prop · G60392 · 1982-12-31 00:00:00 — ombryggeribranschens fortsatta utveckling; Regeringenföreslår att anta det förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen lämnas förslag om inriktning av bryggeribranschens fortsattautveckling. Staten föreslås tillsammans med bilda ett nytt bolag genomatt sammanföra AB Brygginvest och nuvarande AB Bryggerier. Möjlighetskall finnas för utanförstående bryggerier atl ansluta sig till det nyabolaget. I I982/S3. 1982/83:92 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , ,, , , R. , , , Thunborg Propositionenom bryggeribranschens fortsatta utveckling 1 Bryggeribranschens nuvarande läge Konsumtionenav lagrade maltdrycker i har varit sjunkande alltsedan mitten av1970-talet. såldes av lagrade malldrycker, attjämföra med . Försäljningen av lättöl har varit i slortselt oförändrad sedan mitten av 1970-talét. såldes 102 miljoner literlättöl, medan försäljningen var . Likaså har starkölsKonsiimtjonenlegat i slort sett fast pä den nivå som etablerades efter mellanölsförbudet.Försäljningen har stabiliserats på en nivå om ca . Den minskning som skett av maltdryckskonsumtionen kan såledesnästan helt hänföras till nedgången i försäljning av öl av klas§ Il-typ. Detsista året före mellanölsförbudet, , såldes 343 iniljoner liter. Förstaåret efter förbudet, är 1978, var försäljningen 220 miljoner Hter för alt är1981 ha sjunkit till . Läskedryckskonsumtionenhar varit ganska jämn. Försäljnjiigeii har underperioden varierat rpellan 320 pch , År I98I uppgickförsäljningen tjll . Detsamlade värdet av naalt- och läskedryck§försäljningen var ca 3,4miljarder kr. Importenav malt- och läskedrycker har ökat sedan mitteii av . Av den svenskakonsumtionen av malldrycker på 475 miljoner Ijter utgjorde drygt 1 %importerade varor. hade importandeien ökat till 5,. För starköl varandelen detta år eller , medan andelen för öl av klassIl-typ var eller . Iinportan-delen har därefterfortsatt alt öka. Exporten av maltdrycker är begränsad och var 1,9miljoner liter. 1982/83:92 3 Densvenska malt- och läskedryckskonsumfionen tillgodoses således till störstadelen genom inhemsk produktion. En växande andel har dock kommitatt tillgodoses genom import. Svenska tillverkare har under senare är i växandeomfattning ocksä tagit upp licenslillverkning av utländska malt- ochläskedrycksmärken. Antalettillverkningsenheter inom malt- och läskedrycksindustrin har under lång fidminskat. Trots detta kännetecknas branschen ännu av en betydande överkapacitet.Bryggerier har lagts ned eller kommer att läggas ned i ,, , , och . Lagrade maltdrycker tillverkas f.n. i 16 anläggningar. Av dessa ingår fem anläggningar i Prippskoncernen, som år1981 svarade för av den svenska maltdrycksförsäljningen. WårbyBryggerier tillverkar maltdrycker i två anläggningar och svarade är 1981 för ca9% av försäljningen i . Till-Bryggerierna har tre anläggningar för maltdryckslill-verkningoch svarade för av försäljningen. Bryggeriertillverkar maltdrycker i två anläggningar och svarade är 1981 för avförsäljningen. Övriga mindre bryggerier är fyra till antalet med var sinanläggning för maltdryckstillverkning. Läskedryckstillverkningsker vid flertalet av anläggningarna för maltdryckstillverkning. Dessutomfinns ca 20 anläggningar för enbart läskedryckstillverkning, de flesta medrelativt ringa produktionsvolym. År1977 var omkring 6000 personer sysselsatta inom malt- och läskedrycksföretagen.År 1981 hade antalet sysselsatta minskat till ca 5500 personer. Ursysselsättningssynpunkt domineras branschen av ölbryggerierna. Statenträdde in som ägare i AB Bryggerier med en ägarandel av . År1979, då bildades, ökades den statliga ägarandelen till 75%.Resterande av aktierna i ägs numera av . Förhållandetmellan de båda parterna regleras genom ett huvudavtal. I detta finns bl. a.bestämmelser om inlösen och hembudsskyldighet. Staten äger att efter minst sexmånaders uppsägning lösa in av behållna aktier. Om begär det skallstaten tidigast lösa in av ägda aktier i . Iavtalet har också angetts de principer som skall ligga till grund för värderingav aktier vid inlösen. Företagel skall med beaktande av vissa särskiltpreciserade riktlinjer drivas på ett rationellt och företagsekonomiskt suntsätt som möjliggör en rimlig utdelning till aktieägarna. Prippskoncernensdryckesrörelse omsatte det senaste verksamhetsåret (avslutat den 30 september1982) . Antalet anställda är ca 3 300 personer. I koncerneningår vidare ett par rörelsedrivande företag, helägda L. G. och , vilket ägs till . BrygginvestAB bildades som ett helägt stafiigt bolag med 1982/83:92 4 uppgiftatt initiera och medverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen.Bolaget äger statens aktier i . Verksamheten finansierasmed den utdelning som erhålles på dessa aktier. Brygginvesthar utarbetat en strukturplan som överlämnades till rege-n'ngen . Iplanen konstaterades att en betydande neddragning av kapaciteten i bryggeribranschenär en absolut nödvändighet för att erhålla en sund ekonomisk utveckling,acceptabel balans mellan produktion och kapacitet samt en rationellproduktionsstruktur. Kapacitelsned-dragningen mäste ske genom nedläggning avvissa bryggerier. Mot bakgrund härav, men med hänsyn också tagen till kravetatt omstruktureringsproblemen skall kunna lösas pä elt för samhälletacceptabelt sätt, föreslogs nedläggning av 10 av då befintliga 22 bryggerier. Islrukturplanen sades vidare att konkurrenskraften utanför behöverstärkas. Detta föreslogs ske genom att elt samordnat konkurrensalternativtillskapas utanför . I detta borde även det av ägda Bryggeri ABFalken ingå. Om förutsättningarna för ett effektivt fungerandekonkurrensalternativ bedöms som osannolika borde införandet av ett maltdrycksmonopolistället övervägas. Ienlighet med strukturplanens riktlinjer har Brygginvest medverkat isamordningen mellan och Risingsbos bryggerier och i samordningenmellan och bryggerier. Brygginvest har senare också inträtt somdelägare i . Iaugusti 1981 överlämnade Brygginvest ett förslag till handlingsprogram förbryggeriindustrin till regeringen. I programmet pekades pä behovet av en vitaliseringav bryggeribranschen. För atl åstadkomma detta föreslogs bildandet av ettmoderbolag under vilket skulle finnas ett par konkurrerande bryggerigmpper.Moderbolaget borde ägas av en stiftelse. InomPripps har sedan strukturplanen utarbetats en neddragning av kapaciteten skettgenom att bryggerierna i , . och har lagts nedeller kommer att läggas ned. Vidare har maltdryckstillverkningen upphört i Torsbysom kommer att helt läggas ned . Brygginvesthar fört förhandlingar med olika intressenter om bildandet av etl i huvudsakicke statligt ägl konkurrensallernafiv till . Dessa förhandlingar gavdock vid handen atl förutsättningar torde saknas för etl sådant alternativ. 2 Skrivelse från Brygginvest och MellanBrygginvest och har förts förhandlingar med syfte att finna en lämpligform för de fortsatta åtgärder som måste vidtas i branschen. Förhandlingarnahar förts bl.a. för alt söka åtgärda den stora överkapacitet som trots vidtagnaåtgärder finns i branschen. 1982/83:92 5 utredningarvisar atl betydande kostnadsbesparingar kan göras genom att utnyttjastordriftsfördelar i både produktions- och distributionsleden. Samfidigt haren vikfig utgångspunkt varit att utforma förslagen så att eii konkurrenssituafionbevaras för att garantera fortsatt vitalitet i branschen. I en gemensam skrivelsetill regeringen har de båda företagen redovisat enhandlingsplan med förslag till åtgärder. Planens förslag är i huvudsakföljande. Huvudparten av de svenska bryggerierna bör föras samman under ettbolag. Delta bolag skall sedan inom ramen för en sammanhållen produktions- och distributionsstmkturverka för att förutsättningar skapas för en intern konkurrens i marknadsledetmellan de företag som ingår i organisationen. Genom en sådan intern konkurrenskan konsumenterna fortfarande erbjudas reella valmöjligheter. Detta bör också underlättaen effekfiv konkurrens med importen av bryggeriprodukter. Förslaget innebärockså att skalfördelai i produktion och distribution kan tas tillvara.Härigenom öppnas möjligheter atl vidareutveckla en stark bryggerikoncern somkan få en position på den internafionella marknaden. Detta ger naturligaförutsättningar för atl långsiktigt trygga sysselsättningen för branschen iSverige. Det kan framhållas att en organisation av liknande typ visat sigfungera framgångsrikt i . För att underlätta dennödvändiga omstmktureringen inom bryggeribranschen föresläs i skrivelsen atten särskild stiftelse bildas. Denna bör tillföras medel som kan tas i anspråkför att underlätta att alternativ sysselsättning skapas vid berörda orter ochförelag. Medel för sådana ändamål finns i form av fonderade vinstmedelhos Brygginvest. Dessa medel skall avskiljas från Brygginvest i samband medsamgåendet mellan . Del nya bryggeribolagetkommer inledningsvis att ägas av staten och i samma proportioner somnu gäller för . Detta innebär att staten äger av akfierna medan Volvoäger . Bryggeriförelagen utanför bör sedermera inbjudas alt genomapport eller försäljning överlåta sina bryggerier till det nya bolaget. Förelagsom önskar stå utanför den nya bryggerigmppen är givetvis fria att göra detta. En samordning avbryggerierna påverkar även mällerifrägorna. har eget mälteri. Vidareär bryggerierna utanför delägare i elt mälteribolag, iSöderhamn, tillsammans med Brygginvest, och detfinska mälteriföretaget i . Om den förordnadehandlingsplanen genomförs bör förhandlingar tas upp med berörda parter om enlösning av mälteri-intressena. Riksdagenbehandlade bryggerifrågorna med anledning av de betydandeproblem som då förelåg inom branschen. 1982/83:92 6 a. att ett särskih strukturbolag, , skulle inrättas med uppgiftatt hanlera de frågor som hade behandlat. Branschens problem är idagännu delvis olösta och har i vissa delar ocksä förvärrats. Överkapaciteten hartrots vidtagna åtgärder i form av nedläggningar och produktionsbegränsningarbestått, bl. a. till följd av vikande eller stagnerande efterfrågan. Ett förbranschen nytt problem är ocksä att importen av öl har tagit en alltmer ökandeandel av marknaden. lönsamhet är fortfarande otillfredsställandeäven om en viss förbättring skett under del senaste verksamhetsåret. Ominga åtgärder vidtas är risken enligt min mening överhängande för att enokontrollerad utslagning av bryggerier kan komma atl ske. Detta är inle iöverensstämmelse med beslut att den nödvändiga omstmktureringen avbryggeribranschen skall ske i för samhället acceptabla former. Jag finner detdärför angelägel att förutsättningar skapas för en konkurrenskraftig svenskbryggerinäring. Enfömtsättning för en livskraftig svensk bryggeriindustri är att den omstmkturerassä att dess konkurrenskraft stärks, inte minst gentemot ufiändska bryggerier.Dessa har successivt ökat sina andelar på den svenska marknaden. Omstmktureringenbör vidare ske pä ett sådant sätt alt konkurrensen på den svenska marknadeninte sätts ur spel. Med dessa utgångspunkter bör stmkturproblemen lösas på ettsätt som bidrar till att ta till vara möjliga samordningsvinster i produktions-och distributionsleden. Detta är enligt min mening till gagn för konsumenterna,eftersom de självfallet bör få del av de kostnadsminskningar som härvid kanförväntas uppstå. Genom en fortsatt stark konkurrens fär konsumenterna samfidigttillgång till ett brett urval av bryggeriprodukter. Detförslag som gemensamt lämnats av Brygginvest och , och för varshuvudsakliga innehåll jag har redogjort, ligger i linje med de överväganden somjagnu har redovisat. Genom bildandet av en ny bryggerikoncern tas enligt minmening ett första steg mot en lösning av problemen inom branschen. Förslagel omatt inrätta en särskild stiftelse för att minska de sysselsältningsmässigakonsekvenserna av stmkturomvandUngen, till vilket jag strax återkommer, börytterligare förbättra förutsättningarna för en positiv utveckling för näringen. Sommoderbolag i den nya bryggerikoncernen bör av tekniska skäl Brygginvest ABanvändas. Genom en riktad emission erhåller av aktierna i det nyamoderbolaget i utbyte mot sitt nuvarande innehav om av aktierna i behov att anvisar medel för nyteckning av aktier för statensdel uppstår således inte. Som en följd av den nya bolagsbildningen bör enanpassning i berörda delar ske av det gällande avtalet mellan och staten.Det bör ankomma på regeringen att i händelse av bifall tillregeringens förslag träffa avtal med om en sådan anpassning. Enligt vadjag erfarit har den privata delägaren i nuvarande förklarat sig villigatt medverka till en sädan 1982/83:92 7 anpassning, fömtsatt att det grundläggande innehållet inuvarande avtal står kvar. Andra maltbryggerier bör enligl min mening kunna anslutasig till det nya moderbolaget om de så önskar. Hur detta skall ske får bedömasefter förhandlingar mellan det nya moderbolaget och intresserade övriga bryggerier.En utgångspunkt för dessa förhandlingar skall vara atl slaten garanteras enbetryggande majoritetsställning i det nya bolaget. Statens andel i nuvarandePripps om av aktiekapitalet kan dock behöva minskas något för att beredautrymme för delägarskap för nuvarande ägare av utanförstående bryggerier. Dettakan dock ske utan att statens andel av bolagets behållna förmögenhet minskas. Det nya bolaget bör drivas på ett sådant sätt alt ägarnaerhåller en rimlig avkastning pä insatt kapital. Utdelningen på statens aktieri del nya bolaget bör föras fill statsbudgetens inkomstsida. Del får ankomma pådet nya bolagets styrelse att närmare ta ställning lill hur bolaget börorganiseras. Branschens nuvarande problem är fill stora delar orsakadeav den betydande överkapacitet som finns. Det är därför oundvikligt att enomstrukturering i syfte att stärka branschens framtida ställning också kommer atlmedföra en begränsning av kapaciteten. Del ankommer pä del nya bolagetsstyrelse att planera för hur den erforderliga kapacitetsanpassningen bästskall ske. Jag vill dock i sammanhanget framhålla vad redan uttalati anslutning till denna fråga, nämligen att anpassningen måste ske på ett sättsom är socialt acceplabeU. Enligt min mening kan detta syfte väl förenas medförslaget atl bilda en särskild stiftelse med resurser som gör det möjligt attfinansiellt medverka ~till att skapa alternativ sysselsättning på orter som kanbli berörda av produktionsanpassningar eller nedläggningar av bryggerier.Uppgifter av detta slag har nära anknytning lill Brygginvests nuvarandeverksamhet. Medel som Brygginvest disponerar bör avskiljas i samband medsamgåendet mellan . En del av beloppet bör därvid förasöver till den nya stiftelsen. Vid en sammanvägd bedömning har jag funnit attett lämpligt belopp för ändamålet är 30 milj. kr. Resterande belopp börinlevereras till budgetens inkomstsida. Del ankommer på styrelsen i Brygginvestatt vidta de åtgärder som är nödvändiga härför. Jag kommer senare atl föreslåatt stiftelsen får åtnjuta inskränkt skattskyldighet enligt 53 § 1 mom. d) Kommunalskatlelagen. Jag vill dock framhålla att del nya moderbolaget ävenframdeles bör ha ett betydande ansvar för de sysselsältningsmässigakonsekvenserna av den kommande slmkturanpassningen. och détnya bolaget får därför fömtsättas ett nära samarbete i dessa frågor så atterforderliga förändringar kan ske på etl planmässigt sätt. Det ankommer ocksä enliglmin mening pä del nya bolaget att inom den egna organisationen söka skapa annansysselsättning för den berörda personalen. Detta bör kunna ske bl.a. inom ramenför den diversifiering av verksamheten som redan 1982/83:92 8 påbörjatsinom och som torde komma atl fortsätta inom ramen för den nyabryggerikoncernen. Stiftelsen å sin sida skall ocksä verka för att underlättade sysselsättningsproblem som kan uppstå vid strukturförändringar inombryggerier utanför den föreslagna bolagsbildningen. Jagvill avslutningsvis påminna om alt elt betydelsefullt motiv för statens ägarengagemangi bryggeriindustrin är det intresse som statsmakterna från alkoholpolitiskasynpunkter fäster vid ölhanteringens olika led. Statens inflytande härvidlaghar garanterats genom innehavet av aktiemajoriteten i branschens ledandeförelag. De förslag om inriktning av bryggeribranschens fortsatta utvecklingoch statens roll i denna somjag har redovisat innebär enligt min mening atlstatsmakternas alkoholpoliiiska intressen kan fullföljas på samma sätt somhittills skett. Staten kommer, om förslagen förverkligas, även attha en majoritet av aktiekapitalet och majoritetsinflytande i styrelsen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som behövs för all tillsammans medVolvo AB bilda elt aktiebolag i huvudsak i enlighet med vad jag förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.