prop · G60324 · 1982-12-31 00:00:00 — Sammanställning av remissyttranden över försäkringsrörelseutredningensbetänkande (DsE 1981:11) Följdlagstiftning till en ny lag omförsäkringsrörelse Remissinstansernahar i huvudsak förklarat sig inte ha något att erinra mot de av utredarenföreslagna lagändringarna, Bankinspektionen: Inspektionenfar, såvitt gäller den föreslagna lagen om Lag om värdepapperscentralen m,m,,anmäla att den inte har någon erinran mot förslaget som sådant men ifrågasätterom inte banklagsutredningens kommande förslag bör avvaktas. Inspektionen villfasta uppmärksamhet på att, när det gäUer bidraget till inspektionen, det isenare lagstiftning angivits tiU skt högsta belopp. Se t, ex, 43 § i fondkommissionslagen(1979:748) och 19 § lagen (1980:2) om finansbolag, Försäkringsinspektionen:Inspektionen har i utredningen företrätts av två experter och även i övrigt harett nära samarbete förekommit under utredningsarbetet meUan utredningen ochföreträdare för inspektionen, därvid inspektionens synpunkter beaktats i storutsträckning. De framlagda förslagen är enligt inspektionens mening i huvudsakväl ägnade att läggas tiU grand för lagstiftning. Förslagettill lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländsk försäkringsanstaltatt driva försäkringsrörelse här i riket Utredningensförslag har i huvudsak begränsats till följdändringar på gmnd av ändringar ilagen om försäkringsrörelse. De grandläggande principema i uUändska lagenutreds f, n, av försäkrings verksamhetskommittén, vars uppdrag är mycketlångtgående och berör en stor del av bestämmelserna i lagen. Utredningen hardärför - med vissa undantag - inte gjort vare sig någon saklig eUer språkligöversyn av lagen. Inspektionen vill emeUertid i detta sammanhang fästauppmärksamheten på vad inspektionen anfört i sitt yttrande (sid, 4) överutredningens förslag till ny försäkringsrörelselag rörande lämpligheten av attinföra ett stadgande som markerar skyldigheten att bedriva rörelsen på ettsätt som är ägnat att främja en sund utveckling av försäkringsväsendet. Detförtjänar enligt inspektionens mening övervägas om inte ett motsvarande stadganderedan nu borde införas i exempelvis 1 § i den utländska lagen. 1982/83:24 82 Förslagettill lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar Iförevarande paragraf föreslås en utökning i vad avser personkretsen av förbudetmot lån till personer i ansvarig ställning i understödsförening. Motsvarandebestämmelser finns i utredningens förslag till ny försäkringsrörelselag, 12kap. Någon motsvarighet tUl dispensregeln i 12 kap. 13 § andra styckethar emellertid ej föreslagks för understödsföreningar. Utredningen har intemotiverat varför åtskiUnad gjorts på denna punkt. Även om behovet av endispensregel möjligen inte kan anses Uka uttalat för Understödsföreningar anserdock inspektionen att införandet av en sådan bör övervägas. Beträffandeunderstödsföreningar föreslår utredningen en bestämmelse om minimibidrag förtäckande av kostnaderna för inspektionens verksamhet som överensstämmer medden som föreslås för försäkringsbolag och utländska försäkringsföretag, 19 kap.14 § försäkringsrörelselagen resp. 26 § utländska lagen. Mer än tre Qärdedelarav understödsföreningarna debiteras f. n. de som utgör gällande minimibidrag.Sammantaget svarar dessa föreningar för endast 3,av det totalatillsynsbidraget från understödsföreningar. Den föreslagna höjningen av minimibidragettUl av basbeloppet är utan nämnvärd betydelse från statsfinan-siellsynpunkt. Enligt inspektionens bedömning skulle emellertid höjningen bUekonomiskt betungande för många av de mindre föreningarna och rent av tvingaett flertal av dessa att träda i likvidation. Tillsynsbidraget utgör nämligen f.n. i många fall en stor del av föreningens totala omkostnader. Mot dennabakgrand bör övervägas om inte minimibidraget skall sättas tUl ett lägreprocenttal än det som föreslagits av utredningen. Förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Utredningenhar begränsat ändringsförslagen i kommunalskattelagen till direktaföljdändringar till förslaget till ny försäkringsrörelselag. Däremot harutredningen inte föreslagit ändringar som skulle kunna följa av förslagen tillnya scheman för resultat- och balansräkningarna. Enligt utredningens meningligger det utanför de direktiv som utredningen erhållit att ta ställning tiUdenna fråga men om utredningens förslag till nya redovisningsregler genomförskan det dock enligt utredningen visa sig lämpligt att tUlsätta en särskildskatteutredning för att se över de formella bestämmelser i kommunalskattelagensom avser försäkringsbolagen. Inspektionen har inget att erinra mot dettaställningstagande från utredningens sida. Vid en sådan skatteutredning syneslämpligen vissa frågor som rör understödsföreningarna också tas upp tiUbehandling. Utredningenhar på andra håll i följdlagstiftningen föreslagit att den ålderdomligabenämningen anstalt byts ut mot företag. Det synes inspektionen lämpligt att ienlighet härmed ordet "anstalt" i olika böjningsformer genomgående -i vad avser såväl svenska som utländska bolag - byts ut mot "företag"i motsvarande former även i kommunalskattelagen. 1982/83:24 83 Beträffandeden föreslagna ändringen i 30 § 3 mom. synes nuvarande och föreslagen lydelseha förväxlats. Inspektionenhar ej något att erinra mot dessa förslag. (): Förslagen tUl ändringar i kommunalskattelagen (KL) innebär i huvudsak endast vissa terminologiska förändringar, som följer av de benämningar som använts i utredningens tidigare förslag till en ny lag om försäkringsrörelse. RSV har inget att erinra häremot. RSV vill dock ifrågasätta lämpligheten av att i tredje stycket av punkten I av anvisningarna till 30 § KL byta ut ordet omsättningstillgång mot place ringstillgång. Även om termen placeringstillgång i detta sammanhang i och för sig är ändamålsenlig för att uttrycka vad som avses, bör den inte införas i KL utan att vara definierad i lag (försäkringsrörelselagen eller KL). 1 KL förekommer endast anläggningstillgång och omsättningstUlgång och hän visningen till punkt 1 Qärde stycket av anvisningama till 28 § KL avser omsättningstillgång. Vidareifrågasätter RSV om det är lämpligt att i åttonde stycket av punkt 2 avanvisningarna tiU 30 § KL hänvisa till BFFS 1979:4. Även om den av försäkringsinspektionenfastställda normalplanen kan komma att kvarstå oförändrad under en mycket långtid, innebär angivandet av författningsnumret att vatje ändring i normalplanennödvändiggör en ändring i KL. Stycket bör i stäUet få följande lydelse: Medsäkerhetsfond förstås här en fond i vilken skadeförsäkringsanstalt skallredovisa säkerhetstilläggen enligt av försäkringsinspektionen med stöd av 11kap. 1 § lagen (1982:000) om försäkringsrörelse fastställd normalplan. RSVhar inget att erinra mot att den i andra stycket av punkt 2 av anvisningarna tiU30 § KL angivna räntesatsen ses över av en särskild utredning. SlutligenvUl RSV peka på att det på s, 48 i slutbetänkandet har skett en omkastning avnuvarande lydelse och föreslagen lydelse av 30 § 3 mom, KL och att två ord("som närmare") har faUit bort på den näst sista raden i denföreslagna lydelsen. Vidare har på s, 50 angetts att lydelsen av punkt I avanvisningarna tUl 30 § KL hämtats ur prop. 1980/81:68. Förslaget har emellertidupphöjts tiU lag genom SFS 1981:295, som kom ut från trycket . Sveahovrätt: I fråga om såväl förslaget till lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländsk försäkringsanstalt att driva försäkringsrö relse här i riket som förslaget till lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar gäUer att förslagen huvudsakligen rör försäkrings tekniska och redovisningstekniska frågor av vilka hovrätten saknar närma- 1982/83:24 84 Från lagteknisk synpunkt vill hovrätten emeUertid anmärka att de iförslagen upptagna bestämmelserna om föreläggande och utdömande av vite (25 a§ resp. 74 §) bör kompletteras med regler om rätt tiU fuUföljd av talan motsådana beslut hos kammarrätten (jfr hovrättens tidigare yttrande s. 6). Ettiakttagande härav kräver en redaktionell jämkning i 33 § i förstnämnda lag. Beträffandeövriga författningsförslag föranleder dessa inte något annat hovrättensuttalande än att nuvarande och föreslagen lydelse synes ha blivit till en delomkastad såvitt avser 30 § 3 mom. i förslaget till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370). (): I BFN:s tidigare yttrande framhålls att en utgångspunkt för nämnden har varit att redovisningsbestämmelserna för försäkringsbolag - och då särskilt de bestämmelser och anvisningar som avser årsredovisningen - bör överensstämma med dem som gäller för de allmänna aktiebolagen. BFN finner därför att devärderingsregler som föreslås gälla utländsk försäkringsanstalt som driverrörelse här i riket (14 § 1 st. om värdering av omsättningstillgångar och 2 st.om möjlighet att värdera värdehandlingar till anskaffningsvärdet), borde ha enutformning som överensstämmer med vad som behandlades i det tidigare yttrandetfrån BFN - se sidorna 10 15. förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar noteras att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,försäkringsinspektionen får utfärda (om löpande bokföring,årsbokslut och årsredovisningar samt därvid meddela från bokföringslagenavvikande föreskrifter då sådana är betingade av understödföreningamas särart. BFNhar i sitt tidigare yttrande angivit (s. 2): "BFN finner detta varalämplig ordning. Beträffande anvisningsfunktionen bedömer BFN attförsäkringsinspektionen är en lämplig instans. Dock borde föreskrivas attinspektionen har att samråda med BFN innan anvisningar som innebär avvikelserfrån BFL utfärdas. BFN har inte kompetens att utfärda anvisningar ibranschspecifika frågor men bör ändå få tillfälle att yttra sig om det somberör det centrala redovisningsområdet. Därtill får BFN en bättre överblicköver utvecklingen på det totala redovisningsområdet med ett sådantförfarande." Riksåklagaren: i föreliggande delbetänkande de riktlinjer som kom till uttryck itidigare framlagt förslag om ny lag om försäkringsrörelse. Det nu framlagdaförslaget tiU följdlagstiftning synes väl anpassat tiU nämnda lagförslag. Frånde synpunkter jag har att företräda föranleder utredningens förslag inte någonerinran. Fullmäktige i Sverigesriksbank: Fullmäktige vill här erinra om de syn- 1982/83:24 85 punktersom framfördes angående utredningens förslag om lag omförsäkringsrörelse. Fullmäktige biföll då förslaget att skadeförsäkringsbolag skullefa emittera konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt menunderströk att det vore lämpligt att avvakta resiUtatet av försäkringsverksamhetskommitténsarbete innan lagändringar rörande dessa typer av skuldebrev vidtas. Förslagetatt skadebolag skuUe få emittera vinstandelslån avstyrktes. I utredningens nuföreliggande förslag tUl försäkringsrörelseförordning berörs anmälan förregistrering av konvertibla skuldebrev och skuldebrev med optionsrätt. Dessaskuldebrev omnämns även på andra punkter i förslagen tiU följdlagstiftning.Fullmäktiges synpunkter på lagen om försäkringsrörelse gäller även följdlagstiftningen. (E 1979:01): Av samma skäl som kommittén anförde i sitt remissvar 1981-05-07över delbetänkandet (Ds E 1980:6) Ny lag om försäkringsrörelse, anser sigkommittén icke kunna i detalj ta ställning tUl den nu aktueUa promemorian. (Ju1974:09): Från försäkringsrättskommitténs synpunkt finns inte någrainvändningar att göra mot de i remitterade betänkandet framställda förslagen. : har i stort sett inga invändningar mot de föreslagna följdändringama utan inskränker sig i sitt yttrande tiU vissa detaljsynpunkter på de nedan angivna lagförslagen. Lagenom ändring i kommunalskattelagen Riksförbundetföreslår att "försäkringsanstalt" i likformighetens syfte utbytes mot"försäkringsbolag" även i kommunalskattelagen. Utländska försäkringsbolagsförening: Föreningen har inte några invändningar mot de föreslagna ändringama.Föreningens instäUning grandar sig på att några sakliga ändringar ej föreslåsi de lagar som betänkandet omfattar utan det är endast fråga om konsekvensändringföranledda av förslaget om ny lag om försäkringsrörelse över vUket föreningentidigare avgivit yttrande, : 1 26 lagen om understödsföreningar (UFL)föreslås en ändring innebärande en utökning av den krets personer till vilkaförening ej får lämna lån. Mot detta förslag har vi inget att erinra, 1förtydligande syfte får vi dock föreslå, att orden "annan befattning"i 1982/83:24 86 förslagetutbytes mot "annan ansvarig befattning". Den nuvarande lydelsen harnämligen på flera håll felaktigt tolkats som om ett generellt förbud förelågför föreningarna att lämna lån till sina anställda, I73 § UFL föreslås en ändring innebärande att minimibeloppet för föreningamas årsbidragtiU skall höjas från kr, 200:- tiU av basbeloppetenligt lagen om allmän försäkring vid nästföregående års utgång med viss avrandninguppåt. Med det basbelopp, som gäller kr. 17300:-, skuUe det minstabidragsbeloppet bli kr. Mångaunderstödsföreningar är så små att föreningarna med det höjda bidragsbeloppetfår förvaltningskostnader som inte är skäliga med hänsyn tUl verksamhetensomfattning. Dessa föreningar uppfyller således inte UFL:s krav på skälighet,något som, så vitt vi kan bedöma, måste föranleda ingripande frånFörsäkringsinspektionen, Denuppkomna situationen torde endast kunna lösas genom något av följande 4alternativ: 1) Föreningen utökar sinverksamhet så att förvaltningskostnaderna blir skäliga, t. ex. genom att övertaannan förenings verksamhet, 2) Föreningen överlåter sinverksamhet på annan förening, 3) Föreningen upphör med sinverksamhet och delar ut kvarstående medel tUl medlemmarna eller disponerarmedlen på annat i stadgarna angivet sätt, 4) Föreningen begär attFörsäkringsinspektionen som följd av verksamhetens ringa omfattning medgerenligt 2 § 2:a stycket UFL undantag från lagens bestämmelser, däribland 73 §, Förbundetfinner det mycket angeläget att åsyftade föreningar ges skälig tid för attanpassa sin verksamhet tUl den föreslagna stora höjningen av kostnadsbidragettill eller att avveckla verksamheten på det förmedlemmarna bästa sättet. På grand härav får vi föreslå att %-talet 4 för detminsta bidraget enligt 73 § UFL i förslaget i betänkandet bestämmes till högst2% under en övergångstid . Iövrigt har förbundet intet anföra rörande de föreslagna ändringarna i UFL. Svenska arbetsgivareföreningen:Svenska Arbetsgivareföreningen har ingen erinran mot de framlagda förslagen. har ingen erinran mot det framlagda förslaget om följdlagstiftningtill en ny lag om försäkringsrörelse. Styrelsen för Stockholmsfondbörs: Från de synpunkter fondbörsen har att beakta saknar börsstyrelsenanledning till erinran mot utredningens förslag. 1982/83:24 87 Värdepapperscentralen VPCAktiebolag: Förslaget till VPC-lag är baserat på de nuvarande bestämmelsema ilagen om förenklad aktiehantering. Med denna utgångspunkt synes förslaget varaändamålsenligt utformat. Vi har dock inte gjort en fuUständig detaljgranskningav förslaget, eftersom den nya lagen kan träda i kraft först när också en nybanklag föreligger. Pensionskassan SHB: Vi har intenågot att erinra mot det förslag till ändringar i lagen om understödsföreningarsom framlagts i rabr. : Det nu framlagda förslaget till följdlagstiftning, omfattande promulgationslag,försäkringsrörelseförordning m.m., finner föreningen väl avvägt. Föreningen tiUstyrkersåledes att förslaget lägges till grand för lagstiftning. (): SFF finner ingen anledning att tycka något annat än desakkunniga och vi biträder därför den nya lagtexten. ArbetsmarknadensFörsäkringsaktiebolag (): Försäkringsrörelse utredningen har gjort en granskning av flera lagar och där föreslagit konse kvensändringar, grandade på dess förslag till ny lag om försäkringsrörelse. har inte funnit anledning göra någon närmare genomgång av huravida det fmns annan lagstiftning där konsekvensändringar bör vidtagas. lertid får, såvitt vi kan finna, utredningsförslag om ny lag om försäkringsrörelse betydelse även för två andra lagar, nämligen lagen om krigsansvarighet för liv- och invaliditetsförsäkring samt lagen med vissa bestämmelser om inländsk försäkringsrörelse vid krig m.m. Här torde t.ex. förslaget att de tre överskottsfonderna återbäringsfond, utjämnings fond och säkerhetsfond sammanslås till en fond, benämnd återbärings fond, böra medföra vissa konsekvensändringar liksom övervägande om ändringar i vad gäller paragrafhänvisningar. 1982/83:24 88 Betr.:Förslag till ny lag om försäkringsrörelse (Ds E 1980:60) FörsäkringsaktiebolagetSkandia vUl med denna skrivelse för departementet redovisa en svårighet itillämpningen av gällande lag om försäkringsrörelse. Denna svårighet synesinte tidigare ha blivit behandlad i förarbetena till den nya tänkta lagen. FörsäkringsbolagetA vUl återförsäkra en portfölj av försäkringar hos försäkringsbolaget B. Påportföljen uppstår en viss försäkringsfond F. Med avseende på försäkringsfondenF kan återförsäkringsavtalet utformas på två ohka sätt. F kvarliggerhos A. Detta innebär att de värdehandlingar som motsvarar F befinner sig i A:sförvar. När B i sin balansräkning redovisar F såsom skuld har B intemotsvarande värdehandlingar och redovisar därför på balansräkningenstillgångssida en "fordran på försäkringsbolag". Detta förfaringssättbrakar benämnas "återförsäkring med deposition av försäkringsfonden hos cedenten". Fkvarligger inte hos A. De värdehandlingar som motsvarar F befinner sig då i B:sförvar. När B i sin balansräkning redovisar F såsom skuld, har B motsvarandetillgångar i form av värdehandlingar och dessa återfinnes redovisade påbalansräkningens tillgångssida. Detta förfaringssätt brakar benämnas"återförsäkring utan deposition av försäkringsfonden hos cedenten". Ibägge fallen ser alltså balansräkningens skuldsida hos B likadan ut. 1 detförstnämnda fallet finns på tillgångssidan en motsvarande fordran på försäkringsbolag.I det andra fallet innehar B motsvarande värdehandlingar och dessa finnsredovisade på balansräkningens tillgångssida. Omden återförsäkrade portföljen avser livförsäkring skall B enligt 7 kap. 11 § inu föreliggande förslag till ny lag om försäkringsrörelse, pantsättavärdehandlingar svarande mot försäkringsfonden. Har återförsäkringen skett"utan deposition" uppstår då inga problem. Bolaget B kan pantsätta devärdehandUngar som bolaget innehar och som motsvarar försäkringsfonden. Hardäremot återförsäkringen skett "med deposition" har inte bolagetnågra motsvarande värdehandlingar. Den aktuella paragrafen i lagen omförsäkringsrörelse räknar upp olika slag av värdehandlingar som är tUlåtna attanvändas vid pantsättning av försäkringsfond. Bland dessa värdehandlingaringår emeUertid inte fordran på försäkringsbolag. B har således inte deaktuella värdehandlingarna och kan inte klara pantsättningen. Detvanligaste förfaringssättet vid återförsäkring är att premiereserven ärdeponerad men inte ersättningsreserven. De ovan beskrivna förhåUan- 1982/83:24 89 denasynes då leda tUl en paradox. Å ena sidan är de flesta återförsäkrings-avtalavseende livförsäkring utformade med deposition, å andra sidan kan detmottagande bolaget inte fullgöra pantsättningsskyldigheten. Förklaringen är följande.I kraft av ett cirkulär som utfärdades av i början på1920-talet skall svenska försäkringsbolag som meddelar livåterförsäkring meddeposition redovisa densamma enligt s. k. riskpremiemetod. Denna metod innebäratt försäkringsfonden icke redovisas i balansräkningen och att förändringarna iförsäkringsfonden saideras mot premieinkomsten och skadekostnaden. Effektenblir att försäkringsfonden och dess förändringar icke figurerar i bolagetsresultaträkning och balansräkning. På detta sätt undvikes pantsättningskravet. Det intemationelltvedertagna sättet att redovisa återförsäkring med deposition avförsäkringsfonden är inte i överensstämmelse med det ovan refereradecirkuläret. Man redovisar försäkringsfonden och dess förändringar öppet iresultaträkning och balansräkning och redovisar bland tillgångarna en fordranpå försäkringsbolag. Det synes önskvärt att manockså här i landet skulle kunna redovisa livåterförsäkring enligt vedertageninternationell praxis. Ett sätt att åstadkomma detta vore att i 7 kap. 9 § inu föreliggande förslag till ny lag om försäkringsrörelse, tillfoga ytterligareett slag av tillgångar som må användas för redovisning av försäkringsfond förlivförsäkring, nämligen följande, som då skulle få nummer 10. Fordranhos försäkringsbolag motsvarande försäkringsfond för mottagen livåterförsäkringdär mot fordran svarande tillgångar kvarhållits hos det avgivande bolaget, Skandiahemställer att departemenetet vid utformningen av propositionen måtte beaktaovanstående förslag tiU komplettering av den angivna paragrafen. 1982/83:24 90 Remissammanställning beträffande förslag till ändring i försäkringsrörelselagen(1982:000) Inspektionen-- tillstyrkerföreslagen komplettering i en ny punkt 10 medden ändringen att ordet "försäkringsfond" ersätts av uttrycket "försäkringstekniskaskulder". Inspektionenförordar att punkt 9 i nämnda lagrum ges följande ändrade lydelse. "värdetav återförsäkringsgivarnas ansvarighet pä grund av de livförsäkringar som harövertagits i form av återförsäkring minskat med skuld tiU återförsäkringsgivarnadär mot skulden svarande tillgångar har kvarhållits av det avgivande bolaget,varvid dock värdet av utländskt försäkringsföretags ansvarighet inte fåranvändas till redovisning av försäkringstekniska skulder i större omfattningän vad försäkringsinspektionen medger med hänsyn till försäkringstagamassäkerhet". Genomden förordade kompletteringen-- (kursiverad här ovan) åstadkommesatt kraven i övrigt enligt 7 kap. 9§ blir tUlämpliga på de tillgångar som kvarhållitsav avgivande bolag vilket - i de fall avgivande bolag är svenskt står isamklang med den ovan tillstyrkta kompletteringen av punkt 10. Inspektionenfår i sammanhanget uttrycka den meningen att en motsvarande komplettering avförslaget till lag om ändring i lagen (1950:292) om rätt för utiändsk försäkringsanstakatt driva försäkringsrörelse här i riket ej torde erfordras eftersominspektionens medgivande krävs i vatje särskilt fall då återförsäkringsgivarensansvarighet skall kunna redovisas som tillgång i förevarande sammanhang (13 §)och nämnda förhållande torde då kunna beaktas. Riksförbundetdelar uppfattningen att det internationeUt vedertagna sättet att redovisaåterförsäkring med deposition av försäkringsfonden hos cedenten bör fåtillämpas även av svenska försäkringsbolag vid mottagen eller avgiven livåterförsäkring. RiksförbundettiUstyrker det föreslagna tillägget av en punkt 10 i 7 kap. 9§ nya lagen omförsäkringsrörelse. Dessutom bör införandet av bmttore-dovisningsprincipenföranleda en följdändring i punkt 9 i samma paragraf. Punkt 9 bör formuleras såatt värdet av återförsäkrares ansvarighet redovisas endast i den månansvarigheten överstiger av återförsäkrare hos bolaget ställdreservdeposition. 1982/83:24 91 Det bör i den nya lagen om försäkringsrörelseinföras en bestämmelse som gör det möjligt att redovisa livåterförsäkring påinternationellt vedertaget sätt. 1982/83:24 92 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Propositionens lagförslag ...................................... .... 2 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde .... 29 1 Inledning ......................................................... 29 2 Föredraganden ................................................. .. 30 2.1 Följdlagstiftningen ....................................... 30 2.2 Redovisning av livåterförsäkring ................... 31 3 Upprättade lagförslag ....................................... .. 32 4 Specialmotivering ............................................ .. 32 4.1 Lag om ändring i lagen(1950:272) om rätt för utländsk försäkringsanstalt att drivaförsäkringsrörelse här i riket ................................................. 32 4.2 Lag om ändring i lagen(1972:262) om understödsföreningar .. 37 4.3 Lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370) 40 4.4 Lag om ändring i lagen(1970:596) om förenklad aktiehantering 42