prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Delta motiveras främst av verkels omfattande aktivitet, vadgäller solenergi och värmepumpar, som tilldelats ca 40 milj. kr./år. Denkraftiga ökningen för Solenergiprojeklel beror på att verkel nu lagil pä sig enslörre del av kostnaden för de projekt som samfinansieras med statens råd för byggnadsforskning(BFR) m. fl. Regeringen haruppdragit till vattenfallsverkel atl utreda kolanvändningens hälso- och miljökonsekvenser i samarbete medövrig kraftinduslri, kommunerna ochindustrin. Projekt (KHM) ingår beträffande verkets del i huvudområdet förenergiomvandlingsleknik. Den 1 oktober 1981avlämnades lill regeringen en lägesrapport från projektet. I dennasammanfattades kunskapslägel inom KHM:s fem programområden. Preliminäraslutsatser redovisades för ett flertal frågeställningar som hörsamman med en introduktion av kol i större omfattning för all reducera oljeberoende. Elt slorl anlal undersökningar och etl anlalforskningsprojekt har påbörjatsunder den tid som löpt sedan projektet startades . Några av dessa är av stor omfattning och löperhela projekttiden. De flesta är dockav begränsad storlek. Slutliga data och slutsatser från huvuddelen avdessa undersökningar kommer all redovisas i den slutrapport som kommer atlavlämnas . Arbelel inomsolvärme- och värmepumpområdet har fortsall i ökad omfattning, vilketinneburit ell ekonomiski engagemang under budgelårel 81/82 om totalt 83 milj.kr., varav verket finansierat 50 milj. kr. Elt flertal projekt har fullföljts.Sålunda har större värmepumpar lagils i drift i Sala, , samt därutöver ca 75mindre enheter. Två storavärmepumpanläggningar för och är under uppförande och beräknasplanenligt tas i drift . Laboratoriebyggnadeni Älvkarieby har färdigställts. Ett omfattande försöksprogram rörande tillgodogörandeav solenergi i olika former genomförsvid laboratoriet. Regeringen har uppdragit åt vattenfallsverkel atl isamarbete med Swe- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 169 degas AB förprojektera en rörledning översvenska område för transport av naturgas från lill kontinenten.Verket har träffat ell avtal med del norska förelaget Statoil om all gemensamtgenomföra en förstudie över etl projekt i vilket transitering av gas genomSverige är ett led i Iransportkedjan. Projektet heter och ingårendast delvis i FUD-programmet. Underlag för beslul om eneventuell koncessionsbehandling skall lämnas lill regeringen iår. Satsningen påkärnkraftens säkerhetsfrågor fortsätter. Rådet för kärn-kraflsäkerhet (RKS) harkonsoliderat sin verksamhet. nytt syslem för erfarenhetsåterföring harutvecklats och är under utprövning. samarbelel harytterligare vidgats. Vid huvudkontoret harinrättats en reaklorsäkerhetsseklion, som ulgör en permanenining av dettidigare reaklorsäkerhetsprojeklel. Sektionen är knuten lill huvudenheten förkärnkraft. har enomorganisation äv vattenfallsverkels huvudorganisation ägl rum. Antalet anställda ivatlenfallsverkel behöver p.g.a. minskad byggverksamhet minskas med ca 2000under 1980-lalel. Endast en mindre del torde kunna genom naturiigavgång. Minskningen avvattenkraftutbyggnaden påverkar i särskilt hög grad sysselsällningssiluationeni kommun. För alt reducera problemen har vatlenfallsverkel påbörjatetl anlal projekt inom kommunen. Den totala elkonsumtioneni landet inkl. överföringsförlusler var högre under /82 änunder /81 och uppgick lUl . Ökningen i absoluta lal var5,, vilket är del näst högsta ökningstal som någonsin förekommit förlandet. ± 0 2,0 11,4 Total elförbrukning 94,6 100,3 6,1 Utvecklingen inomindustrin innebär en oförändrad elkonsumtion under budgelårel 1981/82 jämförtmed 1980/81. En nedgång har bl.a. inträffat inom gruv-, massa- ochpappersindustrin. Endast livsmedels- och verkstadsindustrin uppvisar ennämnvärt ökad elförbrukning. Den ökade elförbmkningen i landet underbudgelårel 1981/82 kan helt Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 170 hänföras lill övrigsektom. Övrigsektom, somomfaltar hushåll och handel m.m., uppvisar en ökning med 11,, vilket äravsevärt högre än den ökning om 4,som redovisades för /81. Enökad övergång från oljeeldning lill elvärme i småhus, en onormalt lågtemperatur saml elpanneleveranser torde vara de främsta orsakerna lillökningen. Av följande framgår hur den totala tillförselnpå elkraft har fördelat sig pä olika kraflslag och import under de senasie tvåbudgetåren. 1980/81 1981/82 Vattenkraft Kärnkraft Mottryck Kondens m. m. Toial krafttillförsel 99,4 100 104,9 100 budgelårel 1981/82färdigställdes nya vallenkraftanläggningar med en produktion av /år. Dentotala produktionen av vattenkraft var högre än under budgelårel1980/81 beroende pä gynnsammare fördelning av nederbörden frånkraflproduklionssynpunkl. innebär dock /82 etl lägre värde änmedelårsproduklionen baserad på årsserien 1940-70 eller 1950-80. Kärnkraften svarade under budgetåret för avden totala kraftlillför-seln i landet jämfört under närmast föregåendebudgetår. Produktionsökningen i kärnkraft beror huvudsakligen påidrifttagningen av . Tillgängligheten hos tidigare idrifttagna sjublock uppgick lill i medeltal , vilket överensstämmer väl med förväntatvärde. Kraftföretagen inom CDL, som byttenamn lill KRAFTSAM, framlade en gemensam utredning (CDL 81)avseende elförbmkningen under 1980-lalet. Där konstaterades all elförbrukningenutvecklats långsammare än vad som bedömts sannolikt i tidigare CDL-prognoser.En av de främsta orsakerna lill delta har varit atl den ekonomiskautvecklingen ej blivit den man räknat med. "Oljekriser" samt andraförändringar i världsekonomin har medfört alt produktionsvolymen i svensk industrifrån all ha ökat med i genomsnitt under 1960-talel, under1970-talet ökal med endasi . Industriproduktionen låg 1981 under1973 års nivå. I del följande visas elförbmkningen(lemperalurjuslerad) enligl CDL. Prop, 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 171 Ökning %/är Industri Hushållsel Elvärme Övrigt exkl. elvärme del beräknas de fasta kraflleveranserna (inklusiveöverföringslusler) enligl verkels nya prognos öka från 1980/81 lill 56,4 TWh1985/86 och 1990/91. Detta motsvarar en årligt fillväxt av 4,7%under den första och 2,. Ungefär hälften avbelaslningslillväxlen hänförs till ökad elvärme.Konvertering av befintliga oljeeldade anläggningar lill elvärme ulgör en dominerande del. Vatlenfallsverketsförvärv /82 av huvuddelen av Krafl bedöms ge en neltoökningav verkels kraflförsäljning med 750 GWh/år motsvarande en marknadsandelsökningom ca 0,. Marknadsandelen för vatlenfallsverkets fastakraflförsäljning motsvarar 48,5%av elförbmkningen inom riket. Under budgelårel1981/82 färdigställdes elt tredje aggregat i Ligga kraftstation i Lule älvoch ell Qärde aggregat i i älv. Vidare harkärnkraflblocken och tagits i kommersiell drift. Med deproduktionsresurser som vattenfallsverkel har och som tillkommer enligt gällandeutbyggnadsplan inklusive föreslagna nya anläggningar erhållsenergibalanser i det statliga kraftsystemet enligl följande sammanställning. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 172 Energibalanser i detstatliga systemet budgetåren 1983/84-1989/90 (i TWh) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 normalärsprognosen 52.2 54,0 56,4 58,3 59.5 60,9 62,2 Tillkommandeprima förbrukning vid excep torrårsför hållanden 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 Försäljninglill andra kraftföretag Summa förbrukning 55,4 56,3 58.1 59,3 60.2 61,4 62,7 Krafttillgång Fränegna befintliga och beslutade vattenkraftanläggningar, medelår 29,9 29,9 30,1 30,3 30,3 30,3 30,3 Från föreslagna nyavaltenkraftanlägg-ningar, medelår _ _ _ _ o,02 0,04 0,04 Från egna befintliga ochbeslutade värmekraftanläggningar vid medeltillgänglighet "33,5 kärnkraft Köp från andra kraftförelag Tillfälliga köp frän egnaabonnenter samt import Summa kraftlillgång enligt energikriteriet' Brist enligt energi- kriteriet - - - - - - - ' Energikriterium: Totalproduktionsförmåga = 0,8xvallenkraftproduktion4-0,9xvärmekraftproduktion Den prognoseradeelförbmkningen kan tillgodoses med önskad leveranssäkerhet under samtliga år. Vattenkraflproduktionen ibalanserna (tidigare baserad på vallenföringen 1940-70) har genom övergångfill 30-årsserien 1950-80 blivit lägre än tidigare redovisats. Orsakenhärtill är en successiv nedgång i valtenföring i flera av de kraftproducerandeälvarna. I balanserna räknas med70% tillgänglighet för kärnkraftblock och med lägre värden för de första årensmognadsförlopp. Beträffande 3och 4 har i balanserna räknats med en viss reducerad produktionskapacitet /85 med hänsyn lill aktuellaproblem i ånggeneratorerna. som är underutbyggnad beräknas kunna tas i drift . innebär elt tillskoll på1050 MW och den totala produktionska-pacheten i Forsmark kommer då att uppgå till 2850 MW. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Ur balanserna kanutläsas all elförbmkningen under normalårsförhållanden kan tillgodoses medvattenkraft- och kärnkraftproduklion. Under torrår kan oljekondensproduklion blinödvändig. Kraftbalansen innebär atl energiproduktion i gasturbiner med storsannolikhet kan undvikas och att produktionen i oljekondensanläggningar igenomsnitt blir låg. Beslut om nyaproduklionsanläggningar behöver inle las under innevarande budgetär för altelförsörjningen inom det statliga avsättningsområdet skall kunna fram lUl slutet av1980-lalet. Av andra änomedelbara elförsörjningsmässiga skäl kan emellertid ytterligareproduktionsenheter komma all färdigställas . Dettagäller t. ex. på kraflvärmeområdel där verket tillsammans med vissa kommuner f n.projekterar nya anläggningar för fasta bränslen. Tidpunkten för idrifttagning av dessabestäms i första hand av kommunernasvärmebehov, strävan all minska oljeberoendet och önskemålet alt vinna erfarenhel av eldning med fasta bränslen.Tidigareläggning av val-lenkraftobjektmotiveras av minskal oljeberoende och av sysselsältningsskäl. beslutadeoch föreslagna kraflproduktionsanläggningar framgår av följande sammanställning. 1979/80: 100 1981/82: 100 1975/76: 100 1986/87" Utbyggnadsplanenföreslås kompletterad med elt tredje aggregat i kraftstationerna Laxede ochPorsi i Lule älv med planerad idrifttagning budgetåren 1986/87respekfive 1987/88 samt Falsjö kraftstation i med idrifttagning under budgetåret1990/91. Tillbyggnaden iLaxede och Porsi innebär installation av ell tredje aggregat i förbereddalägen. Effeklökningen blir sammanlagt 165 MW och normalårsproduklionenökar sammanlagt med 40 GWh. Nyttan av projekten vinns dels genom all en större mängdvallen nyttiggörs under sommarens 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 174 högvaltenperiod, dels genom bättre ulnylljande avårsmagasinen i älven samlmöjligheter lill ökad kortlidsreglering, dels genom minskat antal starter i värmekraflverken. Tillbyggnadernaberäknas ge arbete ål i genomsnitt 120 personer i drygt fyra är. Projektet i Åselegrenen i innebärall Vojmåns vatten leds från lill via en tunnel mellanVojmsjön och . Fallhöjden från lill , 73 m, tillgodogörstillsammans med från Marsån i Falsjö kraftstation. Fallhöjden Malgomajlill , 9 m, fillvaratas i (tidigare kalladBullerforsen) som ägs av . Falsjö kraftstation förläggs i berg och utrustas med ellaggregat med effekten 46 MW. Energiproduktionen beräknas uppgå lill 214 GW-h/år. Normalårsproduktioneni övriga stationer i älven ökar med 10 GWh. För all minska skadeverkningarna föreslåsviss valtentappning i Vojmån. Utbyggnaden av Falsjö beräknas ge arbete påplatsen åt i genomsnitt 300 personeri . Behandlingen avansökan till kommer all försenas genom atl verkets s.k. utbyggnads vitsord har ifrågasatts av . Vattenöverdomstolen undanröjde domstolensbeslul och högsta domstolen harsenare avvisat en begäran om prövning av vallenöverdomslo-lens utslag Regeringen uppdrog 1979 ål vatlenfallsverkel atl utredaoch lägga fram förslag om åtgärder som syftar lill bällre utnyttjande av befintligaenergiproduklionsanläggningar m.m. Därvid skulle bl.a. anges hur slor del avkostnaden som kan förräntas i kraftverksrörelsen. I rapporten redovisade kraftproducenterna lill regeringen ålgärdermotsvarande I TWh inom landels vattenkraft, varav vattenfallsverkelsandel utgjorde hälften. Av vattenfallsverkels del återstår ca 400 GWh atlvinna genom fortsatt effektivisering av befintliga anläggningar. Vattenfallsverkelåtog sig atl successivt i sina årliga anslagsframställningar lägga framkonkreta förslag om energibesparande ålgärder. Projekten 3och Porsi 3 ulgör exempel pä åtgärder för bättre utnyttjande av redan utbyggdaanläggningar. Elt annat exempel på effektivisering är en vidgning avavloppskanalen i Messaure kraftstation, som beräknas ge etl encrgitillskoll om ca12 GWh/år. Erforderlig investering uppgår lill ca 35 milj. kr. Erforderligainvesleringsmedel för /84 ingår i begärt anslag för komplettering avvatlenkraftanläggningar. Av de älvsträckor och projekt som tills vidareej undantagit från utbyggnad, återstår det inom vattenfallsverkels förvaltning ejbeslutadeprojekt med en möjlig produktion av drygt 600 GWh. Av dessa ulgör de föreslagna Fatsjö,Porsi 3 och Laxede 3 drygt 250 GWh. Vattenfallsverkels vattenkraftslalioner är av varierandeålder. Behovet av komplettering och förnyelse av anläggningsdelar i de äldrevattenkraft- Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet stationerna har ökat. Motiven för åtgärder kan vara altanläggningen eller delar därav är försliten eller atl ny utrustning ger enbällre verkningsgrad eller bättre tillgänglighet pä kraftstationen. Vidare kanstörningar från kraftnätet, ökade krav på bällre miljö och möjligheter lillenergisparande mofivera ombyggnader och apparalbyten i kraftstationerna. Arbetepågår med all upprätta elt program för förnyelse av krafl- och transformalorstalioner. Åtgärderna /84 omfattar t.ex.uppmstning av generatorer och turbiner, byte av transformatorer och elkablar saml modernisering avkontrollanläggningssyslem. Vidarepågår ny- och ombyggnad av några små kraftverk. Investeringarna förkompletteringar av äldre anläggningar och byggande av smä kraftverkberäknas komma alt öka yllerligare i framliden. Vattenfallsverkelsprojekteringsplan innehåller bl. a. följande projekt: Kraftvärme, torv, flis Del intensivaulbyggnadsskedel av storkraftnälel är i hög grad resurskrävande ifråga omsåväl personal som investeringsmedel. Delta skede beräknas upphöra imillen av 1980-lalet: Del dominerande inslaget i utbyggnaderna är ellanlal nya 400 kV-ledningar som tillför storkraftnälel en kapacitet anpassadlill den pågående utbyggnaden av kärnkraflanläggningar och norrländskvattenkraft, och därmed sammanhängande kraflöverfö-ringsbehov. Fr.o.m.mitten av fär storkraftnälel därmed en kapacitet som mednuvarande prognoser i huvudsak fyller behoven . Den högautbyggnadstakten fram lill mitten av beror bl. a.på en utdragen lillslåndsbehandling för vissa ledningspro-jekl. Detta gällerframför allt erforderliga utbyggnader från Forsmark via norra till södra . Föregåendeår redovisade diskussioner kring en utvidgning av Konfi- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 176 skan-förbindelsen har ännu ej avslutats, varför genomförandetär osäkert och f n. ejföranleder begäran om anslagsmedel. systemet kangrovt indelas i tre områden med olika funktioner. Dessa utgörs av ettuppsamlingssystem för etl stort antal vatlenkraftsia-tioner i mellerstaNorrland, ell regionaU distributionsnät i och ellöverföringssystem från mellersta till , och . De två förstnämnda delarna bör enligl verkel bibehållas.Överföringssystemet från innehåller de äldsta 220 kV-ledningarna från1930-och40-talen. Verket studerar förutsättningar för all ersätta 220kV-syslemels överföringsdel med etl fätal ledningar med 400 kV-spänning jämte ell anlal nyatransformaloranläggningar och eventuellt även smärre 130 kV-utbyggnader. Med hänsyn lill verkels egna resurser synes del lämpligtatl påbörja etl eventuellt genomförande av här beskrivet projekt strax efter millen av 1980-lalet, då delnu pågående stora utbyggnadsprogrammel har slutförts. 220 kV-nätets eventueUaombyggnad lill kan även ges karaktären av en projektreserv, som med kortvarsel kan startas och genomföras när sysselsättningsläget m.m. gör delta lämpligt. Enväsentlig förutsättning enligtverket är därvid att tillståndsfrågorna kan lösas än nu så atl del blir möjligt attåstadkomma en projekireserv med väl förberedda anläggningar. Med hittiUsvarande tillämpning av ellagen anses del inleföreligga underlag för fillståndsprövning av en kraftledning, som direkt knyts lill en elproduktions-eller industrianläggning. Vattenfallsverkel anser della otillfredsställandeoch anser all när speciella skäl föreligger, bör merparten av tillslåndsbehandlingsarbeletkunna genomföras även för projekt med viss osäkerhet och endasi det egentligaavgörandet, koncessionsbeslulet, vara beroendeav del slutliga underlaget i frågan. Inomvattenfallsverkels avsättningsområden har tendensen lill ökad konverleringslaklfrån olja fill el märkts tydligt. Inom verkets egen detalj-distribution beräknas storleksordningen5% av det totala antalet abonnenter konvertera från olje- lill eluppvärmningvarje år. Denna trend bedöms gälla fillmitten av 1980-talel och kräver en snabb förstärkning av regionala ochlokala distribufionsnät. Vattenfallsverkel har under budgelårel 1981/82 förvärvatelverken i Ka-Ux och . i har varit i privat ägo ochdrivits i aktiebolagsform. Avsiklen är all fortsätta att driva rörelsen ibolagsform. Antalet abonnenter är 4250. Bolaget skall tillföras ytterligareabonnenter frånvattenfallsverkels distribution. i MeUemdhar varit en . Avsiklen är atl rörelsen skall inordnas ivatlenfallsverkets egen distribution. Anlal abonnenter är 2 100. Med hänsyn till all den operafiva driften har blivitalltmer komplicerad Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 177 är en fortsalt utbyggnad avdriflövervakningsanläggningar nödvändig, vilket medför ökade investeringar denärmaste åren. Det största projektet under /84 ärdriftövervakningsprojektel i TroUhätte Kraftverk som beräknas las i drift1985. Vidare fortsätter planeringen av motsvarande projekt i MellerstaNorrlands, och Kraftverk. För de två systemen i ärhuvuduppgiften styrning av produktion och slorkraflsöverföring och endasi enmindre del regional distribution. Anläggningen i skall främst övervakaslorkraftöver-föring och regional distribution. Vattenfallsverkel harlill uppgift bl.a. alt självt eller isamverkan med andra uppföra och driva anläggningar för värmeförsörjning. EnUgl verkel är detväsentiigl atl välja sådana energislag som med beaktandeav ingående anläggningars hela livslängd ger optimala lösningar. Ingåendekunskaper inom hela energiförsöijningsom-rådel är nödvändiga. Verkets kunskaperoch erfarenheter inom elförsörjningsområdet är av värde vid arbetet inomvärmeförsörjningsområdel. Hetvaltencenlralen i , 18 MW, i förstahand för flis är tagen i drift. Ägare är etl bolag som ägs av kommunen ochvattenfallsverkel. Energiföretagen i och saml verkel har slutitett samarbetsavlal om torvförsörjning. Verket har tillsammansmed bildat elt bolag med syfte all uppföra ell mindrefjärrvärmenäl med en hetvatlencentral på 6 MW och utnyttjning av spillvärmefrån verkets kraftstation med hjälp av en värmepump på 1,2 MW. Den utredning påtorvområdel som verket utfört på regeringens uppdrag, vattenfallsverkelstorvutredning , överlämnades . i Östersundkan till en början bli ettvärmeprojekl med ca 50 MW helvallencenlral för torv och flis. Arbetet med dentorveldade 20 MW hetvaltencenlralen i har fortgått planenligt. Preliminära diskussioner pågår om yllerligarenågra projekt. I gäller del några små torv- och fliseldade projekt ochi projekt av utvecklingskaraklär och för kombination av kol ochtorv. Vattenfallsverkelförhandlar med några kommuner om installation av ytterligare några värmepumpar.Exe.npel på plalser för enligl verkel sannolika projekt är ,och . Vattenfallsverkelsinvesteringsram för budgelårel 1982/83 är fastställd lUl 2871,2 milj. kr.(prop. 1981/82: 100 bU. 17, NU 1981/82:30, rskr 1981/ 82: 356). Tillsammans medoutnyttjad del av medel anvisade över finansfullmaklen under budgelårel 1981/82och medel anvisade över finansfuU-12 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet maklen under budgelårel 1982/83 blir den totalainvesteringsramen för budgetåret1982/83 3008,0 milj. kr. För budgelårel1983/84 har vatlenfallsverkel beräknat ett medelsbehov av 3 325,4 milj. kr.Behovet har beräknats med hänsyn lill erfarenhelsmässig kostnadsändring på grund av pris- och lönestegringar fram t. o. m.del nya budgetåret. Följandesammanställning visar medelsförbmkningen under de tvä senast förflutnabudgetåren saml beräknad förbrukning för innevarande och nästa budgetår. Beloppen inkluderarsåväl medelsförbrukning inom ordnarie investeringsram som medel tilldelade urkonjunklurreserv. De angivna beloppen motsvarar del investeringsbelopp som finansiserats medanslag. För vattenkraftanläggningar föreslårvattenfallsverkel följande investeringsprogram (i milj. ersättningskrafl m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Företag påbörjade /84 Behovel avser medelför all fullfölja pågående utbyggnader saml för all genomföraerforderliga eflerarbeten och kompletteringar i idrifttagna stationer. För nya projekt - Laxede, Porsioch Falsjö - begär verkel 76,7 milj. kr.under budgelårel. Många av verkels vattenkraftslalioner är äldre stationer som börjar kräva mer genomgripandeupprustnings- och rein-vesteringsinsaiser. Ett ökal medelsbehov härförkan förutses framöver. För budgelårel 1983/84 begärs 167,4 milj. kr. Förkärnkraftanläggningar föreslår vattenfallsverkel följande invesle-ringsprognos (i milj. Medelsbehovethänför sig till färdigställandet av kraflstaliop inklusiveerforderliga eflerarbeten och kompletteringar. Angivet behov omfattar ocksåerforderliga kapilallillskoll fill avseende block 3.Medelsbehovel för kapitalfillskoll bygger på förutsättning av normallänefinansiering av Forsmarksbyggnationen, för vilken borgen erfordras avstatens vallenfallsverk. Dessutom ingår medel för kapilallillskolllill AB Kärnkraftutbildning () för anskaffning av en ny simulaloranläggning för Forsmark3/3. Medelsbehovet förkärnbränsle uppgår lill 6,0 milj. kr. och avser kvarstående utgifter förinilialbränsle. Anskaffning av ersältningsbränsle finansieras med ierhållna intäkter inräknad bränslekoslnad. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet För övrigavärmekraflantäggningar uppgår medelsbehovel lill 16,8 milj. kr. som avser medelför kompletterings- och projekteringsarbeten. Under komplelteringsarbelen somsvarar för 5,6 milj. kr. upptas medel för elt flertal kvalilelsförbätlrandeålgärder i idrifttagna anläggningar. För projekteringskostnader upptas 11.2milj. Dessa hänför sig lill elt flertal nya projekt för el- ochvärmeproduktion. I medelsbehov förvärmeproduktionsanläggningar upptas behov för anskaffning och installation avelpannor med 16,5 milj. kr., 1,1 milj. kr. som kapilallillskoll lill och 2,3 milj. kr. för projekteringsarbeten förhetvallencenlraler. Fördistributionsanläggningar föreslår vattenfallsverkel följande investeringsprogram(i milj. Medelsbehov för påböriade tidigare redovisade arbeten Medelsbehov för påbörjade, ej redovisade, nu planerade arbeten Driftövervaknings-anläggningar m. m. 108,8 Storkraftnät 599,4' Regionala nät 487,4' Lokala nät 150,0 Summa medelsbehov 1 345,6 1,2 37,6 12,6 55,0 7,0 83,2 30,9 97,2 ' Gotlandslänken, som föregående år redovisadesunder stamnät upptas numera, p. g. a. nya redovisningsregler, under regionalanät. Utbyggnadsplanerna gmndaspå verkets tidigare redovisade prognos över belaslningsutvecklingen, aktuellautbyggnadsplaner för produklionsanläggningar m. m. Medelsbehovel förtidigare inle redovisade nu föreslagna arbeten framgår av följandesammanställning (i milj. Beräknad total- Beräknadutgift kostnad Driflövervakningsanläggningar m. m. NorraÄlvdalen, nya personal- och malerialutrymmen ,depåsamling, nybyggnad av förråd ochutökning av personalutrymmen Svarlbyn, 400/130 kVtransformering Lasele; fömyelse av 400/220kV 400/iransformering, Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet byte saml upprustning av 400 och