prop · G6032 · 1982-12-31 00:00:00 — JagviU i delta sammanhang nämna, att vuxenstuderande som inte kan dokumenterakunskaper i arbelsleknik, i likhet med vad som sker , ofta måste hänvisastill studier i gymnasieskolan i stället för i komvux. Densärskilda yrkesinriktade utbildningen inom komvux saknar motsvarighet igymnasieskolan och berörs inte av föreliggande förslag om etappindelning.Någon förändring av reglerna beträffande avgångsbetyg efter slutförd särskildyrkesinriktad kurs bör inte vidtas. Inte heller bör någon förändring göras närdet gäller avgångsbetyg efter fullständig utbildning i specialkurs. Dessa tvätyper av avgångsbetyg ger i regel inte allmän behörighet för högre studier.Även detta bör framgå av själva dokumenten. SÖanför i sitt yttrande att den frihet i fråga om avgångsbetygens utformning,som föreslås av komvux-utredningen kan skapa svårigheter, då det gäller att vidmeritvärdering jämföra gymnasieskolans och komvux elever. UHÄ bör därför enligtSÖ:s uppfattning överväga behovet av en särskild kvotgrupp eller undergmpp förelever från komvux vid antagning till högskoleutbildning. Av UHÅ:s yttrandeframgår atl del förhållandet, att komvux-eleverna utgör en egen referensgruppvid betygsättningen, inte behöver innebära alt nya kvotgrapper skall inrättas.Till kvotgmpperna I och 2 hänförs redan nu inte enbart personer medavgångsbetyg från treåriga eller tvååriga linjer i gymnasieskolan utan ocksåpersoner, som har likvärdiga utbildningar där kursinnehållet inte är identisktmed gymnasieskolans och där principerna för betygsättning också varit andra äni gymnasieskolan. Etl förhållandevis litet anlal elever med fullständigaavgångsbetyg frän komvux har sökt till utbildningslinjer inom denstatliga högskolan. Om en förändring skulle inträffa så att antalet sökande medavgångsbetyg frän komvux skulle öka drastiskt, kan del enligt UHÄ möjligen talaför att införa egna kvotgrupper för komvux-eleverna. Vuxenutbildningenskall vara anpassad till de vuxnas behov. Det innebär, vilket SÖ också påpekari sitt yttrande, att många vuxna inte har behov av eller önskan om enutbildning som motsvarar hel utbildning inom gymnasieskolan. Jag vill erinra omatt detta också är en av grandvalarna för verksamheten i komvux, som ju äruppbyggd av fristående ämneskurser som kan läsas vid sidan av bl.a. yrkesverksamhet.För flertalet vuxna, som har aUmän behörighet genom ålder ocharbetslivserfarenhet 1982/83:2 21 ochsom siktar på högskolestudier, bör del enligt min mening vara naturligt attinom ramen för komvux endast komplettera med betyg i engelska och i sådanaämnen som krävs för särskild behörighet tiU den önskade utbildningen. Detfinns därför ingen anledning att vänta någon drastisk ökning av antalet sökandetill högskoleutbildning med fullständiga avgångsbetyg från komvux. Någonsärskild kvotgrapp för sådana sökande behövs därför inte. Jag räknar med attUHÄ följer utvecklingen och anmäler till regeringen om några förändringar idetta avseende skulle inträda, som ger anledning att överväga ett annatställningstagande i denna fråga. Flertalet komvux-studerandesiktar som jag redan nämnt inte på något fuUständigt avgångsbetyg. De behöverdäremot fä ett dokument som omfattar t. ex. betyg i ämnen som krävs försärskild behörighet till en utbildning som de siktar på. Åtskilligavuxenstuderande har också behov av atl på ett individuellt sätt kombinerastudier i ämnen på olika nivåer och inom olika sektorer. De kan vilja kombinerautbildning på etl sätt som vad gäller volym eller innehåll inte överensstämmermed viUkoren för att få slutbetyg eller med de villkor för avgångsbetyg som jaghar förordat . Jag drar av detta slutsatsen att det är väsentligt att maninom ramen för komvux kan utfärda ett samlat betygsdokument även för dem somgenomför ett mindre omfattande studieprogram. Jag föreslår därför att ävensådana efter individuella behov sammansatta betygsdokument av det slag jag nuhar beskrivit får utfärdas i komvux. Systemetmed etappindelade kurser och nya fimplaner och kursplaner för etapp 1 (grandskolkurser)införs fr. o. m. /83 i och med alt Lvux 82 införs. bör de kursdeltagare som /83 börjar sina studieri etapp 1 kunna fortsätta i de följande etappema fr. o. m. /84. Denya avgångsbetygen bör införas samfidigt. föreslår atlsamtliga föreslagna förändringar införs fr.o.m. /84. Kommitténframhåller att förändringarna inom komvux kräver informations- och fortbildningsinsatserbåde på central, regional och lokal nivå. Beträffandetidpunkten för att genomföra de föreslagna förändringarna har bara SÖ och SOSVUXuttalat sig. De fillstyrker förslagel men betonar vikten av informafion ochfortbildning och att erforderliga resurser härför stäUs till förfogande. fömlsätler i sitt yttrande atl de centrala myndigheterna i delfortsatta arbetet i de nu aktuella och andra läroplansfrågor noga beaktarkostnadskonsekvenserna. Utgångspunkten måste vara att den nya läroplanen för komvuxkan genomföras utan alt kommunens kostnader ökar. 1982/83:2 22 Jagdelar komvux-utredningens uppfattning att de föreslagna komplet-teringama tiU Lvux82, de nya timplanerna och kursplanerna för etapp 2-4 (gymnasieskolkurser) ochde nya avgångsbetygen bör tUlämpas fr.o.m. denljuU 1983. Kurser,som har påbörjats före den I juU 1983 men fortsätter efter detta datum, börslutföras enligt den timplan och kursplan som gällde för resp. kurs när denstartade. Vissa ytterligare övergångsbestämmelser kommer att krävas bl.a. föratt vuxenstuderande, som har påbörjat sina studier enligt nu gällandeföreskrifter, skall kunna fullfölja studierna och få ul eventuellt planeratavgångsbetyg ulan att behöva läsa om något ämne enligt det nya systemet. Detbör ankomma på regeringen att avgöra vilka övergångsbestämmelser som behövs. Närdet gäller resurser för information, fortbildning m. m. i anslutning tillgenomförandet av den nya läroplanen för komvux i redan beslutade och nuföreslagna delar viU jag erinra om följande. På gmndvalav beslut med anledning av propositionen om läroplan för kommunalvuxenutbildning (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 1981/82:46) harregeringen i en förordning föreskrivit att det schablonfiUäggför stödundervisning, studiehandledning och syo i komvux som står tUlkommunernas förfogande får användas även för planering och information isamband med införandet av den nya läroplanen. Denna föreskrift får tillämpasunder redovisningsåren 1981/82, 1982/83 och 1983/84. Vidarehar regeringen, på gmndval av beslut med anledning avbudgetpropositionen 1982 (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 276, UbU 1981/82:17, rskr1981/82:232), föreskrivit att medel ur anslaget Information om läroplan förgrundskolan får användas även för information om läroplan för komvux. JagvUl också erinra om mitt uttalande i budgetpropositionen 1982 (prop.1981/82:100 bU. 12 s. 569) att jag räknar med att kommunerna kommer att beaktabehovet av utbildnings- och fortbUdningsinsatser för genomförandet av den nyaläroplanen inom ramen för de resurser som kommunema fr. o. m. den 1 juh 1982disponerar för lokal skolutveckling. Jag fömtsalte i det sammanhanget också attSÖ och länsskolnämndema tar erforderliga initiativ för att inom ramen för sinaresurser stödja och samordna verksamheten. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1.godkänna att läroplan för vuxenutbUdning kompletteras medmål och rikfiinjer i enlighet med vad jag har förordat. 1982/83:2 23 2. godkänna att etappsystemet i komvuxbyggs ut i enlighet med vad jag har förordat, 3. godkänna att gymnasieskolkursernormalt delas upp i en gmnddel och en fördjupningsdel, 4. godkänna de av mig föreslagnaändringarna i utbildningsprogrammet för komvux, 5. godkänna vad jag har förordat ibetygs- och kompetensfrågor, 6. godkänna vad jag har förordatom genomförande av de föreslagna kompletteringarna tUl läroplanen för kommunalvuxenutbildning m. m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1982/83:2 24 Sammanfattning av komvux-utredningens skrivelse angåendekompletteringar till läroplan för komvux Redannär komvux-utredningen överlämnade sitt förslag till läroplan för komvuxaviserade kommittén att den skulle ytterligare överväga vissa frågor ochåterkomma med kompletterande förslag. Det gäller kompletterande avsnitt i Måloch riktUnjer om studie- och yrkesorienteringen (syo) inom komvux, om gymnasieskolkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser samt kursplaner för gymnasieskolkurser ochkompetensfrågor. har också funnit det nödvändigt attkomplettera Mål och riktUnjer med ett särskilt avsnitt om grandutbildningen förvuxna (grundvux). Enligtriksdagens beslut skaU läroplan för komvux införas fr. o. m. /83.Kommittén har därför med förtur behandlat de kompletterande delarna som skaUfogas tUl läroplan för komvux för att de skall kunna träda i kraft snarastmöjligt, dvs. fr. o. m. /84. Eftersom etappsystemet införs fr. o. /83 bör de kursdeltagare som påbörjar sina studier i vissa ämnen ietapp 1 kunna fortsätta studierna i de följande etapperna fr. o. m. läsåret1983/84. Dessaförslag medför inga ökade kostnader. Avsikten är att de föreslagna ändringarnaskaU genomföras inom ramen för det antal undervisningstimmar som komvuxdisponerar enligt beslut för det aktuella budgetåret. Måloch riktUnjer för studie- och yrkesorientering Kommitténhar översiktligt behandlat studie- och yrkesorientering för vuxna i delbetänkandelKomvux och studieförbund. Regeringen har i proposifion 1981/82:15 behandlatstudie- och yrkesorientering i gmndskolan och gymnasieskolan. I propositionenhänvisar föredragande till komvux-utredningen och anför bl. a. följande: "Förden kommunala och statliga vuxenutbildningen har gällt sammaläroplaner som för grandskolan resp. gymnasieskolan. Därmed har ungdomsskolansmål och riktlinjer för syo gällt även för syo inom dessa former avvuxenutbildning. lade fram ett förslag fiUläroplan för den kommunala vuxenutbildningen. Förslaget har remissbehandlatsoch beretts. Med anledning härav framlades en proposition (prop.1980/81:203) om läroplan för komvux. Ianslutning tUl förslaget om läroplan meddelade kommittén att den fortsätter attutreda frågan om syo för vuxna. Föredraganden utgick i propositionen från attprinciperna, som gäller för syons mål och innehåll i gmnd- och gymnasieskola, skaUkunna vara vägledande för komvux-utredningens fortsatta överväganden när detgäller syo (s. 14)." 1982/83:2 25 Komvux-utredningenhar i sitt arbete med studie- och yrkesorienteringen inom komvux beaktat vadregeringen föreslår i fråga om studie- och yrkesorientering i ochgymnasieskolan. De mål och riktlinjer för syo i komvux som kommittén föreslåröverensstämmer i princip med de mål för syon som föreslås för ungdomsskolan,men de har anpassats fill de annorlunda målgrapper och föratsättningar somgäller för komvux. Omkomvux skaU nå de målgrapper som verksamheten främst skall vända sig tUl, stäUerdet stora krav på syo-insatser. avser att återkomma tillfrågan i sitt huvudbetänkande och föratsälter att erforderliga resurser ställstill syo-verksamhetens förfogande. Eftersom kommittén enligt sina direktiv intefår föreslå åtgärder, som medför ökade kostnader, utgår kommittén ifrån attdetta sker vid ett senare tUlfalle eller genom lokala omprioriteringar inomramen för schablonlillägget. Komvux-utredningenföreslår att i läroplan för komvux införs ett avsnitt Mål och riktUnjer för syoinom komvux. (Förslaget redovisas i bilaga 2.) Gymnasieskolkurseroch särskilda yrkesinriktade kurser Komvux-utredningenföreslår också att Mål och riktlinjer i läroplan för komvux kompletteras medett avsnitt om gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurser. (Förslaget redovisas i bilaga 2.) Avsnittet bör tillämpas fr. o. m. läsåret1983/84. Kommittén anför att följande förslag tUl förändringar kräverregeringens eUer beslut. Regeringenmedgav genom förordning att försöksverksamhet medetappindelning fick bedrivas inom komvux i högst 15 kommuner under budgetåren1978/79-1980/81. Försöksverksamheten har genom beslut den 25 juni 1981förlängts tills vidare och utvidgats tiU de kommuner som SÖ medger. SÖ harkontinuerligt utvärderat försöksverksamheten under de tre första budgetårenoch till regeringen med en särskild utvärderingsrapport slutredovisat erfarenhetemaav försöksverksamheten med etappindelade kurser. SÖ:s slutrapport haröverlämnats tiU komvux-utredningen för beaktande i del fortsattautredningsarbetet. Iutvärderingen av försöksverksamheten har inga allvarliga invändningar motsjälva etappsystemet kommit fram. Etappindelningen underlättar studievalet förkursdeltagarna. De behöver inte från början bestämma sig för hur omfattandestudier i ett ämne som de vill bedriva. Kursdeltagarna tas in i den etapp därde har fömtsättningar att följa undervisningen och avgår efter den etapp därderas studiebehov är tillgodosett. Därigenom undviks återvändsgränder. Etappindelningenhar också underlättal för framför allt mindre och medelstora kommuner atlstarta kurser i etapp 2. I försöksverksamheten betraktas varje etapp som enkurs. Det har inneburit vissa svårigheter för kommunema att starta kurser i etappema3 och 4. 1982/83:2 26 förslaginnebar att samfiiga etapper i resp. ämne skuUe betraktas som en enda kurs.Eftersom betyg från etapp 1 kan ingå i slutbetyg som ger grandskolkompetens,anser komvux-utredningen att etapp I kan betraktas som en avslutad helhet.Många kursdeltagare har heller inte för avsikt att fortsätta sinastudier i de följande etapperna i komvux. föreslår därföratt etapp 1 i resp. ämne belraktas som en kurs även i fortsättningen. Detär däremot svårare atl göra samma uppdelning mellan etapperna 2, 3 och 4 (gymnasieskoletapperna).Några ämnen förekommer endast t. o. m. etapp 2, under det att åtskilliga ämnenhar en fortsättning med etapp 3. I matematik, företagsekonomi, fysik ochnaturkunskap förekommer även etapp 4. En studerande i etapp 2 måste kunnagaranteras att få fortsätta med etapp 3 och 4, om dessa fmns i ämnet och ingåri hans studieprogram. föreslår därför att alla gymnasieskoletappema(dvs. etapperna 2-4) i ett ämne skall utgöra en kurs. Om antalet kursdeltagare vidövergången mellan två etapper går ner under det som är föreskrivet och om intetillräckligt många nya kursdeltagare kan tas in i kursen till den följandeetappen, skall antalet undervisningstimmar givetvis reduceras enligt gäUandebestämmelser. Utvärderingenav försöksverksamheten har också visat på vissa problem, som beror på attetappindelningen gjorts utifrån gymnasieskolans linjer och årskurser. Det harvållat svårigheter bl. a. vid betygsättningen på gmnd av oklarhet om vilka referensgrapperde komvux-studerandes prestationer skall jämföras med. Det har inte hellerfunnits några särskilda kursplaner för de etappindelade kurserna. För komvuxgäller att SÖ fastställer timplan efter riktlinjer från regeringen. Vidarefastställer SÖ kursplaner. har låfit en arbetsgrapputarbeta förslag fill kursplaner fÖr gymnasieskoletapperna i svenska, engelska,matematik och samhällskunskap/arbetslivsorientering. I dessa kursplaneförslaghar äm-nesinnehåUet delats upp i etapper utifrån ämnenas egen straktur och intei första hand i anslutning tUl gymnasieskolans linjer. De är att betrakta som modeUerför hur kursplaner för gymnasieskoletapperna kan utformas. Komvux-utredningenföreslår att ämnet arbetslivsorientering upphör som separat ämne och integrerasmed samhällskunskap till ett ämne. Detta blir den naturliga följden avkommitténs förslag att avgångsbetyg, som innehåller både allmänna ochyrkesinriktade ämnen, skall kunna utfärdas i komvux. I kommitténs förslag tUlkursplan för samhällskunskap/arbetslivsorientering redovisas hur integreringenav de båda ämnena kan göras. Förslaget ligger i linje med gymnasieutredningensförslag, att arbelslivsorientering skall upphöra som separat ämne igymnasieskolan. Dess innehåU skaU delas upp på samhällskunskap och deyrkestekniska blockämnena. föreslår att SÖ får i uppdrag attse över etappindelningen och göra de ändringar som föranleds av utvärderingen.Etappindelningen bör utgå från ämnenas egen karaktär. I de modeUer för utformning- 1982/83:2 27 enav kursplaner som utarbetats har erfarenheterna från utvärderingen beaktats. SÖbör få i uppdrag att fastställa timplan för etapper i samtliga aUmänna ämnen pågymnasieskolnivå. Härvid bör i princip den timplan som gällt underförsöksperioden kunna fillämpas. Om SÖ vid sin översyn finner att andrariktlinjer för timplanearbetet behövs, bör SÖ inge förslag härom tUl regeringen. Komvux-utredningenföreslår att SÖ får i uppdrag att fastställa kursplaner i svenska, engelska,matematik och samhäUskunskap/arbetsUvsorien-tering i huvudsak iöverensstämmelse med kommilténs kursplaneförslag samt att SÖ får i uppdrag attutarbeta och faststäUa kursplaner i övriga etappindelade ämnen. I SÖ:söversyn av etappindelningen och vid utformningen av kursplaner bör ocksåföljande beaktas: a) Den försöksverksamhet somutvärderats har omfattat etappindelning av ämnen som ingår i utbildning sommotsvarar de treåriga linjema och tvåårig social och ekonomisk Unje igymnasieskolan. Även i utbildning som motsvarar tvååriga yrkesinriktade linjeroch vissa specialkurser ingår allmänna ämnen, t.ex. svenska, engelska, matemafik,psykologi, företagsekonomi, maskinskrivning och kontorskunskap. Även dessaämnen bör infogas i etappsystemet. b) I regeringens proposition1981/82:14 om Förändringar av gymnasieskolans utformning m.m. föreslås bl.a.en ny språkorganisafion, samordning av N- och T-linjerna och samordning avtimtal i samma ämne för fler linjer. c) Genom förordning den 13september 1979 medgav regeringen att försöksverksamhet fick bedrivas medetappindelning även av teknisk utbildning inom komvux. Försöksverksamhetenomfattar ämnen inom maskinteknisk och elteknisk gren av tvåårig och fyraårigteknisk linje. I försöksverksamheten tillämpas ramtimplaner. Tekniskutbildning har mycket begränsad omfattning inom komvux och försöksverksamhetbedrivs endast i ett fåtal kommuner. föreslår att SÖ får iuppdrag att följa försöksverksamheten och fastställa ramtimplan och kursplanerför etappindelning av de tekniska ämnena. Förbetygsättningen i gymnasieskolkurser inom komvux gäller samma principer som igymnasieskolan. Kursdeltagama i komvux utgör inte en egen referensgrapp ochingår inte heller i referensgrappen för betygsättningen i gymnasieskolan.Betygen i komvux relateras till prestafionema hos motsvarande elevgrapp igymnasieskolan. diskuterar i sitt principbetänkande Enreformerad gymnasieskola (SOU 1981:96) alternafiva möjligheter tiU utforming avett nytt betygsystem för gymnasieskolan. Komvux-utredningenanser att betygsättningen i gymnasieskolkurser 1982/83:2 28 inomkomvux nu och skall följa samma principer som betyg-sättningen igymnasieskolan. Det förändrade betygsystem som kan komma att beslutas förgymnasieskolan bör därför ocksä införas i gymnasieskolkurser i komvux. Denhär föreslagna kompletteringen lill läroplan för komvux föreslås emellertidträda i kraft fr. o. m. /84. utgår ifrån att detnuvarande betygsystemet kommer alt gälla i varje faU t. o. m. /85.Förslaget till komplettering till läroplan för komvux om betygsättningen i gymnasieskolkurserbygger på att det nuvarande betygsystemet gäller. Förslagetatt ämnena indelas i etapper, som inte har sin direkta motsvarighet igymnasieskolans linjer och årskurser, innebär emellertid att kursdeltagarna i komvuxinte utan vidare kan jämföras med någon motsvarande elevgrapp igymnasieskolan. Kursdeltagarna i etappindelade kurser i komvux bör därförutgöra en egen referensgmpp. UtbUdningen i komvux skaU vara av samma kvalitetsom utbildningen i gymnasieskolan. Betygen skall därför motsvara prestationersom ligger på samma nivå som prestationerna hos gymnasieskolans elever ulanall innehållet behöver vara identiskt. Avkursplanema för de olika etapperna bör framgå, vilka prestationer som krävs. Komvux-utredningenföreslår att SÖ får i uppdrag att utfärda närmare föreskrifter förbetygsättningen i gymnasieskolkurser inom komvux. Ävenkraven för allmän behörighet och särskild behörighet lill högskoleutbildningbör i fråga om sökande med betyg från komvux anges med ämne och etapp i ställetför med linje och årskurs. föreslår att UHÄ får i uppdragatt se över behörighetsreglema och anpassa dem till etappindelningen. Vuxna,som inte är och har arbetslivserfarenhet, måste kunnadokumentera den allmänna behörigheten för högskoleutbildning med ettavgångsbetyg. Det sker nu genom att de skaffar sig ett avgångsbetyg sommotsvarar en fuUständig studiekurs av en linje i gymnasieskolan och innehållerminst två årskurser svenska och engelska. Även vuxna, som i och för siguppfyller kraven för allmän behörighet på gmnd av sin ålder ocharbetslivserfarenhet, kan vilja skaffa sig avgångsbetyg som gör del möjligt fördem att bli bedömda i kvotgrupperna 1 eller 2 vid ansökan fillhögskoleutbildning. Ett sådant avgångsbetyg kan också utgöra merU vid ansökanom arbete. Komvux-utredningenhar föreslagit att de allmänna ämnena indelas i etapper, som inte direktmotsvarar gymnasieskolans linjer. Det blir därför nödvändigt att ävenavgångsbetygen utformas något annorlunda än i gymnasieskolans linjesystem. 1982/83:2 29 Komvux-utredningenföreslår därför att särskilda avgångsbetyg som ger allmän behörighet utfärdasinom komvux. På dessa avgångsbetyg har följande krav ställts: deskall utgöra dokument över en utbildning, som är av samma kvalitet som utbildningen i gymnasieskolan, -deskall innehålla utbildning i svenska och engelska, som motsvarar minst tvåårskurser i gymnasieskolan, deskall kunna innehålla både allmänna ämnen och yrkesinriktade äm nen, - deskall ge de vuxenstuderande viss frihet att själva välja vUka ämnen som skall ingå i avgångsbetyget, - avgångsbetygskall kunna utfärdas på två nivåer, dels motsvarande en tvåårig utbildning, dels motsvarande en treårig utbildning i gymnasie skolan. Dessutom skall avgångsbetyg motsvarande årskurs 4 av fyraårig teknisk Unje kunna utfärdas även inom komvux. Komvux-utredningenföreslår att avgångsbetyg 2 (motsvarande en tvåårig utbildning igymnasieskolan) utfärdas när följande villkor är uppfyUda: Utbildningenomfatter en volym enligl SÖ:s fimplaner av i fråga om huvudsakligen allmänna ämnen eller lägst i fråga om huvudsakligen yrkesinrik tade ämnen. Betyg i följande obligatoriskaämnen och etapper ingår, nämligen svenska etapp 2, engelska etapp 2, matematiketapp 2 och samhällskunskap/arbetslivsorientering etapp 2. Betyg i vissa i förslaget tiUläroplanskomplettering (se bilaga 2) uppräknade karaktärsämnen inom ekonomisk,humanisfisk-samhäUsve-lenskaplig, naturvetenskaplig eller teknisk sektor elleri yrkesinriktade ämnen omfattande lägst 800 undervisningslimmar. Betygi fritt valda ämnen inom ovan angiven utbildnings volym. föreslår vidare att avgångsbetyg 3 (motsvarande entreårig utbildning i gymnasieskolan) utfärdas när följande villkor är uppfyUda: Utbildningen omfattar en volymenligt SÖ:s timplaner av lägst 1 500 och högst 1700 undervisningslimmar. Betyg i samma obligatoriskaämnen som för avgångsbetyg 2, i svenska dock etapp 3. Betyg i uppräknadekaraktärsämnen inom ekonomisk, humanisfisk-samhäUsvetenskaplig,naturvetenskaplig eller teknisk sektor. Betygi fritt valda ämnen inom angiven utbildningsvolym. föreslår dessutom atl avgångsbetyg motsvarande årskurs4 av fyraårig teknisk Unje skaU kunna utfärdas inom komvux enligt nuvaranderegler. 1982/83:2 30 Måloch riktUnjer i läroplan för komvux skall i liUämpliga delar gälla även för denav kommunema anordnade gmndutbildningen för vuxna. Grandvux skiljer sig emeUertidi väsentliga avseenden från övrig utbUdning inom komvux. hardärför ansett det nödvändigt att utarbeta vissa tUlägg om grandvux att fogas tUlMål och riktlinjer. Där behandlas bl. a. mål och målgrapper för grandvux,undervisningens innehåU och uppläggning, metoder och arbetsformer. Kommitténkonstaterar att grandvux omfattar utbildning på vitt skilda nivåer och föreslårbl.