prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Inom det näringsrättsligaarbetsområdet berörs flera verksamhetsgrenar, av pågående eller nyligenavslutade utredningar och av nytillkommande antingen redan beslutad ellerförväntad lagstiftning. För utrikeshandelsverksamheten försvåras möjlighetenatt fömtse utvecklingen av den osäkerhet som i rådande ekonomiska läge karaktäriserardel handelspolitiska skeendet i världen. Den relativt lugna handelspolitiskautveckling som präglat 1981/82 kan snabbi förändras, varför del är av störstavikt atl koUegiet även under /84 kan ges tillskott av resurserefter prövning av regeringen om den aUmänna handelspolitiska utvecklingen skuUekräva det. Pris- och löneomräkning m.m. . I löneomräkningen harmedtagits kostnaderna för dels en tjänst i -F 25 för revisorsverksamhelen(.) dels en personlig tjänst som ambassadräd i F 26 (. ).Båda dessa tjänster har tidigare inrättats av regeringen. För stiftelsen verksamhet begärs i enlighet med av stiftelsen till kollegietingiven anslagsframstäUning . i bidrag, varav . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 109 Besparingarnaenligt huvudförslaget innebär en minskning av anslaget med . Reduceringenföresläs genomföras genom minskning av lönemedel, delvis i samband medavveckling av viss verksamhet. Kollegiet föreslår härvidlag att den s.k.bUkredilförordningen upphävs. Den personalreducering som erfordras enligthuvudförslaget avser kollegiet genomföra dels genom indragning av tjänster somkollegiet inrättat, delsgenom vakantsättning av långfidsvikariat. Beträffandeden särskUda regleringsverksamheten hemstäUer kolle giet att återstående 14arvodestjänster omvandlas till extra tjänster. Kollegiet föreslår vidare i etl förenklingsförslag attsystemet med en SpecieU utgiftsstat för den särskilda regleringsverksamheten avskaffasoch hemställeratl medel för kollegiets verksamhel inklusive den särskildaregleringsverksamheten anvisas under anslagspostema Förvaltningskostnader och Lokalkostnader. Med utgångspunkt ihuvudförslaget beräknar jag anslaget till . inrättades vid kollegiet arvodestjänster isamband med att importreglering av. skor infördes och licenskravet förtekovaror utvidgades. Skoregleringen upphörde efter relafivt . Regleringen avtexlU-importendäremot har undan för undan utvidgats och licensiering i stålhandeln införts. Molbakgmnd av utvecklingen mot allt fler avtal om begränsning av tekoimportenfinns det ingen anledning all nu förutse atl importli-censverksamhelen kantiUåtas minska. Det är därför sannolikt att den urspmngligen temporära verksamhetenblir bestående under överskådlig fid framöver. Under /83 har tioarvodestjänster ombildals till extra tjänster. Medel för verksamheten haranvisats kollegiet under en särskild anslagspost. Med hänsyn tiU ovanstående och behovet av all säkerställaen stabUitet i verksamheten anser jag det rimligl att resterande 14 arvodestjänsterombildas till extra tjänster samt att medel för den särskildaregleringsverksamheten fortsättningsvis anvisas inom anslagsposternaFörvaltningskostnader ochLokalkostnader. Jag delarkommerskollegiels uppfattning att förordningen (1959:575, ändrad senast1979:1139) med föreskrifter om vissa betalningsvillkor vid yrkesmässigförsäljning av bilar har minskat kraftigt i betydelse som stabiliserings- ochkonjunklurpolifiskt instmment. Bilhandeln synes ha stabiliserats på en nivämotsvarande ungefär tvä tredjedelar av tidigare omfattning. Vidare har andelenavbetalningsförsäljningar sedan böijan av 1960-lalet sjunkit kraftigt. Jag anser därför att dens.k. bUkredilförordningen bör upphöra att gälla. I denna fråga har jag samrättmed chefen för ekonomi- ochbudgetdepartementen. Detta innebär inte att behovet av en restriktivkreditpolitik har minskat. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 110 Tvärtomär det av stor vikt att - i nuvarande ekonomiska situation -UpprätthåUa en sådan. Chefen för ekonomi- ochbudgeidepartementen kommer senare denna dag bl.a. uttala sig om viktenav detta. Jag vill påpeka att närbUkredilförordningen upphävs kommer istället konsumentkreditlagen (1977:981)att gälla för den yrkesmässiga försäljningenav bilar. Konsumentkreditlagen reglerar bl.a.. kontantinsatsens storlek. Regeringen har också möjlighet att medstöd av lagen (1975:90) med bemyndigande att meddela föreskrifter ombetalningsvillkor vid yrkesmässigförsäljning av bilar äter införa en reglering av nuvarande typ, omförhållanden så skulle kräva. Jag hemställer atl regeringen föreslär att till för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . Gränsskyddet för vissa fiskvaror I anslutning fiUdet frihandelsavtal som slöt med den Europeiska Ekonomiska Gemenskapen (EEC)gjordes från svensk sida vissa åtagandenavseende importen av fiskprodukter från EEC (prop. 1972:135, UU 1972:20, rskr 1972:311). I en fillfrihandelsavtalet fogad skriftväxlingden förklarade sig sålunda berett att för frysta fiskfileér samt fisk- ochskaldjurskonserver m.m. med ursprung i det utvidgade EEC suspendera tullar saml avgifter med motsvarande verkan. Ett beslut av EEC:s ministertåd den 29 september1981 att upphäva den suspension avtullen på siU vid import från tredje land som gällt sedan den 1 febmari 1971 aktualiserar nu frågan om alt helteller delvis återta de angivna svenska åtagandena. De svenska åtagandena skall ses mol bakgrundav att och i egenskap avblivande medlemsländer i EEC under förhandlingarna om frihandelsavtalet framförde myckel starkaönskemål om att få behålla den tullfrihet som uppnåtts i EFTA och att deurspmngliga EEC-länderna bestämtmotsatte sig en överenskommelse rhed som innebar ömsesidig frihandel pä fiskområdet. Om man från svensksida inte hade accepterat denlösning som blev förhandlingarnas resultat, hade alternafivet varit atlåterinföra tullar resp. avgifter med motsvarande verkan för bl.a. fiskkonserverresp. frysta fiskfiléer gentemot , och Storbritannien.Detta hade äventyrat dels den rätt som har att direktlanda fisk i enligt etl avtal den 5 december1967, dels den suspension av tullen för sill i EEC som infördes den 1 febmari1971. har fortfarande ettväsentiigl intresse av atl bibehålla båda dessa förmåher. Jag vUl samtidigtunderstryka att de svenska åtagandena inte gjordes förbehållslöst. Iförhandlingarna klargjordes frän svensk sida att man bl.a. såg ett sambandmellan dessa åtaganden och bibehållandet av EEC:s suspension av tullen för sill. Dettasamband kom även till uttryck i en Prop.1982/83:100 Bilaga 5 111 särskild note lill i vilken delmeddelades att förbehöll sig rätten att ompröva åtagandena ihändelse av en genomgripande förändring i konkurtensförhållandena inom fiskerinäringen. Som exempel päsädana ändringar nämndes bl.a. alt EEC beslutar upphäva suspensionen av tullen för sUleller alt den svenska direktland-ningsrälten i kantillämpas. Det bör nämnas att den svenska importen från EEC ay de varor somberörs av åtagandena i helt dominerandeutsträckning härrör från . I värde uppgick den är 1981 tiU 223 milj. kr. Åtagandena från svensk sida har väckt starkt missnöje hosde svenska fiskeriorganisalionerna och inom beredningsinduslrin. Under den fidsom förflutitsedan frihandelsavtalet ingicks har dessa upprepade gånger återkommit tiUregeringen med krav pä atl EEC skulle förmås att acceptera en ömsesidig tull- ochavgiftsfrihel för berörda produkter. Frän svensk sida har frågan tagitsupp med EEC vid ett flertal tillfällen, bl.a. vid möten med den blandadekommittén Sverige-EEC samt vid särskilda expertmöten. Från EEC:s sida har dockklargjorts atl sådana eftergifter från dess sida fömtsalte ytterligare svenska åtaganden. Jag har redan angivit att det ligger väsenfiiga svenskaintressen i att bibehålla både den svenska direktlandningsrätten i och EEC:ssuspension av tullen för siU. Frågorna har samband med varandra genom atl värdet avdirektlandningsrätten är beroende av möjligheterna atl ekonomiskt lönsamtkunna avsätta den landade fisken på EEC:s marknad. Jag vill också understryka den storabetydelse som den svenska exporten av sUltill EEC har. Exporten har traditionellt varit omfattande och uppgick lUI drygt till ett värde av 177mUj. vilket motsvarade av del svenska fiskets sammanlagda fängstvärde. Av exporten går merparten fill medan en mindre delavsätts i . År 1981direkllandades drygt 20.000 lon i , där sUlen i första hand används som råvara i den fiskberedande industrin.Exporten till har varittullfri sedan läng lid före är 1971, då EEC:s silllull suspenderades. Vad gäller EEC:s importsystem för sill bör uppmärksammasatt tuUfri-hel utan begränsning till kvantitet bundits i under en del avåret, nämligenden 15 febmari - . , - den 14febmari, har tullfriheten bundits för en kvantitet pä 34.000 lon. I praktikenhar emellertid dessa GATT-bindnirtgar inte haft någon betydelse eftersom all importlUl följd av EEC:s suspension av silllullenhar ägl mm tullfritt. fattade utanförvarning beslut om att upphäva suspensionen av sUllullen. Beslutet kompletteradessenare medandra beslut som innebär att den tullfria importen av sUl från tredje land under periodenden - begränsas lill under /83,tUl under kvotäret 1983/84 saml fill 60.000 lon, varav för fiden - 31december, under Prop.1982/83:100 Bilaga 5 112 kvotäret 1984/85 . I dessa kvantiteter ingår den i GATTbundna tullfria kvantiteten på . Den import som överstiger dessa kvantiteter väntas komma att beläggas med en15-procentig luU. De ändradeförhållandena för import av siU tUl EEC innebär'att fömtsättningama för den svenska exportenförsämras pä ett gmndläggande sätt. Tidigarekunde den svenska fiskerinäringen långsiktigt räkna med att avsätta sinafångster av sUl på i slort selt samma viUkor som EEC:s fiskare. I det nya lägetfinns del en uppenbar risk för att en del av den svenska sUlexporten lUl EEC kan komma all lullbeläggas redan inom ennära framtid. DärtiU kommer en betydande osäkerhet beträffande de framfidaavsättningsmöjligheterna. En antydan om sänkta importkvoter på finns redan genom de successivt lägrekvoter som faststäUts för kvotären 1983/84 och 1984/85. Dessa kvoter gerinte utrymme för en fortsatt tullfri exportav svensk sUl i traditionell omfattning. Lönsamheten i det svenska sillfisket är hårt pressadoch försämrade exportmöjligheterkan därför få svåra konsekvenser, bl.a. med hänsyn fill fiskets betydelse försysselsättningen i de svenska kustregionema.. Frän dessautgångspunkter och med särskild betoning av det samband som enhgt svenskuppfattning råder mellan en bibehållen tullfrihet för exporten av sillfrån tiU EEC och de svenska åtagandena avseende import av ifrågavarande fiskvaror från EEC har desvenska synpunkterna presenterats inför EEC. I en note till den27 har klargjorts alt en tullbeläggning av svensk siUexport fill EECskulle medföra att den ser sig nödsakad att helt ellerdelvis återta de svenska åtagandena på fiskområdet. Jag viU isammanhanget fästa uppmärksamheten på att sådana svenska åtgärder i sin tur kange EEC:s medlemsländer anledning atlframställa krav på motåtgärder från EEC:s sida riktade mot svensk export.Sådana motåtgärder skuUe enligt svensk mening vara oberättigade. Det bör dock ligga isåväl som EEC:s intresse att undvika en protektionistisk utveckling isamhandeln när det gäller fiskprodukter. Frän svensk sida har därför betonats atl man är beredd altdiskutera olika lösningar för alt kommalill rätta med problemen. En tullbeläggning av svensk siU kan trots detta bU verklighet inom en nära framlid. Del ärnödvändigt att regeringen dä kan vidta erforderliga motåtgärder och att åtgärderna kan anpassas efter de konsekvenser somEEC:s tullar får för . Det nära samband somenligl regeringens mening råder mellan de svenska åtagandena och en suspension avsilltullen från EEC:s sida har redovisats för i propositionen angåendefrihandelsavtalet mellan och EEC (prop. 1972:135 s. 18 och 46-47). Euåtertagande helt eller delvisav de svenska åtagandena är emellertid mot bakgmnd av den stora betydelse somSveriges handel med EEC har och med tanke pä riskernaför en negativ kedjereaktion - en fråga av sådan vikt att jag finner det påkallat atl regeringen nu inhämtar ettgodkännande från . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 113 Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslår att'riksdagengodkänner att regeringen för det fall svensk sillexport tiU EEC skulle lullbeläggas - fårbesluta om alt under tid som regeringenbestämmer återta helt eller delvis de i skriftväxling mellan och EEC den 21 juli 1972omnämnda svenska åtagandena avseendetuUar samt avgifter med samma verkan för vissa fiskvaror med ursprung i EEC:s medlemsländer. Enligt lagen(1975:985, senast ändrad 1982:512) om tiltfällig handel gäller som en huvudregelatt tillfällig handel får bedrivas endast efter särskilt tUlstånd. Frägor omtillstånd för svenska medborgare'och utlänningar som är bosatta här i riket ochsom har permanent uppehållslillsländ eUer är medborgare i , , Islandeller prövas av i det län där försäljningen skall äga mm (5 § förstastycket). Frågor om tillstånd för andra utlänningar prövas av den myndighet somhar att pröva frågor om tillstånd för utlänning att här i riket idka näring iallmänhet (5 § andra stycket). Denna myndighet är i allmänhet ,vilket framgår av 1 § förordningen (1968:556, senast ändrad 1982:515) om näringstillstånd. Beslut enligt 5 §lagen om tillfällig handel fär överklagas genom besvär hoskommerskollegium, om beslutet fattats av , och i övrigt hos regeringen.Beslut i andra fall enligt lagen om tillfällig handel får överklagas hos regeringen genom besvär. I praktiken prövas så gott som samtliga ärenden omtillfällig handel i första instans av länsstyrelsema. För att få en enhetligbedömning bör besvärsreglema ändras pä så sätt att alla beslul som meddelas av bör fåöverklagas hos kommerskollegium, vilken myndighet har en betydande sakkunskapnär det gäller lillständ alt bedriva olika former av näringsverksamhet. Liksomhittills bör möjligheten bestå alt ytterst kunna få ett ärende prövat av regeringen.Genom atl kollegiet förs in som be-svärsinslans kan ocksä regeringen i viss utsträckningkomma all avlastas ärenden,vUka ofta är okomplicerade. Mot denna bakgmndhar inom upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen(1975:985) om tillfällig handel. Förslagel ärtekniskt okomplicerat. Även i övrigt är förslaget sädanl alt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Det upprättadelagförslaget bör fogas lill protokoUet i delta ärende som bilaga 3. Jag hemställer altregeringen föreslår all antaga förslaget till lag om ändring ilagen (1975:985) om tiUfällig handel. 8 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 114 1981/82 Utgift 110739529 Reservation 91383055 1982/83 Anslag 183875000 1983/84 Förslag 164500000 ' Anslaget har t.o.m. /83 redovisats ihandelsdepartementets bilaga Varav ca 43 milj. kr. är disponerade genom tidigarebeslut. Under förevarande anslagberäknas medel för den exportfrämjande verksamhel som exportrådantingen själv utövar eller planerar och leder inomhandelssekreterarorganisationen och utrikesrepresentationen. Följandemyndigheter/organ och anslag omfattas av exportfrämjande verksamhet. Departement Anslag Myndighet/organ/verksamhet A I (del av anslaget) E 2 Exportfrämjande verksamhet E 3 , täckande av vissa för- I 3 turistråd (del avanslaget) Industridepartementet B 3 Bidrag till regionala utvecklingsfonder m.m. (del av anslaget) B 7 Branschfrämjande åtgärder övrig industri (del av anslaget) B 8 Branschfrämjandeåtgärder för tekoindustrin (del av anslaget) B16 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit B 17 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartygm.m. B 18 Ersättning för extra kostnader för förmånliga krediter till B 21 Kostnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för glasindustri (del av anslaget) G 7 (del av an- För /84har ca 218 milj. kr. beräknats för exportfrämjande verksamhet under tredjehuvudtiteln. Under sjunde huvudtitelnhar . förts upp under anslaget till Exportkreditbidrag avsett för stödtill exportföretag, som har orsakats ränteförluster i samband medexportkrediter. Under nionde huvudtitelnhar ca 50 milj. kr. förts upp under anslaget till turisträd.Storleksordningen hälften härav utgör en direkt stimulans av tjänsteexport. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 115 Under tolfte huvudtuetn har förexportfrämjande åtgärder beräknats omkring 13 milj. kr. under anslaget lillBranschfrämjande åtgärder för övrig industri för träbearbetande industrin ochmanuella glasindustrin. Härtill kan kommaytterligare medel inom ramen för de branschfrämjande åtgärder som senare kommer att föreslås förtekoindustrin. Statens industriverkhar ansvar för de samlade branschinsalserna medan exporträdverkstäUer de beslutade insatserna med undantag för tekostödet som industriverket svarar för. Under anslagen tillKostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkreditberäknas 1 000 milj. kr., tillKostnader för stalsslödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. 480 milj. kr. och fill Ersättning förextra kostnader för förmånlig kreditgivning lill 20 milj. kr. Vidaretas delar av siatens bidrag tillregionala utvecklingsfonder m.m. och anslaget till i anspråk för olikaexportfrämjande aktiviteter. De på detta sättberäknade samlade utgifterna för exportfrämjande åtgärder överstatsbudgelen för /84 uppgår fill storleksordningen 1 780 milj.kr. vilket är en ökning med ca 30 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. exporträdinrättades genom avtal mellan svenska staten och . Inom är tillsatten särskild nämnd med uppgift alt besluta om stöd tUl svensk projektexport. Exportrådetsuppgift är atl som centralt organ planera, samordna, marknadsföra ochgenomföra åtgärder för att främja svensk export. För att lösa denna uppgiftplanerar och leder exportråd den exportfrämjande verksamheten delsvid den specialiserade kommersiella utlandsrepresentationen, dvs.handelssekrelerarna och de handelskamrar i utlandet som har slutit samarbetsavlal med rädet, delsinom utrikesrepresentationen. 25handelssekreterare finns inrättade. Av dessa är sex placerade i - , , , , och To-ronto. I Europafinns 14 handelssekreterare, nämligen i , , ,, , , , , , , , , Wienoch Ziirich. Pä övriga induslrilandsmarknader finnshandelssekreterare i och . Tre handelssekreterare arbetari utvecklingsländer, nämligen de i , och . Handelssekreterarna leder sin verksamhetfrån fristående handelskontor.FiUalkontor finns i , , , , och . Dessutom bedrivs försök medkommersiell representafion iCalgary. Totalt 19 ambassader pä särskilt intressanta marknader har givits en särskild kommersiell kompelens ochtar - liksom handelssekrelerarna - betah för vissa av sinaexportfrämjande tjänster. Under år 1983tillkommer dessutom ambassaden i . Samtliga övriga ambassader, liksomäven vissa konsulat, ger allmän exportfrämjande service. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 116 En handelskammare iutlandet, den i , har slutit avtal med exportråd. exportrådoch handelssekreterarna sysselsätter f.n. ca 170 respektive ca 270 anställda.Hos handelssekrelerarna utgörs personalen, fömtom av handelssekreterare, av marknadssekrelerare,praktikanter (marknadsassistenter) och biträdespersonal. Enligt avtalet omSveriges exportråd (prop. 1979/80:16, NU 1979/80:20, rskr 1979/80:95)skall planera och leda handelssekreterarnas verksamhet och exportfrämjande verksamhetinom utrikesrepresentationen. Denna uppgiftfinansieras med medel som staten ställer till förfogande. Vidare skall enligt samma avtal statenbidra lill finansiering med elt belopp, som motsvarar beräknadskUlnad mellan rådets kostnader förexportservice till företag med export av mindre omfattning och exportrådelsabonnemangsavgifter från dessa förelag. Näringslivets bidragfill finansieringen av exportråd utgörs av abonnemangsavgifterfrän företagen liU rådet. exporträd bedriver dämtöveruppdragsverksamhet för sina abonnenter mot särskild avgift. Abonnemang är enförulsällning för alt få tillgång till , handelssekreterarnas ochutrikesrepresentalionens tjänster. Abonnemang är också en förutsättning för att erhålla tjänster från statsstöddahandelskamrar i utlandet som har slutit samarbetsavlal med rådet.Exportrådet kan dock lämna tjänster tillannan än abonnent då syftet är alt uppmuntra exportfrämjande verksamheteller att till knyta nya abonnenter.Abonnemang påverkar inte prövningen om stöd till svensk projektexport. ochhandelssekrelerarnas verksamhet indelas i följande verksamhetsgrenareller program, nämligen exportservice, exportaktioner och exportuppdrag.Verksamheten inom resp. handelssekre-lerarorganisationen redovisas åtskilt.Med exportservice avses de tjänster som utförs avgiftsfritt, t.ex. rådgivninglill besökande affärsmän, enklare vamförfrågningar och mlinkorrespondens liksom vissuppsökande och inifiafivtagande verksamhet. Som har nämnts tidigare finansieras exportrådetsexportservice säväl av staten som av näringslivet. Handelssekrelerarnas exportservice finansieras helt avstaten. Exporiaktioneromfattar de tjänster som är avsedda för bransch- eller temabundna aktivitetersom stödjer förelagens exportansträngningar. Det är därvid fråga om kollektiva insatsersom syftar till ökade exportintäkter. Exportaktionsprogrammelomfattar även åtgärder som särskilt stödjer mindreoch medelstora företags exportanslrängningar. Flertalet exportfrämjandeaktioner finansieras av staten och näringslivet gemensamt. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 Medlen disponeras av exporträd i samråd ochsamarbete med den exportfrämjandeutlandsorganisationen. Uppdragsverksamhetenomfattar de tjänster som och han-delssekreterama utför på särskUdbeställning och mot särskild avgift för enskild abonnent eUer myndighet. Vidare räknas demyndighetsuppgifter in som har ålagts gentemothandelssekreterarna och utrikesrepresentationenoch som finansieras av slaten. Medlen underförevarande anslag är vidare avsedda för att främja den svenska exporten avsystemleveranser till stora industri- och anläggningsprojekt (prop.1978/79:123 bU. 2, NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415), samt för statligt stödtiU konsultföretag vilka arbetar med förstudier eller anbud som omfattar vissa utvecklingsprojekt iu-länder. Medelsbehov (1000-tal kr.) 1982/83 budget Beräknad ändring 1983/84 Stöd till svensk projekt- -(- 4000 Prop.1982/83:100 Bilaga 5 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 168350 138728' 183875 -H21125 102100 138576 123000 -H 12900 - 19375 -I-12900 ' Varav 7,5 milj. kr. avsesför turistråds verksamhet. Vidare tillkommer förbrukning av 5 964 000kr. från tidigare lyfta anslagsmedel som ej har utbetalats. ' Avser såväl inkomster från uppdrag från företag somfrån statliga myndigheter (. ), t.ex. statens industriverk,inom ramen förde s.k. branschstödsprogrammen. ' Härtill kommer . i lämnade /82 som belastar reserverade medel per Dessareserverade medel belastas också av lämnade utfästelser om tillsammans . " Härtill kommer 2 milj. kr. räntor på anslagsmedelsom har tillförts statsbudgeten. som utgör utbetalningar från anslagets reservation. Del avnämnda belopp avser betalningar för dispositioner från budgetåren 1979/80och 1980/81 avseende stöd till svensk projektexport. * Avser överföringar från ingående reservation tillstatsbudgetens inkomsttitel. ' Härtill V.ommer ett överskott på ihandelssekrelerarnas samlade verksamhet som tillförs de under anslaget reserverade medlen. exportrådsanslagsframställning utgär från anslagsnivån för /83 med tilläggi huvudsak enbart för kostnadsutvecklingen. förökade kostnader med anledning av införandet av ett nytt lönesystem förpersonalen inom handelssekreterar-organisationen (prop. 1980/81:100 bU. 14 s.31 och 1980/81:171, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:426). Genom omfördelningar underanslaget föreslår dock enbart . i ökade resurserutöver pris- och löneomräkning och vissa besparingar (s.k. huvudförslaget). förslagföljer i huvudsak den inriktning som har lagts fast för verksamheteninnevarande budgetär. Verksamheten kan dock komma att, inom främstOECD-omrädet, inriktas mer mot långsiktigt kontaktskapande åtgärder fråndirekt säljfrämjande insatser. Vidare föreslår rädet atl ca 0,9 milj. kr.anslås för utveckling av den kommersieUa kompetensen hos utrikesförvaltningenspersonal.