prop · G60397 · 1982-12-31 00:00:00 — Även om ersättningsformen"ersättning för förlorad arbetsförtjänst" införs är det enligtverkets mening tveksamt om den bör kunna tillämpas för att ersätta heltidsengageradekommunalråd. Kanske bör detta inte explicit förbjudas i KL, men i kommilténsskrivning framställs det som en möjlig och lämplig metod för ersättning. Jämsiältdiietsombudsniannen anser att om möjlighet tillersättning för förlorad arbetsförtjänst införs bör detta leda lill alt arvodeendast betalas till ej yrkesverksamma och för rimlig inläsningstid. är från jäniställdhetssynpunkttveksam till utredningens förslag om ersättning för förlorad arbetsförtjänstvid kommunala sammanträden. Kommittén delar uppfattningen att människor mednormala inkomster inte bör förlora på sitt kommunala engagemang. Med denutformning utredningens förslag har fått, har det dock enligt kommittén tvånackdelar från jåmställdhetssynpunkt. Kvinnor har generellt lägre löner än män.En ersättning för förlorad arbetsförtjänst skulle medföra att lika arbetebetalades mycket olika. Detta skulle missgynna kvinnorna. Ersättningen förkvinnor som arbetar i hemmet blir svår att beräkna. Kommittén föreslår istället alt arvoden för alla förtroendevaldas uppdrag sålts till ett belopp sommotsvarar den högsta sjukpenningen, dvs. 8 1982/83. 1982/83:97 106 skulle ge "lika lön för lika arbete" samtidigtsom det löser problemet med ersättning åt hemarbetande kvinnor. Därmed skulleockså minst samma skydd mot inkomstbortfall införas som vid sjukdom. anser att ändringarna i fråga omersättningar för kommunala updprag kan ifrågasättas. Det torde enligl kommunensmening inte finnas möjlighel att konstruera ersättningssystem somtillfredsställer alla förtroendemän. kommun ställer sig av principiella skäl tveksamtill förslagel om ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Södermantandsläns tandsting ställer sig tveksamt till kommitténs förslag attsammanträdesarvode skall relateras till förlorad arbetsförtjänst. Vid arbeteinom nämnder, styrelser osv. ligger ett stort värde i att alla arbetar undersamma ersättningsbetingelser. Avgörande för om en fastställd ersättning skallvara avhållande från att åta sig förlroendemannauppdrag är i stället enligtlandstinget ersättningens storlek resp. de kollektivavtalsbestämmelser somgäller för lön under ledighet vid utövning av förtroendeuppdrag. Här skulle detkommunala avtalet kunna stå som modell för arbetsmarknaden i övrigt. Utifråndetta synsätt finns det enligt ingen anledning alt göra enuppdelning i ersättning för förlorad arbetsförtjänst och arvode. anser att den som tar elt uppdragskall arvoderas. Arvodet bör vara så stort att det täcker förväntade kostnaderi samband med uppdraget. Storleken bör enligt förbundet vara baserad på uppdragetstyngd och tidsåtgång. Arvodets storlek bör vara förbehållet bedömning i varjekommun. Arvodet bör enligt förbundet även täcka in resor m. m. 3.2 Modell för ersättningsmetod Som en utväg att komma till råtta med svårigheter vadgäller beräkningsgrund och administrativt förfarande anvisarkommunaldemokratiska kommittén en modell för ersättningssystem för förloradarbetsförtjänst som knyter an till sjukpenningförsäkringen. Kommittén tror attdenna lösning ger både rättvisa, enkelhet och skydd för den personligaintegriteten. Förslaget har den generella begränsningen att schabloniseradersättning ges alla och all vissa av de brister som vidlådersjukförsäkringssystemet, t. ex. viss eftersläpning med inkomstjustering,accepteras. Förslaget innebär att den förtroendevalde som vill göra anspråk påersättning för förlorad arbetsförtjänst enligt kommittén skall lämna två slagsuppgifter: a) aktuell inkomst, b) yrke. eventuell arbetsgivare, arbetstider,avlöningsform samt de eventuella löneavdrag som sker vid ledighet förförtroendeuppdrag. Den första uppgiften styrks med försäkringsbesked, den andraavges, på heder och samvete. Av del 35-tal remissinslanser som särskilt berört dentekniska lösninsen är Prop,1982/83:97 107 ett tio-tal positiva men övriga är negativa ellertveksamma. Bland de positiva remissinstanserna framhålls att en anknytning tillsjukpenningförsäkringen bör förenkla systemet. Man framhåller att engenerös tillämpning bör ske för hemarbetande samt att en övre gräns kan te sigrimlig. De negativa eller tveksamma remissinstanserna vänder sig bl. a. mot atten anknytning till sjukpenningförsäkringen kan innebära problem både i delägsta och högsta inkomstskikten. Dessutom önskar man att kommunerna självaskall ha möjlighel alt la fram andra konstruktioner. En del instanserframhåller också att modellen inte ger full kostnadstäckning, vilket inte äracceptabelt. 3.2.1 Remissinstanser med en positiv instäUning tillföreslagen modell Kammarkollegiet, , och kommunersamt läns landsting instämmer i allmänna ordalag i kommitténs förslag. Statskontorethar inget all erinra mot den förordade tekniska lösningen alt knytaersättningen för förlorad arbetsförtjänst till sjukpenninggrundande inkomst.Däremot förordar kontoret atl ett maximibelopp fastställs motsvarande detbelopp som utgår vid maximal sjukpenninggrundande inkomst. Vidare bör övervägasom inte kommunerna bör rekommenderas all fastställa en relativt generösminiminivå för ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Det skulle nämligenenligt kontoret innebära all man slapp särskilda och administrativt krångligaersättningsregler för t. ex. hemarbetande, studerande och pensionärer.Kommittén föreslår alt arvodering enligt principen samma belopp till likvärdigauppdrag utan hänsyn till uppdragstagarens personliga förhållanden bibehålls,även om ersättning för förlorad arbetsförtjänst införs. Enligl kontoretsmening bör kommunerna rekommenderas all inskränka sammanträdesarvodena fill allgälla enbart fullmäktigesammanträden om ersättning för förloradarbetsförtjänst införs. Dessa sammanträden är öppna för allmänheten och därförmestadels förlagda till . konstaterar atl det inom den statliga sektorn gäller enligt 19§ i allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän att vid"offentligt uppdrag, i vilket ersättning inte utgår eller utgår endast medvisst belopp för sammanträdes- eller förrältningsdag och'i vilket ersättningför minskad avlöning inte utgår", får tjänstemannen lön med A-avdrag.Genomförs ovan angivna förslag och inkomstbortfallet beräknas efter den modellsom kommittén föreslår, vilken innebär all ersättningen knyter an till sjukpenningförsäkringen,bör enligl verkets uppfattning de statliga bestämmelserna anpassas till detnya lägel. Ovan nämnda avtalsbestämmelser får då omprövas. tillstyrker kommitténs förslag attersättningssystemet för förlorad arbetsinkomst knyts an tillsjukpenningförsäkringen. Prop, 1982/83:97 108 övergång lill detta system är det angelägel, sägerkommunen, att hänsyn tas till nattarbetande och personer med orgelbundenarbetstid, så att de blir rätt kompenserade. Det förslag somsjukpenningkommittén lagt i betänkandet (SOU 1981:22) Sjukersätlningsfrågor kandärmed vara vägledande. Ersättningen bör enligl kommunen i sin helhet belastaden kommun där uppdraget fullgörs. Lyckselekommun anser att den ersältningsmetod som föreslagils, sjukpenningnivån, kanutgöra en lämplig grund. Detta förutsätter dock ur rättvisesynpunkt alt sjukpenningkommitlénsförslag (SOU 1981:22) först genomförs. Om kommunallagen ändras pä ovanföreslaget sätt torde också ersättning lill vissa hemarbetande kunna lösasgenom t. ex. den s. k. garanfinivån vid föräldraledighet. Kommunen är medvetenom de problem som uppstår när det gäller en ekonomisk värdering av ett arbetesom utförs i hemmet. Motsvarande problem torde återfinnas bland gruppen friaföretagare m. fl. Maximibeloppet per dag kan enligt kommunen med fördelanknytas till det högsta belopp som försäkringen medger, dvs. en inkomst om 7,5X basbeloppet. Kommunen ser dock medoro på den administrativa apparat som kan utvecklas på grund av att ett systemmed ersättning för förlorad arbetsförtjänst införes. Egna företagare,uppdragstagare och hemarbetande måste otvivelaktigt komma att erhållaersättning som beräknas schablonmässigt, varvid möjligheten till kompensationgenom merarbete uppstår som inte ges andra grupper med mer bundna arbetstider.Arvodet innehåller , säger kommunen, sannolikt en kompensation förförlorad arbetsförtjänst, varför en sänkning av nuvarande arvoden i vissakommuner torde utgöra en förutsättning för elt beslut om ersättning förförlorad arbetsförtjänst. I och med föreslagna förändringar rekommenderas ensanering av arvodesfloran till atl alltmer utgöra fasta årsarvoden. tillstyrker attsjukförsäkringsersättningen väljs som grund för ersättning. Ett tak bör finnasför ersättningen men landstingen bör själva kunna avgöra om man vill ha eltannat maximibelopp än de 7,5 x basbeloppet som sjukförsäkringen nu har. Likasåbör minimibeloppet kunna få bestämmas lokall. Fredrika-Bremer-Förbundet anser atl en ersätlning knuten lillsjukförsäkringen med räll för kommunerna atl sätta minimi- och maximibeloppkan accepteras. Frågan måste dock enligt förbundet utredas ytterligare vadgäller de hemarbetande. 3.2.2 Remissinslanser med en negativ inställning tiUföreslagen modeU kommun avvisar i allmänna ordalag kommitténsförslag i denna del. Flera remissinstanser med negativ inställning föredrarersättningsformer som är anpassade till lokala förhåltanden eller betonarfriheten för den Prop, 1982/83:97 109 enskilda kommunen atl välja modell. i konstaterar allmajoriteten i kommittén fastnat för att knyta ersättningsbeloppen för förloradarbetsförtjänst till gällande sjukpenningsystem. ifrågasätter omen sådan schabloniserad ersättningsform inte mäste anses stötande för rättsmedvetandetoch av många måste upplevas som djupt orättvis. förordar atlersättning för kommunall förlroendemannauppdrag bör ske efter lokala beslutanpassade lill lokala förhållanden och med hänsyn lagen lill uppdragets art ochtidsåtgång. i anför liknande synpunkter. Ale kommun ansluler sig inle till förslaget om att knytaan ersättningsbeloppet till sjukförsäkringen utan anser i stället alt denenskilda kommunen bör ges frihet atl välja modell för fastställande av "skäligt"ersättningsbelopp. Valet av modell kan, enligt kommunens uppfattning, få enavgörande betydelse i en strävan att komma till rätta med den"snedvridning" som ligger i kvinnors, ungdomars, småbarnsföräldrars,äldre personers, arbetares, lågutbildades, socialgrupp III:s, icke offentligtanställdas och liknande gruppers mindre respresenlalion i de politiskaförsamlingarna än vad deras andel av väljarkåren motiverar. kommun är ej beredd atl ta slällning lill altjust den föreslagna principen skall tillämpas ulan förordar alt varje kommunsjälv får ta ställning till och beslut om grunder och beloppens storlek. Torsbykommun anför liknande synpunkter. Centralorganisationen /SR menar att ett system medanknytning till sjukpenningsystemet är mindre lämpligt. Sjukpenning är starktvarierande och dessutom kompenseras inte för mer än genom del syslemel.För vissa grupper kan kompensalionsnivån vara lägre. /SR anser i ställetatt andra metoder bör gälla, vilka kan bestämmas lokalt. Åven andra synpunkter anförs av remissinstanser somogillar kommitténs förslag till modell för beräkning av ersättningen. kommun anser alt en koppling tillsjukförsäkringssystemet är mindre lyckad när det gäller egenföretagarnassjukförsäkringsvillkor. kommun avvisar förslaget om en anknytning tillsjukpenningsystemet. Såvitt kommunen kan bedöma står en sådan anknytning i ettdirekt motsatsförhållande till andra åtgärder kommittén föreslår för altrekrytera kvinnor, ungdomar, lägutbildade, arbetstagare osv. På vilka grunder skulle dessa grupper antas acceptera enlägre ersättning än höginkomsltagaren, frågar kommunen. konstaterar att det systemsom kommittén rekommenderar i huvudsak är administrativt enkeh, rimligt ochrättvist. Dock innebär förslaget enligt trots allt problem att förvissa grupper bedöma skälig ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Dettagäller t. ex. studerande, hemarbetande, pensionärer och fria yrkesutövare.Detta är en allvarlig nackdel. vill därför ifrågasätta om det ersättnings- 9 1982/83. Prop, 1982/83:97 110 system som kommittéui förordar bör genomföras. Andramöjligheter bör under alla förhållanden prövas. Exempelvis borde elt system medsamordning av gängse arvode och resp. förtroendevalds lön kunna vara genomförbart.Systemet skulle innebära all det fastställda arvodet minskas med den eventuellalön som utgår under tjänstledighet för det aktuella förtroendeuppdraget.Problem kan dock tänkas uppstå då det gäller atl beräkna t. ex. denstatsanställdes lön för den fid förtroendeuppdraget löper. Liksom kommitténsförslag skulle detta system innebära att ingen grupp fär någon fördel framförandra grupper på grund av löneförmåner i samband med förtroendeuppdrag.Svårigheterna att praktiskt klara samordningen med utgående löner bör kunnalösas på ett bättre sätt än de problem som är förknippade med kommitténsförslag (bedömning av förlorad arbetsförtjänst för hemarbetande, studerandeetc). Landsfinget föreslår alt effekterna av ett system enligt ovan studerasnärmare. avstyrker den föreslagnaanknytningen till sjukförsäkringssystemet, dels på grund av begränsningen till7,5 x basbeloppet, dels pä grund av de förändringar som framgent kan komma altberöra sjukförsäkringssystemet. Om önskemålet är atl rekrytera underrepresenteradegrupper lill politiken, bör steget tas fullt ut och den förloradearbetsförtjänsten i konsekvens med della också ersättas. Däremot kan man enliglföreningen ställa sig frågande till en konstruktion med ersättning för förloradarbetsförtjänst i kombination med sammanträdesarvode. Del väsentligaste är attden förlorade arbetsförtjänsten och därmed knutna pensionen ersätts och alldetta kan ske på ett enkelt och praktiskt sätt utan större tidsspillan. I likhet med den av avgivna reservafionenavvisar den föreslagna kopplingen till sjukförsäkringen.Om likformighet verkligen skall kunna uppnås bör ersättning ges för faktiska,styrkta löneavdrag. Därutöver bör enligt förbundet förtroendeuppdragen påsedvanligt sätt arvoderas med hänsyn till tyngd, fidsåtgång etc. Lösningen att koppla ersätiningen tillsjukförsäkringssystemet anser varamindre ändamålsenlig, eftersom den kompensation som då ges inte blirfullständig. Det är enligt förbundels mening bättre all ta steget fullt ul ochge de förtroendevalda den ersätlning som svarar mot deras ekonomiska förlust.Redan i dag tillämpar en del kommuner en sådan ordning. De administrativaproblemen bör inte vara oöverstigliga. 3.2.3 Remissinstanser som inte lar ställning eller ärtveksamma till förestagen modell i ställer sig tveksam lill förslagelalt knyta ersättningen för förlorad arbetsförtjänst tillsjukpenningförsäkringen. Om kommunerna ges vidgad rätt att besluta om deförtroendevaldas ekonomiska Prop, 1982/83:97 111 förmåner bör de också enligt ges rätt altsjälva besluta om hur ersättningen skall beräknas. I botten finns hela tidenkravet att ersätiningen skall vara skälig. framhåller alt förslaget att låtasjukpenningförsäkringen utgöra grund för beräkning av förlorad arbetsförtjänstendast bör ses som en rekommendation av en av flera länkbara metoder. kommun anser alt metoderna för kompensation avinkomstbortfall inle bör anges i lagtexten ulan får bestämmas av kommunernasjälva så som de kan finna lämpligt. Kommitténs resonemang lill fördel föranknytning till sjukpenningsystemet kan enligt kommunen låta bestickande, menman kan inte bortse från att även andra system kan övervägas. Då denna frågaemellertid inte avses bli reglerad i lagen utan förslaget har karaktären avrekommendation, som det slår kommunerna fritt alt följa eller ej, saknarkommunen anledning atl i delta sammanhang närmare beröra denna del avproblematiken. Enligt kommunkan man säkert knyta systemet medersättning för intäktsborlfallet till sjukpenningsystemet. Kommunen anser dockatt kommunerna bör kunna välja mellan olika system att bestämma ersätlning förinläktsbortfall. Systemet bör inte göras mer administrativt tungrott än vad somnöden kräver. Enligt/(re kommun kan skisserad modell förersättningssystem knuten lill sjukpenningförsäkringen vara ett alternativ mendet måste då även kompletteras med maxi- och minimibelopp, delta senare för atläven hemarbetande och studerande skall stimuleras alt engagera sig politiskt.Ett annat ersältningsalternativ lill förtroendevalda är att arbetsgivarenbetalar den som utövar uppdraget lön som för ordinarie arbete och kommunen ersällerarbetsgivaren inkl. sociala avgifter. kommun anser att den modell som utredningenredovisat måste bli föremål för ytterligare överväganden så att så storrättvisa som möjligt tillskapas mellan landets kommuner och landsting. Delta ärnaturligtvis enligt kommunen en uppgift för de båda kommunförbunden. läns tandsting, som är negativ till förslagetom ersättning för förlorad arbetsförtjänst, säger att om kommitténs förslaglikväl kunde läggas till grund för lagstiftning vill framhållaföljande. Systemet för sjukpenningsförsäkring ser som en möjlig ersätlningsmodell.En tilllämpning av detta är inle problemfritt. Sjukpenningsystemet kan kommaatt förändras och en anknytning lill detta skulle därigenom medföraautomatiska förändringar i de kommunala ersättningssystemen ulan att dessa beslutasav landsting resp. kommunfullmäktige. Del bör enligt i ett fortsattlagstiftningsarbete klargöras att också andra lösningar är tillåtna och ättlandstingskommuner och kommuner själva kan välja mellan metoder all bestämmaersättning för inkomstförlust eller andra förmåner samt att kommilténs förslagsåledes enbart är att uppfatta som en rekommendation. Prop.1982/83:97 112 är tveksam till om anknytning tillsjukpenningsystemet är den enda metod som bör komma i fråga. Man kan intebortse från att sjukpenningsyslemet kan komma att undergå förändringar iframtiden. Som framgår av kommitténs redovisning finns inte enbart fördelar meden anknytning lill sjukpenningsyslemet. Förbundet anser atl kommunerna självabör kunna välja mellan olika metoder all bestämma ersätlning för inkomstförlusteller andra förmåner. Därvid får sjukpenningsystemet ses enbart som en tänkbarmodell vid sidan av andra lösningar. Förbundet föreslår därför all det i detfortsatta lagsliflningsarbetet klargörs att också andra lösningar bör varamöjliga. kommun anför liknande synpunkter. i (LO) anser alt tekniken medsjukpenningmodellen kan vara tveksam, särskilt i tider då sjukpenningensersättningsnivå urholkas. Hundraprocentig ersättning, möjligen begränsad avett rimligt maximibelopp, bör vara målet. All ell sådant system inlefinns är säkert en viktig orsak till den bristfälliga rekryteringen, särskiltav privatanställda arbetare, till politiska uppdrag. I LO 80-ulredningenunderströks, vilket också beslutades av , att ersättningssystemetmåste ge full ersättning för den förtjänst man förlorar, inkl. res- och omklädningstidetc. 3.3 Kostnadsansvar m. m. har diskuterat tvålösningar när det gäller vem som skall bära kostnaderna för ersättning förförlorad arbetsförtjänst. Endera svarar den förvaltning där uppdraget fullgörsför den förlroendevaldes inkomstförlust eller lagfästs en skyldighet för allaarbetsgivare, offentliga och privata, att bevilja anställda inte bara ledighetutan ledighet av lönen vid deltagande i kommunala sammanträden.Kommittén föreslår den förstnämnda lösningen. Ett 10-tal remissinstanser lar upp kostnadsfrågorna urolika synpunkter. De remissinstanser som berör kommitténs förslag är positivatill detta. Några remissinstanser lämnar synpunkter på kostnadseffekterna ochframhåller atl kommittén borde ha gjort elt försök till beräkning av dekostnader som förslaget innebär. En del instanser framhåller svårigheterna förkommunerna alt ta på sig nya kostnader. Fem instanser instämmer i kommitténs förslag att kostnademaskall bäras av kommunerna. , kommun ochÖstergötlands läns landsting instämmer i allmänna ordalag. i Göleborgsoch län samt SHIO-Familjeföretagen betonar också nackdelen medalternativet att arbetsgivarna skulle stå för kostnaderna. Särskill de mindreföretagen skulle räka illa ut, menar de sistnämnda instanserna. Några remissinstanser diskuterar de förväntadekostnadseffekterna av förslaget. 1982/83:97 - 113 konstaterar att kommittén inte gjort några beräkningar avförslagets effekter från kostnadssynpunkt. Självfallet måste, sägerlänsstyrelsen, del slutliga ställningstagandet till de enskilda förslagen tasav dem som skall bära kostnaderna, dvs. kommuner och landsting. Enkostnadsanalys i de fall där en sådan låter sig göras eller i varje fall ettresonemang kring kostnaderna hade varit värdefullt, eftersom varje bedömning avett förslags värde rimligen måste grundas på en kalkyl där nyttan vägs motkostnader eller andra uppoffringar. Detta måste gälla för utveckling avdemokrati i lika hög grad som det gäller för sjukvård, rättssäkerhet, miljövårdoch annat som vi värnar om. Storumanskommun anser alt modellen i sin helhet innebär en kraftig utgiftsökning förkommunerna och kan dessutom bli svåradministrerad. Det ärsjälvklart, anser , atl de åtgärder som kommittén föreslårkommer att medföra ökade kostnader och ej kan genomföras inom ramen föroförändrade resurser. Del gäller bland annat ekonomisk ersättning i form av ersätlningför förlorad arbetsinkomst, ökad utbildning, ökat anlal förtroendeuppdrag förde kommuner som inför lokala organ etc. Det är därför rimligt att kommunernages möjlighel alt själva utforma administration och organisation av deförtroendevaldas arbete saml att reglera deras ekonomiska förmåner. Varjekommun bör enligt kommunen kunna välja lösningar som är anpassade efter lokalaförhållanden och själv prioritera användningsområdet. I huvudsak liknandesynpunkter framförs av kommun. Lyckselekommun anser all del är uppenbart alt en förändring i riktning mot kommitténsförslag innebär ökade kostnader för kommunen och att det därför är angeläget atläven dessa kostnader vägs gentemot andra kostnader i den kommunala budgeten.Här skall givetvis skälig hänsyn tas lill möjligheten till nyrekrytering ochatt deltaga i det kommunalpolitiska arbetet m. m. Ytterst är detta en fråga omden kommunala demokratin. Emtnabodakommun belraktar kommitténs överväganden och förslag sammantaget som en katalogmed uppslag, att omsättas i prakfiken mot bakgrund av lokala förutsättningaroch behov i den takt den kommunala ekonomin kan medge. saknasutrymme för kostnadskrävande nya åtaganden i kommunen. Grumskommun anser att kostnadsaspekten på föreliggande förslag förmodligen äröverblickbara. Den enda justeringen som skulle bli aktuell är ersättningen förförlorad arbetsförtjänst, som skulle utgå sedan arvoden för deltagande isammanträde och dylikt frånräknats. Dessa kostnader bör vara marginella. Iövrigt föreslås inga utökningar utan kommunen anser all kommunerna börrationalisera sin verksamhet och se över sina arbetsformer för att därigenomnedbringa sina kostnader. Prop,1982/83:97 114 3.4 Ersättning till vissa hemarbetande m. fl. Kommittén finner att kommuner och landstingskommuner börges möjlighet alt ersätta hemarbetande, när uppdraget inkräktar på derasarbete. Ersättningen bör i avsaknad av enhetlig värderingsnorm fastställas avresp. kommun och landstingskommun efter skälighetsprövning. Genom de uttalanden som gjordes i förarbetena till 1977års KL gavs laglig möjlighet atl ersätta hemarbetande för de kostnader som deåsamkas för t. ex. barnfillsyn i samband med kommunall uppdrag. har uppmärksammat att om de extra kostnader som hemarbetande börkompenseras för genom denna ersättningsform skall täckas helt, krävs en ändringav skattelagstiftningen. Åndringen kan avse endera all ersättningen görsskattefri eller atl de kostnader som svarar mol ersättningen blir avdragsgillavid beskattning. Kommittén förordar att lagstiftningen ändras så att fullkostnadstäckning erhålls. Sju remissinstanser tar upp frågan om ersätlning tillvissa hemarbetande tn. Av dessa är alla utom en positiva lill kommitténsförslag. , och kommuner samt läns landstinginstämmer i allmänna ordalag.