteriverket har lämnat. Jagdelar verkets uppfattning att del är avslort värde för många avnämare att vi har en god försörjning med kartor och annan landskapsinformation och allförsörjningen bör gmndas på enlångsiktig plan för verksamheten. Jag har därför för avsikt alt ge lantmäteriverket uppdrag alt utarbeta elt konkretförslag lill en sådan plan. En utgångspunkt bör därvid vara atl destatliga insatserna totalt sett inle Prop.1982/83:100 Bilaga 13 121 En plan bör därför också redovisa vilkabesparingar som kan göras inom lantmäteriverkets och andra myndighetersområden som ell resullal avall planen genomförs. En plan för verksamheten med kartor och annanlandskapsinformation kan få effekter för lantmäteriverket först budgelårel1984/85. För nästa budgetår bör medlen för program 3 beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Jag har vid anslagsberäkningen beaktat ellökal medelsbehov om . för översyn av mol . Vidarehar jag räknat upp anslagel med . som förs över från anslagel D 2. Jag hemställer alt regeringen föreslår all lillLantmäteriet: Landskapsinformation för /84 anvisa ell reservationsanslag av 93031000kr. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Programmet beslår av två delprogram: Programmet omfattarsekretessålgärder i form av granskning av kartor och flygbilder saml vissaadminislrativa ålgärder i övrigt. Programmet omfattar dessutom sädana uppgifter somåligger lantmäteriet för atl trygga totalförsvarels behov av landskapsinformation.Uppgifterna rör främst beredskapsplanering och förberedelser för tryckning avkartor för totalförsvaretunder beredskap och krig. Under budgetåret1981/82 användes . för all läcka ell överskridande från budgelårel1980/81. Verksamheten inom delprogrammet Säkerhetsskydd har varit prioriterad och hardärför kunnat genomföras på ell i huvudsak tillfredsställande säll. Verksamheten inomdelprogrammet Beredskapsplanläggning har däremot bedrivits på en otillfredsställande lågnivå. Lantmäteriverketföreslär mol bakgrund av del försvarspolitiska beslutet allanslagel las upp på en reall oförändrad nivå. Trots en sådan nivä bedömerverkel alt viss angelägen verksamhet inom delprogrammet Beredskapsplanläggninginle kan genomföras i full utsträckning. 1982/83:100 Bilaga 13 122 För nästa budgetår bör medel för program 4 beräknas medutgångspunkt ihuvudförslaget. Jag hemställer alt regeringen föreslår all lillLantmäteriet: Försvarsberedskap för /84 anvisa ett reservationsanslag av 2652000kr. Lantmäteriet: Utrustning m. m. 1981/82 Ulgift 4294569 Reservation 1795963 1982/83 Anslag 3500000 1983/84 Förslag 3500000 Från anslagetfinansieras anskaffning av kvalificerad ulmslning för lantmäteriet, s. k.strategisk utmstning. Anskaffning av annan utmstning finansieras medavskrivningsmedel och driflmedel. Från anslaget finansieras vid behov ocksåtillskoll av statskapital för lantmäteriet. Lantmäteriverketbegär i sitt huvudförslag ell anslag för investeringar i strategisk utrustningom . Investeringarna avser geodelisk ulmslning för bl. a.precisionsavvägning, utmstning för flygfotografering och för verketsfotografiska laboratorium samt fotogrammelrisk och kartogra-fisk utrustning.Verket föreslår alt . av de begärda medlen skall få användas för alldelfinansiera viss tekniskt avancerad utrusining för kartproduktion ulanall statsmakterna släller sedvanligt villkor alt medlen återbetalas genomavskrivning och ränta. Motiven härför är all utmstningen lill viss delskall användas för sådan utvecklingsverksamhel som verkel bedömer inte kan finansieras avproduktionen. För nästa budgetär bör anslagel föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att lill Lantmäteriet: Utrusining /84 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 13 5 6 6 6 A. m. m. ,/ö/-s/ag5a«.y/ag Kommilléerm.m., reservationsanslag Bidragfill vissa internationella organisalioner m.m., reservationsanslag Bostadsförsörjning m. m. Bostadsförsörjning Bosladsslyrelsen,förslagsanslag Länsbostadsnämnderna,/öri/agj-a/!. ?/ag Lån lill bostadsbyggande,reservationsanslag Räntebidrag m. m., förslagsanstag Eftergift avhyresförlustlån, förslagsanstag Tilläggslån fill kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse, reservationsanslag Bostadsbidrag m. m-, förslagsanstag Vissbostadsförbältringsverksamhet m. m., förslagsanslag Bidrag lill förbättring av boendemiljön,reservationsanslag Anordningsbidrag m.m., lill allmännasamlingslokaler, reservationsanslag Lån lill allmänna samlingslokaler, reservationsanslag Uppmstningsbidrag m. m. fill allmännasamlingslokaler m.m., reservationsanslag Län till förvärv av bostadsrätt,reservationsanslag Byggnadsforskning, energihushållning m.m.Byggnadsforskning, reservationsanslag Lån lill experimentbyggande, reservationsanslag Informafion och utbildning m. m. i energifrågor,reservationsanslag Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m.,reservationsanslag Statens planverla, förslagsanslag 270000000 6000000024000000 13000000 33 000000 25 000000 1982/83:100 Bilaga 13 124 Lantmäteriet, förslagsanslag 1000 Plangenomförande, förslagsanslag 31335 000 Landskapsinformation, reservationsanslag 93 031 000 Försvarsberedskap, reservationsanslag 2652000 Utrustning, reservationsanslag 3 500000 Totalt för 22 067 947 000 Bilaga14 till budgetpropositionen 1983 Prop. Till industridepartementetsverksamhetsområde hör ärenden rörande denallmänna näringspolitiken, industri och hantverk, regional ulvecklingsplanering och regionalpoliliskt slöd,mineralförsörjning, energi, tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete, officiell provning och kontrollverksamhet saml flertalet statsägdaföretag. utökasverksamhetsområdet med vissa frägor som tidigare hört lill ,nämligen patent- och registreringsverksamhel, inrikes handel såvitt avserstmkturfrågor och näringspolitiska frågor, försörjningen med energiprodukler saml ekonomiski försvarsåvitt avser bränslen och drivmedel.Därmed samlas ansvaret för alla frägor om energitillförsel inom industridepartementet, som ocksä fär ansvaret församordning och vissa övergripande uppgifter vad gällerenergihushållning. Det budgetförslagsom nu läggs fram präglas starkt av kraven på att begränsa utgifternapä statsbudgeten. Myndighetsanslagen har genomgående beräknats enligl huvudförslageteller till lägre belopp. Kostnaderna för organisatoriska förändringar bland myndigheternamåste rymmas inom ramen för oförändrade eller minskade resurser. Översyn avorganisationen för flera rnyndigheter inom departementets område pågår eller planeras. Den svenskaindustrins produktionsvolym minskade . Delta innebär alt densvenska industriproduktionen, med undanlag för och ,minskal sedan höjdpunkten . Tillbakagången har varit kraftig.Produktionsvolymen är nu tillbaka nivå. intar därmed enbottenplals vad gäller industriell tillväxt under 1970-lalel och de första årenpå 1980-lalel vid en jämförelse med övriga . Övriga nordiska länder har kunnatuppvisa en betydligt högre genomsnilllig tillväxt i industriproduktionen under sammafid. Den förklaring som ibland framförts alt den svenska ekonomin gradvisövergår lill all producera tjänster i stället för varor är otillräcklig. Som enjämförelse kan nämnas alt har haft en ungefär tredubbel industriell tillväxttakt under sammaperiod. Den sjunkandeproduktionsvolymen återspeglas i ell lågt kapacitetsutnyttjande. Det faktiskakapacitelsutnyttjandet var, för industrin som helhet, under del tredje kvartalet 1982 enligt statistiskacentralbyråns preliminära beräkningar. 1 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 2 Den outnyttjadekapaciteten inom industrin har hämmat invesleringsbenägenhelen.Enligl de kalkyler som görs förutses industriinvesteringarna minska med . Sysselsättningeninom industrin har fortsatt all sjunka. minskadeantalet årsverken med ca 74000 inom tillverkningsindustrin. Om hänsyndärvid las till deltidsarbete etc. innebär det all än flerpersoner berörts. Under de därpå två följande åren (kvartalet 1980-3:e kvartalet 1982) har ytteriigare 78000 arbetsplatser försvunnit. Antaletpersoner som varslats om uppsägning till följd av planerade driftsinskränkningar var 8000 vid halvårsskiftet 1982.Ytteriigare nära 10000 personer var varslade ompermiltering eller kortlidsvecka. Delvis ärtillbakagången i sysselsättning inom industrin en följd av en långsiktig förskjutning av sysselsättningen mot servicenäringarna.Framför allt är dock den snabbasysselsältningsminskningen en konsekvens av grundläggande ekonomiskaobalanser i samhället. Den industriellatillbakagången har inle varit jämnt fördelad mellan olika branscher ochförelagsgrupper. Speciellt hårt utsatt har gruv- och stålindustrin varit underde . Betydande omslmklureringsinsalser behövs inombasindustrin innan denna äter kan bli lönsam. De statliga företagenskoncentration lill olika basindustrier samt varv har medfört att förelagsgruppendrabbats av omfattande ekonomiska problem. Problemen inom vissa branscher och förelagsgrupperhar blivit desto mer kännbara för densvenska ekonomin då några expansiva segment inom tillverkningsindustrin avmotsvarande storlek f. n. inte kan urskiljas. Även den som tillväxtbransch betraktade verkstadsindustrinuppvisar en stagnerande utveckling . Den långsiktigtnedåtgående kurva som präglat svensk tillverkningsindustri inkl. gruvorredovisas i form av vissa nyckeltal i följande tablå. 1982 (prel) Andel av total syssel- säUning (%) volym (index 1970= 100) tivitet (förädlingsvärde per tim., kr., priser) Industrins andel av totala produktionen (%, fasta tionen (%, fasta priser) (index 1970=100) ringarna (%, fasta priser) Källa: och statens industriverk. f rop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 3 Prognoserna för visar på enfortsatt svag världshandel och överlagstagnerande produktion. Den internationella konjunkturuppgång som väntades kom aldrig lill stånd.De tendenser till omsvängning i positiv riktning i vissa ledandeindustriländer som noterades ersattes senare under samma årmed förnyad stagnation. Tidigaremyckel framgångsrika länder säsom och kommer för är 1982 alt uppvisa etlsämre ekonomiskt utfall än på mycket . Trots all den inlernalionellakonjunkturuppgången låter vänta på sig finnsvissa utsikter all den nedåtgående kurvan för svensk industri skall kunnabrytas . De olönsamma delarna av näringslivet har överlag lyckats reducera sina förluster. Denkraftiga ulslagningen av företag bör därmed kunnastoppas upp. Genom nedskrivningenav den svenska kronans värde har del svenska näringslivelskonkurrenskraft avsevärt förbättrats. Devalveringens positiva effekter gäller därvid intebara exportindustrin. Även den s. k. importkonkurrerande industrins lägeförstärks. Inle minsl viktigt torde vara all devalveringen verksamt bidrar tillalt öka utnyttjandet av inhemska insalsvaror. Devalveringen har skapatförutsättningar för en offensiv industripolitik genom atl underlättastrukturella omställningar inom industrisektorn. Delinvesteringsprogram som regeringen har lagl fram inom områdena transporter,byggande och energi bör pä sikt också ha en märkbart positiv effekt på industrin. Industripolitikensuppgift är atl aktivt bidra lill rationell produktion och industriellexpansion samt alt medverka lill alt omställningsprocessen genomförs smidigtoch ulan orimliga påfrestningar. För alt effektivisera den ceniralaindustripoliliska organisationen kommer regeringen atlförelägga förslag om statens industriverks framfida verksamhel ochorganisation. Vidare kommer regeringen alt påbörja ell progra.marbete isyfte att utveckla de statliga insatserna riktade tillde små och medelstora företagen.Våren 1983 kommer också representanter för alla grenar av kooperationen alt inbjudas lill överläggningar angäendebl. a. de förslag somkooperalionsulredningen (I 1977:01) lagt fram. Ålgärder harvidtagits inom den svenska stålindustrin för alt anpassa kapaciteten lill eflerfrågesilualionen.Trots delta uppvisar stålindustrin f.n. myckel låg lönsamhet. För all utarbetaförslag om strukturförändringar inomspecialslälinduslrin, främst vad gäller sektorn för rostfritt stål, tillkallade regeringen enspecialslålkommission. Kommissionen har avlämnat en lägesrapport idecember 1982. Densvaga avsätlningssituationen för stora delar av skogsindustrin har Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 4 medfört svåra finansiella påfrestningar förflera företag i branschen. I den framlagda prop. 1982/83:68 omrekonstmkfion av Slalsföretagsgruppen m.m. har föreslagils en finansiellrekonstruktion av AB Statens skogsindustrier (). Skogsindustrinsvirkesförsörjning har under senare är varit otillfredsställande. Regeringenkommer därför att förelägga förslag om åtgärdersyftande lill all underlätta skogsindustrins virkesförsörjning. Fr.o.m. budgetåret1983/84 införlivas sågverksindustrin i industriverkets branschprogram för denträbearbetande industrin. Utvecklingen inomtekoindustrin kännetecknas av fortsall tillbakagång. Regeringens riktlinjer förutformningen av tekopolifiken redovisas i finansplanen (prop. 1982/83: 100bil. En särskild proposilion avseende tekoindustrin avses bli förelagdriksdagen . Etl treårigtåtgärdsprogram för den gtasinduslrin t. o. m. /84beslutades av är 1981. I enlighet med programmet föresläs en vissökning av insatserna under nästa budgetår. Förhållandena inomlivsmedelsindustrin avses bli belysta inom ramen för den utredning avseendelivsmedelssektorn som chefen för har tillsatt. Branschprogrammel förgjuieriindustrin avvecklas i och med utgången av innevarande budgetår i enlighetmed det beslul som fattade . Inom ramen för debranschfrämjande åtgärderna införs fr. o. m. /84 etlslrukluranpassningsprogram för övrig industri, omfattande utredningsinsatser. De statsstödda exportkrediterna innebär etlkraftfullt slöd lill kapilalva-minduslrins exportanslrängningar. Stödet, somlämnas via AB , innebär all svenska exportörer avkapilalvamutmstning kan lämna finansieringserbjudande lill köparen redan isamband med offert. Slödel går i stor utsträckning lill finansiering avnyckelfärdiga anläggningar i . Varvsinduslrins produkter (fartyg ochriggar) fär av stödet. Målen förregionalpolitiken är att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutvecklingi landels olika delar och ge människor i alla delar av landet tillgång tillarbete, service och god miljö. En nära samordning behövs med bl.a. industri-och arbetsmarknadspolitiken för all dessa mäl skall kunna uppnås. beslutade om regionalpolitikeni (prop. 1981/82:113, AU 1981/82:23, rskr 1981/82:388). a. atl en ny slödom-rådesindelning infördes fr.o.m. den 1 juli1982. Indelningen gav ullryck för en kraftig prioritering av deregionalpoliliskt sämst ställda regionerna. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 5 Kommuner med svåra slmklurproblem utanför stödområdet kandessutom utpekasav regeringen och därigenom i vissa fall ges möjlighet lill lokaliseringsstöd under enövergångsperiod. Utanför stödområdet kan ell begränsat investeringsbidrag lämnas isamband med mindre investeringar i regionalpolitisktmotiverade situationer. Regionalpoliliskt slöd lill näringshvet kan liksomtidigare lämnas i olika bidragsformereller som lokaliseringslän. Ändamålen har utökats så all slöd numera kan lämnas även tillfaslbränsleframslällning, privata industrilokaler för uthyrning och privatainvestmentbolag. Del fidigare utbUdningsstödet har ersatts medoffertstöd. Nya industricentra är under uppbyggnad i ochSveg. Frän den 1 januari1983 sänks arbetsgivaravgifterna i , , Kimna och Pajalakommun för de flesta arbetsgivare. särskilt anslagför regionala utvecklingsinsatser finns fr. o. m. innevarande budgetår.Anslagel, som disponeras av länsstyrelserna efter regeringens fördelningmellan länen, inrymmer medel för lokaliserings- eller investeringsbidraglill mindre investeringsprojekt, glesbygdsstöd och regionall utvecklingsarbete. Till ålgärder förökad sysselsättning i finns etl särskill anslag om 150 milj.kr. för budgetåren 1982/83-1983/84. Regeringen harbeslutat tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift atlse över del regionalpolitiska stödet lill näringslivet. harnyligen beslutat om nya regler för del regionalpolitiska stödet. Med hänsynhärtill och till alt den nyssnämnda kommittén tillkallats samt lill allen proposilion med förslag lill särskilda insatser i Norrbot-lens län kommer alt läggas fram undervåren 1983 föreslås nu endast smärreförändringar i del regionalpoliliska stödsystemet. Den särskildeutredaren med uppgift all se över industriverkets verksamhel ochorganisation avlämnade sitt belänkande (Ds I 1982:14) Organisafion för industriellförnyelse . Han föreslär bl.a. vissa förändringarav den handläggningsordning som pä central nivä nu gäller för den regionalpolitiska verksamheten. Dessa frågorkommer all behandlas i den nyssnämnda propositionen om industriverkets verksamhel och organisation. Till den regionalpoliliska bidragsverksamheten föresläsför /84 ca 383 milj. kr. och till lokaliseringslän 500 milj. kr. Förregionala utvecklingsinsatser föreslås ca 298 milj. kr. Som ram förkreditgarantier för lån vidinvesteringar i glesbygder föreslås 52 milj. kr. Kostnaden försänkningen av arbetsgivaravgifterna i vissa kommuner i Nortbotlens län beräknastill 170 milj. kr. för /84. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 6 Mineralförsörjning m. m. Ett bällre utnyttjande avSveriges egna råvaruresurser är angelägel frän industri-, handels-, regional-och arbelsmarknadspolitiska synpunkter. investerings- ochutvecklingsprogram avseende gruv- och mineralinduslrin skall därför utarbetas.Som elt första led i della program har beslutat (prop.1982/83:50 bil. 6, NU 1982/83:18, rskr 1982/83:111) om en utökad prospekteringoch projektering av nya gruvor i syfte alt öka livslängden hos befintligagruvor och mineralförelag saml alt lägga grunden för nya sådana. Detta arbeteär avsett all genomföras för en sammanlagd kostnad av300 milj. kr. En samlad översyn avminerallagstiflningen planeras. En viktig utgångspunkt för en sådan översynblir alt lagstiftningen skall främja en intensifierad undersöknings- ochbrylningsverksamhet. Principförslag rörandehavsresursverksamhelen kommer alt läggas fram i en proposition . Energianvändningen år1981 var , vilket var en minskning i förhällande lill är 1980 med 4,6%.Energianvändningen beräknas uppgå lill . En aktiv energipolitikställer krav på omfattande investeringar. I enlighet med beslutskall oljeberoendet kraftigt minskas och förutsättningar skapas för enavveckling av kärnkraften. Omfattande energiinvesleringar lägger också enväsentlig grund för en långsiktig utveckling mot ökad produktion och ökadsysselsättning. Regeringen har därför iden ekonomisk-politiska propositionen föreslagit ålgärder för atl fä lill ståndstrategiskt betydelsefulla energiinvesleringar. Åtgärderna gällerfjärrvärmenäl, torveldade förbränningsanläggningar, upphandling inomenergiområdet saml vissa energibesparande ålgärder i befintliga byggnader. Tillslöd för åtgärder vad gäller upphandling har anvisats 700 milj. kr. Endelegation (I 1982:07) för att handha frågor om upphandling inom energiområdethar tillkallats. En effektivmyndighelsorganisation är en fömtsättning för att både fä fram underiag för ochverkställa de energipolitiska besluten. Förslag läggs nu fram lill riktlinjerför organisationen av siatens energiverk. Oljeersällningsfonden föresläsinordnad i . En central myndighet på energiområdet kan därmedinrättas . 1981 ärs energikommitté(11981:08) häri uppgift all föreslå ålgärder som kan säkra kärnkraftensavveckling och ell fortsatt minskal oljeberoende. Flera utredningar harbehandlat styrmedel inom energiområdet. Avsikten är atl i en proposilion undervåren 1983 behandla frågan om energiskattens utformning. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 7 Det statliga oljebolagetSvenska beräknas komma alt redovisa vinst för är 1982. Frägor ombolagels verksamhel avses komma att tas upp i en proposition om vissaoljefrågor . I en proposilion undervåren 1983 kommer vissa nalurgasfrågor, bl.a. , alt behandlas. fickstatens vallenfallsverk i uppdrag all i samarbete med förprojekteraen nord-sydlig rörledning för transport av naturgas från lillkontinenten. utvidgades uppdraget till vattenfallsverkel altomfalla även en anknytande ledning från Tröndelag. Verkel väntas i mars 1983redovisa förslag till huvudslräckning för ledningen i . Den fortsattafidplanen för projektet är beroende av bl. a. utvecklingen i . har i ärendenom nya koleldade anläggningar ställt långtgående krav på miljöskyddsåtgärder.Riksdagen har (JoU 1981/82:35, rskr 1981/82:321) med anledning av prop. 1981/82:151 om åtgärder mol försurningen ullalal atl denna skärpta praxis bör gällaför de anläggningar som är aktuella. Förslag läggs nu fram till utformningoch finansiering av etl statligt slöd till anordningar för alt minska utsläppenav svavel vid förbränning av kol. Oljeersällningsdelegalionen har i rapporten (DsI 1982:6) Uppföljning av oljeersättningsprogrammet konstaterat all användningenav inhemska bränslen f. n. utvecklas långsamt. Oljeersätlningsfonden har därföri den ekonomisk-politiska propositionen föreslagits fä 200 milj. kr. i ökade resurserför bidrag pä högsl till uppförande av anläggningar sombyggs för all eldas med främst torv. Energiförsörjningen i detre slörsla tätorterna rymmer särskilda svårigheter och möjligheter. Hurvärmeförsörjningen utformas i dessa regioner har stor betydelse för helalandels energisitualion. Regeringen avser alt efter överläggningar med deberörda kommunerna återkomma i denna fråga . Arbetet med att introducera alternativadrivmedel, främst metanol, pågår enligl den plan som antog i sambandmed del energipoliliska beslutet . Oljeersällningsdelegalionen har ioktober 1982 i rapporten (Ds I 1982:12) Strategi för alternativa drivmedelredovisat den närmare planeringen och genomförandet av denna introduktionsplan.I enlighet med riksdagsbeslutet vären 1981 lämnar regeringen nu en redovisningav arbetet inom della område. uppfördesde två vindkraftprotolyperna om ca 3 MW resp. 2 MW. En utvärdering avanläggningarna skall redovisas . I november 1982tillkallades en parlamentarisk beredning (I 1982:06) med uppgift all föreslå enplan för vattenkraftens utbyggnad. Beredningen skall redovisa resultatet avsitt arbete .