prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — Dennaparagraf innehåller bestämmelser för hur bostadsbidraget skall beräknas.Huvudregeln är all den fakliska hyran skall läggas lill grund för beräkningen.Om den fakfiska hyran överstiger den normala hyran för viss angivenlägenhelsstorlek, skaU dock vid beräkningen bortses från del överskjutandebeloppet. Somframhållits i den aUmänna motiveringen bör i fortsättningen den tjänslepliktigei vissa fall få möjlighet all jämföra sin faktiska hyreskostnad med kostnadenför en slörre lägenhet än . Paragrafen har ändrats i enlighet härmed. Paragrafen öppnar också enmöjlighet alt beräkna bostadsbidraget efter en högre bostadskostnad än dennormala hyran för den angivna lägenhets-storleken. Härför krävs dock all detföreligger särskilda skäl. I förarbetena till lagen (prop. 1977/78:127 s. 32)angavs några fall där del kunde vara motiverat atl frångå huvudregeln. Dennaexemplifiering avsågs inle atl vara uttömmande. Som ytterligare exempel kannämnas alt en ensamstående Ijänstepliktig kan ha behov av en större lägenhetän elt rum öch kök på gmnd av all han har umgängesräll med ell barn eller delarvårdnaden om etl barn. Som framhölls i denallmänna motiveringen har begreppet normal hyra vållat problem vidtillämpningen. Jag avser all föreslä regeringen all ifamiljebidragsförordningen la in en bestämmelse som anger all den normalahyran skall anses vara hyran för nyproducerade lägenheter i allmännyttigabostadsföretag eUer motsvarande. Denuvarande bestämmelserna i denna paragraf har flyttats lill 18 §. Här återfinnsi stället bestämmelser om elt tillägg till den som uppbär bostadsbidrag.Innebörden av tillägget, som är nytt, framgår av den aUmänna Prop.1982/83:115 42 Tillägget utgår endasi lill den som uppbärbostadsbidrag. Om familjepenning också har beviljats den tjänslepliktige, ulgårdock inget tillägg. Tillägget utbetalas som den tjänslepliktigeuppbär bostadsbidrag. Bidraget utgår med . Någon särskildavräkningsregel för detta bidrag finns inte. 1 § kan dock tUlämpas pä dennabidragsform, dvs. att det inle skall utgå om del är uppenbart all behov avbidrag inle föreligger. I denna paragraf regleras rätten lill näringsbidrag. Föratt kunna få näringsbidrag förutsätts f. n. alt den tjänslepliktige har sinhuvudsakliga försörjning av näringen. Detta har i praxis medfört atl den somhar tjäns-teinkomsler vid sidan av näringen inte har fäll näringsbidrag. Somhar framhållits i den allmänna motiveringen bör möjligheterna atl få näringsbidragutökas. Paragrafen ändras därför på del sättet all rätten lill näringsbidragtillkommer även den som bara delvis har sin försörjning av näringen. Dellainnebär alt även om rörelsen ger relafivt små inkomster sä kan näringsbidragulgå under förutsättning atl rörelsen bidrar fill försörjningen. Näring somendasi ger etl ringa överskott och därför mera är av hobbykaraktär kan inleanses bidra lill vederbörandes försörjning och berättigar därför inte lillnäringsbidrag. I paragrafen anges också alt näringsbidraget utgår förlönekostnad för särskill avlönad arbetskraft för att helt eller delvis ersättaden tjänslepliktige. Med hänsyn lill den ändring som föreslås behöver del inleanges här all arbetskraften avses ersätta den tjänslepliktige helt ellerdelvis. Del följer nämligen av huvudregeln all den tjänslepliktige skall hasin försörjning helt eller delvis av näringen. Ersättaren kan alltså inleersätta den tjänslepliktige i vidare utsträckning än vad denne själv ägnar sigät sin näring. I denna paragraf anges det belopp som näringsbidragethögst kan ulgå med. Beloppet föreslås höjt från . I denna paragraf finns beslämmelser om beslutsordningen ien familjebidragsnämnd. I samband med tillkomsten av socialtjänstlagen(1980:620) kom i den följdlagstiftning som hängde samman medsodallagsliftningen även vissa ändringar att ske i 25 § familjebidragslagen.Ell i den urspmngliga paragrafen befintligt tredje stycke innehållande bl.a.en hänvisning till förvaltningslagen föll därigenom bort (jfr prop. 1979/80:1,SoU 15, rskr 130). Innehållet i nämnda stycke bör återinföras i denna paragraf. Denna paragraf innehåller bestämmelser om vilkamyndigheter som 1982/83:115 43 beslutar i familjebidragsärenden. Som framhållits i denallmänna motiveringen bör vissa av de ärenden som skall avgöras avförsvarels civilförvaltning i stället avgöras av familjebidragsnämnden.Samtidigt bör de ärenden om näringsbidrag som nämnden beslutar om föras överlill civilförvaltningen. Försvarels civilförvaltning skall i fortsättningenendast avgöra de s.k. villabosladsfallen saml ärenden om näringsbidrag.Paragrafens första stycke har ändrats i enlighet med detta. 39 § innehåller vissa beslämmelser omålerbelalningsskyldighet och eftergift av sådan skyldighet. Frägan omålerbetalningskyIdighet prövas f. n. av familjebidragsnämnden och om eflergtftav försvarets civilförvaltning. Som framgår av den allmänna motiveringen börsamma myndighet, försvarets civilförvaltning, avgöra dessa frågor. Andrastycket har ändrats i enlighet med det anförda. Av 38 § andra stycket framgårbl. a. alt familjebidragsnämnden är skyldig all lämna civilförvaltningen deupplysningar som den behöver för sin verksamhel. innebär all deldärigenom blir möjligl för civilförvaltningen alt infordra dels uppgifter om defall som kan komma all bli föremål för återbetalningsskyldighel, dels underlagför beslul i sådana faU. Paragrafen innehåller besvärsbeslämmelser. Enligl nugällande beslämmelser förs talan mol civilförvaltningens beslul i ärenden omeftergift av återbetalningsskyldighel hos regeringen medanfamiljebidragsnämndens beslul om äterbetalningsskyldighet överprövas avlänsstyrelse och dess beslut av kammarrätten. Enligt förslaget fill 39 § skallförsvarets civUförvallning pröva frågor om återbetalningsskyldighel.Civilförvaltningens beslul om återbetalningsskyldighet bör kunna överklagaslill kammarrätten. Däremot bör inle de indrivningsålgärder, exempelvis ansökanom stämning eller begäran om utmätning, som civilförvaltningen kan vidta varaöverklagbara. F. n. pågår inom en översyn avmöjligheterna all kunna överklaga beslul lill regeringen. I detta arbetesträvas efter alt befria regeringen från de flesta gmpper av besvärsärenden somden nu prövar (jfr Ds Ju 1982:14). Med hänsyn härtill förordarjag att möjlighetenatl överklaga dvilförvaUningens beslul om eftergift aväterbetalningsskyldighet upphör. 42 § har ändrats i enlighet med del anförda. Lagändringarna träder i kraft . Någonsärskild övergångsbestämmelse behövs inle. Den som vid ikraftträdandet uppbärbidrag enligl lagen bör automatiskt få sina bidrag omprövade efter de nyabestäm- Prop.1982/83:115 44 melserna.Den som inte uppbär någol bidrag eller fått en ansökan avslagen enligl de äldrebestämmelserna får ansöka på nytt. Ärenden som vid ikraftträdandet ännu inlehar avgjorts och som efter skall prövas av annan myndighet böröverlämnas lill rätt myndighet enligt de nya bestämmelserna. 4.2 Förslaget till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Idenna paragraf regleras allmänt vilka vämpliktsförmåner som finns. till lagen har regeringen närmare preciserat dessa.Enligl vad som framgår av den allmänna mofiveringen föresläs alt de särskildaersättningarna och utbildningspremien skaU upphöra som förmåner förvärnpliktiga. I enlighet härmed kan de ulgå ur uppräkningen i lagen. 33 §gäller såväl i fred som i krig. Av vad som framgår av den allmänna motiveringenskall i slort setl samma förmåner lill värnpliktiga utgå i fred som i krig. IförhåUande lill vad som gäller i fred förordas emellertid att ell särskill s.k. fälltraktamenle skall utgä i krig. I 33 § bör denna ersättning föras in iuppräkningen av de förmåner som kan ulgå till värnpliktig. Som har framhållitsi den allmänna motiveringen förordas alt den värnpliktige skall vara berätfigadlill fälltraktamenlet då han inkallas med slöd av 27 § 2mom. och 28 §värnpliklslagen. 33 § första stycket har ändrats i enlighet med vad som haranförts. gällande krigsavlöningsreglemente kan därmed upphävas. I8a§ lagen (1966:413) om vapenfri tjänst föreskrivs bl.a. att vapenfriIjänstepliktig är berätfigad fill samma förmåner som enligl 33 § första stycketvärnpliktslagen tillkommer värnplikfig i sarnband med tjänstgöring. I 5§vapenfrilagen föreskrivs alt inkallas vämpliktiga med slöd av 27 § 2 mom. eller28 § värnpliklslagen får även vapenfri ijänslepliklig kallas till tjänstgöring.Detta innebär all vapenfri tjänstepliklig som inkallas när värnpliktig inkallasmed slöd av 27 § 2 mom. eller 28 § nämnda lag får fälttraklamente och i övrigtsamma förmåner som värnplikfig. Lagändringenträder i kraft . För värnpliktig, som har påbörjat singrundutbildning till värnpliktigt kompanibefäl och fullgjort360 dagar, skall 33 § i den äldre lydelsen gälla i fräga om ulbildningspremie,dock längst inliU utgången av . Detta innebär samlidigt alt denvärnpliktige inle har rätt lill den förhöjda dagersättningen som föresläs utgåfr.o.m. Det får ankomma pä regeringen atl ivärnpliktsförmånsförordningen reglera detta. 1982/83:115 45 4.3 Förslaget tilllag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) I della momenl regleras allmäntförmånerna lill civilförsvarspUkliga. Regereringen har närmare preciseratförmånerna i förordningen (1976:1011, ändrad senast 1982:474) om förmåner lillcivilförsvarsplikliga. Ändringarna i della momenl är av samma art och med sammamotiv som har anförts till 33 § värnpliktslagen. 12 § 5 mom. gäller även ikrig. För de dvilförsvarsplikfiga skall i slort setl samma förmåner ulgå i fredsom i krig. Del som fillkommer är det i allmänna motiveringen föreslagnafälllraklamenlel. Fälltraktamentel föreslås ulgå då värnplikfiga inkallasenligt 27 § 2 mom. och 28 § vämpliktslagen. Motsvarande tjänstgöring förcivilförsvarsplikliga fmns reglerat i 12 § 1 mom. civUförsvarslagen. I förstastycket regleras civilförsvarspliktigas ijänslgöring under civilförsvarsberedskap.I andra stycket, vilket kan sägas motsvara 27 § 2 mom. värnpliktslagen i frågaom värnpliktiga, regleras civUförsvarspUkligas ijänslgöring då regeringen medhänsyn lill försvarsberedskapen förordnar om sådan Ijänslgöring. I 12 § 5 mom.har tillagts all civilförsvarspliklig är berättigad lill fälltraktamenle då hantjänstgör enligl 12 § 1 mom. Nägon annan lagreglering behövs inte. Regeringenfår i verk-ställighetsskrifler lUl lagen närmare precisera förmånerna i krig.Lagändringen träder i kraft . Någon särskUdövergångsbestämmelse behövs'inle. 4.4 Förslaget till lag om upphävande av krigsavlöningsreglementet (1945:833) Somhar framhållits i den allmänna motiveringen förordas alt krigsavlöningsreglementetupphävs. Beslämmelser om della har lagils in i denna särskilda lag omupphävande av krigsavlöningsreglementet. 4.5 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Punkten6 av anvisningarna till 32 § Idenna punkt anges bl. a. de skatterätlsliga konsekvenserna av värnpliklsförmånernaunder såväl fred som krig. I första stycket första meningen räknas upp vissaskattefria förmåner under fred. I andra meningen omnämns de förmåner i fred somär skattepliktiga. De förmäner som enligl förslagel kommer alt upphöra kansåledes tas bort ur denna punkt. Eftersom förmånerna kommer att gälla i såvälfred som krig och med samma skatterätlsliga konsekvenser kan de i förstameningarna orden "under fredsljänslgöring" las bort. I ställes bör iförsta meningen fälttraklamente 1982/83:115 46 Vad som avses med fälttraklamente förklaras i den allmänna motiveringenoch i specialmotiveringen fill förslagel lill ändringar i värnpliktslagen. sista följande meningarna i första stycket och hela andra och tredje stycketregleras förhållanden som rör krigsavlöningsreglementet. Eftersom dellafömtsätts komma alt upphävas kan bestämmelserna som rörkrigsavlöningsreglementet ulgå ur punkten 6. Det fömtsätts också alt den fastanställda personalen kommer all avlalsreglera sina löneförhållanden i krig ochdärvid beskattas pä vanligt säll för inkomst av tjänst. Ändringeni femte stycket är en konsekvens av ändringarna i föregående stycken. Lagändringarnaträder i kraft och tillämpas första gängen vid 1984 årslaxering. Ersättningar som har utgått enligl värnpliklslagen, vapenfrilageneller civilförsvarslagen i deras lydelse före den Ijuli 1983 bör behandlasenligl äldre beslämmelser i kommunalskallelagen. I övergångsbestämmelserna hardetta lagts fill. Enligt övergångsbestämmelserna liU förslaget tiU lag omändring i värnpliklslagen kan ulbildningspremie komma alt ulgå liU vämplikligefter , dock längst fill utgången av . Sådan premie böräven i fortsättningen vara skattefri. En bestämmelse om della har tagits in iövergångsbestämmelserna lUl lagen. Jaghemställer all regeringen föreslår dels all antaga förslagen till. 1. lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978:520), 2. lag om ändring ivärnpliklslagen (1941:967), 3. lag om ändring icivilförsvarslagen (1960:74), 4. lag om upphävande avkrigsavlöningsreglementet (1945:833), 5. lag om ändring ikommunalskallelagen (1928:370), delsall godkänna vad jag i det föregående har anfört om värnplikts-förmåner undergmndutbildning och ersättningar lill personal i krigsorganisationen. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposilion föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1982/83:115 47 Isitt betänkande redovisar kommittén inledningsvis nuvarande förhållandenbeträffande förmåner lill värnpliktiga m.fl. under gmndutbildning samlresultatet av en undersökning av överbefälhavaren och statistiska centralbyrånom de vämpliktigas sociala och ekonomiska situation. Kommittén behandlardärefter de allmänna fömtsättningarna vid utformningen av etl förmånssystem. Iandra sammanhang har bl.a. värnpliktslön och elt syslem baserat på denvärnplikfiges sjukpenning diskuterats. Båda dessa lösningar bygger på all devärnpliktiga i så stor ulslräckning som möjligl skall kunna leva på sammaekonomiska nivå som före inryckningen. Kommittén anser all bl.a. kostnadsskältalar för atl förmånssystemet inle bör syfta till att kompensera delinkomstbortfall som kan uppslå i samband med grundutbildningen ulan liksom f.n. bör garantera ekonomisk och social trygghet för den värnpliktige och fördem av hans anhöriga som är beroende av hans inkomsler. Kommittén avfärdardärmed den krifik som i olika sammanhang riklats mot syslemel, men föreslårvissa förbättringar inom ramen för detta syslem. Kommitténlar i della sammanhang upp stadgandet i socialtjänsfiagen om kommunaltförsörjningsansvar och finner därvid atl den enskilde har räll lill biståndenligl denna lag, oavsett om han är värnpliktig eller inte, om hans behov inlekan tillgodoses pä annat sätt. KommUténredogör vidare för den nuvarande fördelningen av ansvar mellan stat och kommunnär del gäller de värnpliktigas förmåner och för bakgmnden lill dennaansvarsfördelning. Belräffande den framlida ansvarsfördelningen lar kommillénavstånd frän etl alternativ som innebär atl staten ansvarar för förmåner tillden värnpliktige och kommunen för förmåner lill hans familj, framföraUt på gmndav all socialbidraget då skulle ersätta befintliga bidrag, vilket tordeinnebära en utveckling i strid med de långsiktliga strävanden i svensksocialpolitik. Valet mellan övriga allernativ (den ordning som gäller ellerell alternafiv där staten blir helt ansvarig för kostnaderna) måste enligtkommillén bli avhängigl av hur administrationen för beslut om och utbetalningav familjebidrag organiseras. Slutligenredovisas förslag lill åtgärder i värnpliktsförmånssystemet. Kommillénfinner alt det nuvarande systemels huvudprinciper är lämpliga och anser altnaturaförmånerna bör ulgå som f. n. Kommillén lämnar däremot förslag omkontantförmånernas storlek saml om vissa förändringar i regelsystemet liksomförslag om slopande av vissa förmäner saml införandel av nya. Kommittén betonaratt förslagen tUlsammans bildar en helhet. 1982/83:115 48 Dagersättningenföreslås höjas med . Höjningen ärberäknad i fasta priser (genomsnillsprisläget 1982/83 är bas). Premiernaför utbildning lill viirnpUkfigl kompanibefäl föreslås slopas. Kommitténföreslår i stäUet atl ett nytt fillägg till dagersättningen införs. Tilläggetbör utgå med . efter den 360:e Ijänslgöringsdagen. Ulryckningsbidragelföreslås höjas med . Kommittén pekarockså på behovet all bestänimelserna om kontant arbetsmarknadsstöd ses övermed avseende pä alt tillgodoräkna värnpliktstjänstgöringen somkvalUikalionslid. DesärskUda ersällningama (sjö-, dyknings-, flyg-, flygrisk- och hopp-tillägg) ärenligl kommillén all betrakta som risklillägg, Del är inte möjligl atl graderaolika slags risker. Kommittén föreslår att de särskilda ersättningarna slopas.Riskfyllda verksamheter bör göras så säkra som möjligl och om skada trots alltskuUe uppstå, skall slaten liksom f. n. garantera ell tillfredsställandeekonomiski skydd. Inommarinen ulgår i vissa fall s. k. mässpengar lill värnpliktiga. Kommitténkonstaterar atl en värnpliktig alllid skall ha rätt lill fri kost, oavsett omhan bespisas i befälsmäss eUer inle. Nägon ersättning till mässen, förutom förden värnpliktiges mat, erfordras inle. Kommittén föreslär därför all mässpengarför värnpliktiga slopas. Förplägnadsersällningenföreslås höjas lill . Kommitténföreslår att den beloppsgräns om . som gäller för av förbandschef förhyrdbostad ål värnpliktig slopas. Vidare föreslås att det hyresbidrag som i vissafall kan utgå fill värnpliktig som inkvarteras i egen bostad höjs från 50 kr.till . Beklädnadsersätlningen,vilken varit oförändrad , föreslås räknas upp lillaktuellt prisläge. Kommitténföreslår all de s. k. vpl 10-resorna slopas och all värnplikfig undergmndutbildning i stället får en fri ledighetsresa per tjänstgörings-vecka.Denna förändring, i kombinafion med möjligheten all byta fria resor mol lokalamånadskort eller s. k. länskort, innebär all den värnpliktige kan resa hem såofta del är möjligl med hänsyn lill tjänstens krav på närvaro vid förbandet ochavståndet mellan tjänstgöringsorten och hemorten. Avkostnads- och Irafikkapacitetsskäl anser kommittén all fördubblingen avantalet fria resor inle får innebära en fördubbling av antalet flygresor för devärnpliktiga som har rätt alt nyttja flyg. Kommittén föreslår därför atl sädanvärnpliktig fär nyttja flyg vid endasi varannan fri resa. 1982/83:115 49 Isyfte alt försöka begränsa de höga kostnaderna för flygresor föreslås vidareatl reglerna härför skärps. Kommillén föreslär ocksä all man bör pröva om inteförbanden kan faktureras de verkliga kostnaderna för varje resa. bordeenligl kommittén öka kostnadsmedvelandet hos myndighetema. Överbefälhavaren ochförsvarets civilförvaltning har f. n. delat ansvar belräffande de värnpliktigasresor. Kommillén föreslär atl möjlighetema atl sammanföra uppgifterna lill enmyndighet bör utredas i särskild ordning. Giftaeller sammanboende med barn har enligt gjorda undersökningar genomsnittligt denlägsta disponibla inkomsten per familjemedlem. En förbättring för denna gruppär därför angelägen och kan genomföras genom alt höja familjepenningen förbarn. Kommillén föreslår all familjepenningen för barn skaU utgöra hälften avfamiljepenningen för maka. Under budgelårel 1982/83 motsvarar delta en höjningmed . Nuvarande regler förbostadsbidrag innebär atl den värnpliktige normall garanteras minsl häfflen avbostadskostnaden. Egna inkomsler kan dock reducera beloppet. Kommittén föresläratl beloppet även skaU kunna reduceras om makan har synnerligen höga inkomsler. Familjebidragslagensbegrepp "normal hyra" vållar problem vid fill-lämpningen av lagen.Kommittén föreslår all med normal hyra skaU avses hyran för en nyproduceradlägenhet i aUmännyttiga bostadsföretag. Kommittén föreslår all ett nyttbidrag, tillägg tUl bostadsbidrag, införs. Detta bidrag skall utgå lUlensamstående som uppbär bostadsbidrag, dock ej till den som bor iföräldrahemmet. Bidraget är avsett all läcka rörliga kostnader för hushållsel,fasta kostnader för telefonabonnemang och kostnad för hemförsäkring. Bidragetbör utgå med högst . Semesterlönföreslås i fortsättningen räknas som inkomst vid beräkning av behov avfamiljebidrag. Näringsbidrag kan f.n.utgå liU värnpliktig som har sin huvudsakliga försörjning från näring som drivsav honom eller hans maka. innebär alt den som även har inkomst av tjänstinte kan få näringsbidrag om Ijänsleinkomsten överstiger inkomsten frånnäringen. KommUtén anser all om näringen bedöms vara av vikl för denvärnpliktiges försörjning, så skall näringsbidrag kunna ulgå även om denvärnpliktige inte har sin huvudsakliga försörjning från densamma. Förutsättningenför alt erhålla näringsbidrag är f. n. alt avlönad ersättare anställs eller allverksamheten läggs ned under tjänstgöringen. Kommittén 4 1982/83. 1982/83:115 50 anseralt den som själv driver näringen vidare, utan atl ha anställt ersättare, börfä möjlighet atl i vissa fall erhålla näringsbidrag. Dagsbeloppelför näringsbidrag föreslås vidare höjas från högst . Rälien tillflyttningsbidrag regleras f.n. i familjebidragslagen. För all skapa möjlighelatl handlägga dessa ärenden lokall på förbanden föreslås atl reglerna omflyltningsbidrag flyttas tiU förordningen (FFS 1979: 31) om särskild ekonomiskhjälp liU värnpliktiga. Kommittén har övervägtolika alternativ för familjebidragsadminislralionen, varvid en överföring tillförsäkringskassorna, en centralisering av samfiiga ärenden lill försvarelscivilförvaltning och en decentralisering frän försvarets civilförvaltning lillkommunerna prövas. Kommitténs utgångspunkt har varit atl föreslå en förändringendast om denna innebär en rafionaliseringsvinst och en besparing jämfört mednuläget. Kommillén konstaterar alt endast i alternafivet med endecentralisering tUl kommunerna kommer nägon besparing all kunna uppnås.Därför föreslås att kommunemas familjebidragsnämnder normall skall avgörasamtliga familjebidragsärenden utom ärenden avseende bostadsbidrag för villa,näringsbidrag, återbetalningsskyldighel och eftergift avåterbetalningsskyldighel, vilka skall avgöras av civilförvaltningen. Förslagelbedöms medföra en besparing motsvarande fyra personår på civilförvaltningen. Möjlighelernatill kostnadsminskningar i förmånssystemels adminislralion har ocksåkommenterats. Dylika förenklingar innebär oftast en schablonisering avförmånerna. Dessa får enligt kommillén inle drivas så långl att merkostnadernaför utgående förmåner överstiger de besparingar som görs i administrationen. Kommitténredovisar slutligen beräkningar av kostnaderna för de framlagda förslagen ochförslag lill nödvändiga författningsändringar. 1982/83:115 51 Sammanställning av remissyttrandena över 1982 årsvärnpliktsförmånskommittés betänkande (Ds Fö 1982:4) Förmåner till värnpliktigam. Efterremiss har yttranden över kommitténs betänkande avgetls av överbefälhavaren,chefen för armén, chefen för marinen, chefen för flygvapnet, försvaretscivilförvaUning, försvarels ralionaliseringsinsfilul, ,, , ,, kammarrätten i , länsstyrelserna i Slockholmsoch Norrbollens län, försvarels personalvårdsnämnd, försäkringskasseförbundel,, kommunslyrdsema i , , Göleborgs ochVefianda kommuner, . , Centralorganisationen /SR, iSverige, , . Moderata ungdomsförbundet.Folkpartiels ungdomsförbund. kommunistemas ungdomsförbund(Kommunistisk ungdom), vämpliktiga arbetsgruppen och vapenfria arbetsgmppen. Försäkringskasseförbundethar bifogat inkomna yttranden från de allmänna försäkringskassorna.- Vidarehar yttrande avgetls av försäkringsanställdas förbund, riksförbundet försexuellt Ukaberättigande och vapenfriförbundel. I följandesammanslällning återges yttrandena i redigerat skick. För överskådlighelensskull redovisas de under de olika avsnitt som motsvarar propositionens allmännamotivering (punkt 2.1). Överbefälhavaren(): ÖBdelar kommitténs uppfattning all nuvarande värnpliklsförmänssy-stemshuvudprinciper f. n. är lämpliga. ÖBvill dock ansluta sig till och särskilda yttrande omfortsatt utredning av värnpliklslön. Kommunenhar enligt socialtjänstlagens 3 § del yttersta ansvaret för alt de som vistas ikommunen får det stöd som de behöver men della ansvar innebär inle någoninskränkning i del ansvar som vilar pä andra huvud-