prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — all under förslagsanslaget Bidrag tillkontakttolkutbildning anvisas etl beloppav . Under ifrågavarandeanslag räknar jag endasi med förändringar av automatisk karaktär. för studiemateriel och pedagogiskt utvecklingsarbeteoch . för administration och pedagogiska merkostnader föranordnarna. För information beräknar jag . Bidraget lill inackorderingskoslnader vidfolkhögskolestudier bör höjas frän . per dygn.Resekostnadsersättningen vid folkhögskolekursbör höjas frän . till 158 kr.per kurstillfälle. Totalt under della anslag beräknar jag ell medelsbehovav . Jag erinrar slutligen om vad jag tidigaie har anförtunder anslaget Utbildning för kultur- och informationsyrken nämligen allfrägan om den framlida tolkulbildningen f. n. bereds inom . Jag hemställer alt regeringen föreslår alt lill Bidrag tUlkontakttolkutbildning för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 593 G. STUDIESTÖD M. M. Vissagemensamma frågor beslöt våren1982 all göra besparingar om ca 360 milj. kr. pä det sludiesociala området.Besparingarna fick formen av förändrade regler för stödet till 18-19-äringaroch åstadkoms i övrigt i huvudsak genom åtstramningar i rätlen atl erhållastudiemedel. Enligl min uppfattning har genomförda besparingar inlembbal de gmndläggande syftena med Stöden. Däremot bedömer jag atl yllerligare störtebesparingar inom detta område inle f. n. bör genomföras. När del gällerstudiehjälpen har jag tvärtom funnit del nödvändigt alt föreslå vissaförbättringar. Regeringen har i olika sammanhang framhållit viklen av atl i dekärva tider som rader speciellt uppmärksamma och försöka underlättasituafionen för barnfamiljema. När det gäller sludiehjälpsomrädel anser jag delviktigt att åstadkomma en bättre samordning med övriga familjepolifiskaåtgärder, givetvis med beaktande av atl studiestödet har en speciell uppgift ialt medverka lill en jämnare social rekrytering till studier ovanför gmndskolnivån.Den delvis nya situationen i samhället, där den överväldigande majoriteten avungdomar mellan befinner sig i reguljär utbildning eller berörsav arbetsmarknadsåtgärder, understryker behovel av en sådan samordning. Delgäller t. ex. flerbarnslilläggel, där chefen för i den nyssavlämnade propositionen om upphävande av beslutet om karensdagar m. m. (prop.1982/83:55) anmäler alt han ämnar återkomma till frågan om flerbarnstillägg förstuderande som har studiehjälp. Del gäller också de förslag sombostadsbidragskommitlén (Bo 1979:01) framlagt. Det kommer alt finnasanledning alt återkomma lill dessa frågor och jag vill nu endasi erinra om atlriksdagen med anledning av nämnda proposition har beslutat atl delförlängda barnbidraget och studiebidraget i likhet med barnbidragen redaninnevarande budgetår skall höjas med . I övrigt föreslår jagvissa beloppsuppräkningar för studiehjälpens olika stödformer med hänsyn lillpris- och löneutvecklingen. När del gällerreselilläggen inom studiehjälpen är del min förhoppning atl, efter fortsattaöverläggningar med kommunerna, senare detta budgetår kunna lägga fram förslagom etl förenklat statsbidragssystem, som utan försämringar för de studerande ellerökade kostnader för kommunerna, ändå bör kunna medföra besparingar. Kostnaderna förstudiemedel har stigit kraftigt och fortsätter atlstiga. Utvecklingen beror dels på etl ökal sluderan-38 1982/83 1samt. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 594 deanlal, dels på alt andelen studerande som utnyttjarstudiemedel för atl finansiera sina studier ökar, samlidigt som de studerandeutnyttjar genomsnittligt högre belopp. I det läget är del inte möjligt atl tillgodosede krav på höjda studiemedelsom centrala sludiestödsnämnden (CSN) för fram i årets anslagsframställning,även om argumenten för en uppräkning är goda. På grundval avförslag i nämnda proposition om upphävande av beslutet omkarensdagar m. m. har emellertid de studerande fält del av samma extrabasbeloppsuppräkning som pensionärerna för , vilket innebär en höjning avsludiemedelsbeloppet med . utöver den som sker pä gmnd av den normala basbeloppsuppräkningen.Fr. o. m. kommer återgången filltidigare sätt att beräkna basbelopp all positivt påverka ocksästudiemedlen. Slutligen vill jag i detta sammanhang anmäla alt jagsenare i vår ämnar förelägga regeringen förslag till en proposilion om en nyorganisation m.m. för studerandehälsovärden saml vissa förslag rörande de studerandes försäkringsfrägoroch stödet till handikappade studerande. Jag räknar med altvuxenulbildningsavgiflen skall ge ca 760 milj. kr. för budgelårel 1983/84.Under de två senasie budgetåren har betydande belopp av vuxenutbildningsmedlen ibesparingssyfte överförts till folkbild-nihgsanslaget. Samfidigt bekostas fr. o. m. innevarandebudgetår de fackliga organisationernas cenirala kursverksamhet i huvudsakmed avgiftsmedel. Pä grund av del myckel kärva ekonomiska läget anser jagdet inle möjligt altförelägga regeringen förslag om att minska de summor som används för andra ändamål än vuxensiudiestöd ochadministrationen av dessa. Jag räknar således med atl överföra 89 milj. kr.till anslaget Bidrag lillstudieförbunden m. m. och 33 milj. kr. lill anslaget Bidrag lill central kursverksamhet. De särskilda vuxensludieslöden anknöts till utbildningsbidragen inomarbelsmarknadsulbildningen, medan lim- och dagsludieslöden förutsattes följalöneutvecklingen, framför allt på LO-områdel.Genom alt utbildningsbidragen under de senasie åren inte har höjts i takt med pris- och löneutvecklingenhar också de särskilda vuxenstudiestödenurholkals. CSN konstaterar i sin anslagsframställning att medan de basbeloppsanknutna studiemedlen harhöjts mellan och , harvuxensludieslöden höjts med bara 50%.Jämförelsen gäller det högsta belopp som kan utgå i vuxenstudiestöd. Jämför man i stället med del lägstabeloppet utfaller jämförelsen i ännu högre grad till vuxenstudiestödetsnackdel. Genom de uppräkningar av utbildningsbidragets dagpenningsom rege- 1982/83:100 Bilaga 10 595 ringen föreslagit i samband med nämndaproposition om upphävande av beslutet om karensdagar m.m., förbättras situationen avsevärt ocksä vadgäller vuxensiudiestöd. Jag räknar således med all beloppen för de högstastöden höjs med . CSN har ocksä föreslagit en differentiering avvuxenstudiestöden. Jag finner CSN:s förslag intressanta och avser atl överväga denna frågaytterligare. När det gäller lim-och dagstudiestöden biträder jag de fackliga organisationernas och CSN:suppfattning att del är nödvändigt all höja beloppen i syfte all bättreanpassa dem lill genomsniltiiga timlöner inom industrin. Jag bedömer del somviktigare att höja stödens nivå än att öka antalet och är t.o.m.beredd att minska antalet timstudiestöd. Dessa senare stöd har varit svåra alttill fullo utnyttja, vilket åtminstone delvis kan förklaras av den alltför låga nivån. Jag föreslår således nu enhöjning av såväl tim- som dagsludieslöden. CSN har i årelsanslagsframställning lagt fram en effekliviseringsplan för sin egen,studiemedelsnämndernas och vuxenutbildningsnämndernas verksamhet. Planeninnebär alt CSN genom omfattande rationaliseringar skall klara en10-procentig nedskärning av anslagsramarna . Samfidigträknar CSN med alt inom de nedskurna ramarna klara beräknadevolymökningar. innebär all de största rationaliseringsvinsterna görsbudgetåren 1983/84 och 1984/85 bl. a. genom atl studie-medelsulbetalningarnaöverförs lill konto och genom alt förvaltningen av äldre studielän överförsfrån postgirot. Jag bedömer som realistisk ochförordar CSN:s huvudförslag. Det finns anledningall nägot uppehålla sig vid CSN:s utvecklingsarbete. CSN tillhör demyndigheter, vilkas verksamhet i hög grad styrs av en ärendeutveckling somtill övervägande del ligger utanför myndighetens kontroll. Antalet ansökningarom studiemedel och vuxensiudiestöd, besvärs- och äterkravsärenden m. m. har ständigt stigitunder . De studiesociala systemen är ofta föremål förförändringar som följd av riksdagsbeslut. En del av dessa förändringar har letttill administrativa förenklingar, men ofta har de medfört en ökadadministrativ belastning. För atl med bibehålleneller t.o.m. höjd ambitionsnivåklara sina uppgifter har CSN satt igång ell omfattande utvecklingsarbete. Ett resultatav della arbete är en översynsulredning, som överlämnades tillregeringen . Förslagen gåri huvudsak ul pä alt rationalisera administrationen pä två vägar, dels genomall samla all studieslödsadministration inom CSN, dels genom alt överföra såmycket som möjligl av hanteringen till studiestödetsdatorbaserade informafionssystem, STIS. CSN skulle därmed överta ansvaret för utbetalning ochåterbetalning av studiesocialt slöd som f.n. åvilar andra myndigheter.Det gäller t.ex. studiehjälpen, som 1982/83:100 Bilaga 10 596 administrerasav skolstyrelserna, och vuxensludieslöden, som utbetalas avförsäkringskassorna. CSN:s planer berörsåledes flera andra myndigheter och bör också ses i etl större socialpolitisktsammanhang. Jag kommer därför nu endasi alt la ställning fill CSN:s förslag i vissadelar. Vad beträffar del övriga utvecklingsarbetet måste det bli föremål för ytterligareberedning, bl. a. innefattande överläggningar med övriga berörda myndigheter. m. m. 1981/82 Ulgift 66781347 1982/83 Anslag 68291000 1983/84 Förslag 55 392000 () är enligt förordningen (1978:500) med instruktion för centralasludiestödsnämnden (ändrad 1982:443) central förvaltningsmyndighet för ärendenom studiesocial verksamhet och därmed sammanhängande frägor i den mån sådana ärenden ejankommer påannan myndighet. Nämnden är chefsmyndighet för sex studiemedelsnämnder och 24vuxenutbildningsnämnder. CSN:s delegation för utländska studerandehandlägger vissa frågor rörande utländska studerandes principiella rätt lill svensktstudieslöd. CSN leds av enstyrelse. Chef för CSN är en överdirektör. Inom nämnden finns tvåbyråer, en för studiestödsfrägor och en för administrativa frägor. Sludiemedelsnämnderna(SMN) handhar ärenden om studiemedel. För studiemedelsnämnderna gäller ensärskild instmktion (1965:745, ändrad senast1982:664). Vuxenutbildningsnämnderna(VUN) handhar ärenden om vuxensiudiestöd och bidrag lill uppsökande verksamhet påarbetsplatser. För vuxenulbildningsnämnderna gäller en särskild instmktion(1975:394, ändrad senast 1982:507). 1982/83:100 Bilaga 10 avutgifterna under anslaget rör administration av och information om vuxensludieslödenoch läcks av medel från vuxenutbildningsavgiften. Under budgetåret1981/82 har den löpande verksamheten i allt väsenlligl kunnat fullföljas ienlighet med beslutade verksamhetsplaner. Trots volymökningar harhandläggningen kunnat ske sä alt de uppsatta målen för behandlingstidernakunnat hållas eller t. o. m. underskridas. Endasi inom viss del avåterkravsverksamheten finns f. n. ärendebalanser. Visst per-sonalutbyle harskett under budgetåret mellan CSN och SMN i syfte atl klara arbetstoppar.Nämnda resultat har, enligt CSN:s mening, fill stor del kunnat nås pä gmnd av den laganda som nupräglar säväl det löpande arbetet som utvecklingsarbetet vid myndigheterna. Den målsättning förorganisationsutvecklingen vid CSN som fastställdes , dvs. att CSN:sverksamhet skulle inriktas pä övergripande centrala myndighetsuppgifter,har fullföljts. Under budgelårel 1981/82 har en totalanalys skett avCSN:s verksamhel i syfte att undersöka vilka ärenden som ytterligareskulle kunna decentraliseras eller överföras till annan myndighet. Dennaredovisning har tidigare överlämnats till regeringen och utbildningsdepartementet.Enligt CSN:s mening finns nu endasi smärre områden som fortfarande kandecentraliseras och då först i samband med andra åtgärder. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 598 Ävenutredningsarbetet har i stort kunnat genomföras i enlighet med uppställda mål. Enfortsatt effektivisering av sludieslödshandläggningen har skett genom bl.a. vidareutveckling av återkravssystemet saml utveckling av mtin för samkömingav allmänna försäkringens system med STIS. Båda dessa åtgärder har bidragit till bättre kontroll avutnyttjandet av studiestödet. Vid sidan av det direkta, projektbundnaeffekfiviseringsarbe-let har, delvis efter regeringens uppdrag,rationaliseringsplaner framtagits och underställts regeringens prövning.Uppdragen har kunnat samordnas med myndighetens internt beslutadeutvecklingsarbete. Vissa omprioriteringar har dock framtvingats som en följdav de utvecklingsarbeten som krävts med anledning av riksdagsbeslut ombudgetpropositionen. Utvecklingsarbetet har dock kunnat inom uppsattatidsramar genom elt betydande engagemang och en stor arbetsinsats frän berördpersonal vid säväl CSN som SMN. Genom alt vissa omprioriteringar framtvingats har visstbesparingsarbete förskjutils . Trots delta har besparingskravenuppfyllts, men åtgärderna understryker behovel av atl kunna fördelabesparingarna än . Informationsarbetet som en del imyndighetens effektiviseringsarbele har stärkts . Samordningen ochsamverkan mellan CSN och andra myndigheteri informationsarbetet har fortsatt och konkrefiserats. Resultatet bör visa sig under /83 idels minskade kostnader, dels förenklingar i informationen tillmålgrupperna. Delpersonaladministraliva arbetet har i hög grad präglats av besparingskraven.Målsättningen för det administrafiva utvecklingsarbetet vid CSN var bl.a.att minska lönekostnaderna med ca . Detta krav har kunnat uppfyllas genom atl planerateffektiviseringsarbele genomförts. Erforderliga personalneddragningarhar kunnat med hjälp av en akfivomplacerings verksamhet, bäde inom CSN samt mellan CSN och SMN/VUN. Personalutbildningenvid CSN och nämnderna har liksom de närmast föregående budgetåren lill slor delpräglats av grundläggande utbildning inom förvaltnings- och sakområdena.Förskjutningen mot en slörre andel vidareutbildning inom sakområdet harfortsatt. har utbildningsplanen utökats med medel för omskolning av personal fillnya befattningar. Denna åtgärd har varit en akfiv del i del totala effektiviseringsarbeleloch inneburitatt inte enbart rationaliseringar kunnat göras, utan även att anslällningslrygghelen har kunnatupprätthållas. Konferenserna har främst avsett områdenaplanering och studiestöd med speciellinriktning pä rationaliseringsplan för det studiesociala myndighetsområdet. Sludiemedelsnämnderna(SMN) Målen förbehandlingsfiden, dvs. , har kunnat hållas vid samfiiga SMN. SMN iGöteborg har på gmnd av hög personalomsättning 1982/83:100 Bilaga 10 599 vissa lider förstärkts med personal från VUN i Göteborgsamt CSN. Antalet ansökningar om studiemedel har under budgetåret1981/82 ökal med 15000 eller . Från beslutades om reformavseende 18-19-åringarsmöjligheter alt erhålla ålerbetalningsplikliga studiemedel. Ärendegmppendecentraliserades från till studiemedelsnämnderna. Antaletansökningar inom denna ärendegrupp uppgick /80 tilldrygt 11000, /81 lill ca 19000 och /82 till ca 30000 ansökningar. har därmed ärendeökningenuppgått till totalt 36000 ärenden eller vilket motsvarar ca 12 årstjänster.I denna ökning är dä ej inkluderad volymförändringar avseende ändringar, studieförsäkran etc. Genom fortsatt organisationsutveckling och det bedrivnaeffektiviseringsarbelel har den kraftiga volymökningen vid SMN kunnat med i huvudsakoförändrade resurser. Den personella neddragning som planerats har dock ejkunnat genomföras. Trots vidtagna åtgärder är del uppenbart allverksamheten generellt sett ej hade klarats utan personalens ambifioner och lojalitet. har CSNerhållit personellt slöd frän SMN i myndighetens utvecklingsarbete. En sädan samverkan iutvecklingsarbetet har visat sig innebära stora fördelar för bl. a. effektiviteten idatasystemen. Vuxenutbildningsnämnderna (VUN) Antalet ansökningarom särskill vuxensiudiestöd har fortsatt att minska under budgetåret1981/82. Minskningen har uppgått till 6500 ansökningar. Minskningen kanbero pä dels den ekonomiska situationen i landet som medför en minskadrörlighet på arbetsmarknaden, dels fortsatt effekt av den genomfördamtinforändringen genom vilken komvux-studerande kan beviljas särskillvuxensiudiestöd för två terminer åt gången. Ytterligare en anledning kan varaalt fler väljer all ha studiemedel i stället för särskilt vuxenstudiestöd eftersom studiemedel ivissa fall ulgår med ett högre belopp . Övriga ärendegruppervisar inte pä nägra störte förändringar med undanlag av alt antalet rekvisitioner har minskal på grund avell lägre utnyttjande av de kollektivt söktatim- och dagstudiestöden än vad som beräknats. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Ärendeutveckling framgår av nedanståendetabell': ' Siffrorna är ejjämförbara med den statistik som redovisar utnyttjade medel. Ovanslåendesiffror omfattar ett budgetär dvs. ansökningstillfällena , oktober,, medan övrig statistik redovisar ansökningarna för det läsårde avser. ' Hänsyn har tagits lillförslag om ändrat förfarande i samband med kollekliva rekvisitioner. Åtgärder har under senareår vidtagits i syfte atl dels minska antalet ärenden dels begränsa arbetsanhopningensomfattning. Vissa problem finns isamband med inlån av personal frän försäkringskassorna (FK). Problemen berorfrämst på budgelreslriklioner saml organisationsförändringar vid FK.Förändringar måste komma till slånd med inriktningen atl VUN i huvudsak skallklara verksamheten med egen personal. Den resursanpassning som är nödvändig medanledning av all antalet ärenden minskar görs företrädesvis genom minskal inlånav personal från FK. Pris- och löneomräkning(2926000kr. För verksamheten vid CSN,SMN och VUN begär CSN medel enligl tilläggsalternaliv. Medelstilldelning enligtlilläggsalternafivel innebär en besparing inom anslaget med . Dessutom görs rationaliseringar för all klara automatiskavolymökningar inom ADB-området med . Övriga volymökningar beräknaslikaså genom rationaliseringar och omprioriteringar. En sådanmedelstilldelning bör, enligt myndigheten, ej påverka ambitionsnivå ochservice i nägon slörre utsträckning. Fömtsättningar är dock att myndigheten,inle minsl med hänsyn till eftersläpningar i beräkningsgrunder förprisomräkning och anslagstilldelning för längre sjukledigheler ochföräldraledigheter (myndigheten får själv läcka kostnad vid eventuell vikarialsanslällning),fär den kostnadstäckning som begärts för dessa ändamål samt därutöver kanerhålla beslut och genomföra effekfiviseringsålgärder enligl förslag tilleffekliviseringsplan. 1982/83:100 Bilaga 10 601 CSN föreslår all entjänst inrättas vid myndigheten för handläggningen av rekvisitioner av studiehjälp ochtimersättning vid grundutbildning för vuxna. Genom etl regeringsbeslut flyttasdessa ärenden från frän till CSN. Genom denna överflyttningkan 2,5 tjänster avvecklasvid länsstyrelserna (+ . CSN föreslår all restriktionen förutrikes resor ändras till atl avse resor lill andra länder än de nordiska. CSN föreslår atlmedel för information m. m. till de fackliga organisationerna inte längrefär utgå ur anslagsposten förvaltningskostnader ulan skall utgä ur anslagetVuxensiudiestöd m. m. Förvaltningskoslnadsanslaget bör då minskas med 917000kr. (- 917000kr. CSN föreslår all de500000kr. som beviljats för budgetåren 1981/82 och 1982/83 för handläggning avåterkrav lill följd av kontroll mellan uppgiven inkomst i studiemedelsansökan och taxeradinkomst permanentas vidmyndigheten. CSN föreslår attbeslut i ärenden angäende återkrav av vuxensiudiestöd decentraliserasfrån CSN lill vuxenulbildningsnämnderna. CSN föreslår alt aviseringsavgiften höjstill . fr.o.m. samlatl påminnelseavgiften fär beräknas som inkomst under della anslag. CSN beräknar inkomsterna frånaviseringsavgiften och påminnelseavgiftenfill 14007000kr. under /84. För nästa budgetärbör medel för cenirala sludiestödsnämndens (CSN), studiemedelsnämndernasoch vuxenutbildningsnämndernas verksamhel beräknas med utgångspunkt i det huvudförslag, som CSNhar förordat för budgetåren 1983/84-1986/87, och som också innefattar anslagetErsättning lill vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialt slöd.Jag räknardärvid med att CSN senast t. o. m. budgelårel 1985/86 har genomfört en realminskning av de båda anslagen med sammanlagt . CSN har i sinanslagsframställning redovisat resultatanalyser för de studiesocialamyndigheternas verksamhel /82. CSN konstaterar all denegna verksamheten i allt väsentligt har kunnat fullföljas enligt beslutadeverksamhetsplaner. Detta innebär atl CSN har fortsalt del omfattanderationaliserings- och effektiviseringsarbete, som har påbörjats tidigare budgetär. Verksamheten har redangett goda resultat och det är min förhoppningall detta väsentliga och engagerade utvecklingsarbetet skall fullföljas. Jag behandlar förstförvaltningskostnaderna vid CSN och sludiemedelsnämnderna. Jag har gjortomräkningar med hänsyn till träffade avtal. Jag beräknar därutöver 114100kr. för CSN:s handläggning av rekvisitioner av studie- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 602 hjälp och timersättning vid grundutbildning för vuxna.Dessa uppgifter har CSNlagil över från länsstyrelserna. Budgetåren 1981/82och 1982/83 beviljades CSN . i engångsanvisningar förhandläggningen av vissa äterkravsärenden till följd av en nyinrättad mfin förkontroll av uppgiven inkomst i sludiemedelsansökan och laxerad inkomst.Del slår nu helt klart atl kontrollrutinen har haft den avsedda effekten ochantalet äterkravsärenden har ökat i beräknad omfattning. Jag hardärför räknat in den extra resurstilldelningen i basen för anslaget. Vidare beviljadesCSN för nämnda budgetär engångsanvisningar om . för atl lösa tillfälligaproblem vid vuxenutbildningsnämnderna. Jag är beredd atl låta en engängsansvisning idenna storieksordning även för /84 utgå päförvaltningsanslaget, nu för all delvis kompensera merkostnaden för del rationaliseringsarbelesom bedrivs vid myndigheten. För övriga förvaltningskostnader beräknarjag en uppräkning med . med hänsynlill prisförändringar. I övrigt förändras anslaget genom atl . överförs lill anslagetVuxensiudiestöd m. m., medan 807400kr.,som ulgör kostnader för lokalvård, flyttas lill denna anslagspost frånposten för lokalkostnader. Underlokalkoslnadsanslagel beräknar jag ökade kostnader med hänsyn fill prisomräkningoch nya lokaler fill . Sammanlagt beräknar jag lokalkostnaderna fill . Jag övergår nu lill alt behandlavuxenulbildningsnämnderna. Förvuxenutbildningsnämndernas förvaltningskostnader samt för arvoden och förioradarbetsförtjänst beräknar jag sammanlagt . en ökning med . För CSN:sadministration av och information om vuxenstudiestöd beräknar jag totalt4454700 kr. en minskning med . Av dessa medel har bidrag kunnatulgå för information om vuxensiudiestöd till de fackliga organisationernasamt till , ochSveriges hantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen. CSN föreslåralt dessa medel inte längre skall utgä ur anslagsposten förvaltningskostnaderunder förevarande anslag, ulan i stället överföras till anslagetVuxenstudiestöd m. m. Jag biträder CSN:s förslag och har i mina beräkningarminskal förvaltningskostnaderna med . som i stället las upp under anslaget Vuxensiudiestödm.m., anslagsposten Planering m. m. avuppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer. Ersättningen tillriksförsäkringsverket för dess administration av vuxensludieslöden beräknar jag till . De sammanlagda kostnaderna föradministrationen av vuxensludieslöden beräknar jag således lill . Anslaget bör tillföras 20 100000 kr.av de medel som tillfaller statsverketgenom inkomsler från vuxenulbildningsavgiflen. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 603 Jag behandlar nu nägra övriga frågor som rördetta anslag. CSN har föreslagit att aviseringsavgiften skallhöjas. Jag kommer alt föreslå regeringen atl utfärda bestämmelser om en sädanhöjning. CSN har beräknatinkomsten av avgifter i samband med återbetalnings-verksamheten till 14007000kr. Dessa medel bör tillföras anslaget. Slutligen vill jag som enupplysning meddela alt jag i likhet med CSN anser all beslul i ärenden omåterkrav av vuxensiudiestöd bör decentraliseras frän CSN lillvuxenulbildningsnämnderna. Det ankommer på regeringen att utfärda föreskrifteri denna fräga. Jag hemställer atl regeringen föreslär riksdagenalt 1. godkännaalt .