prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — 1978/79:180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422). Det innebär dels vissa förändringar av antalet veckotimmar i basresurserna för vissastadier, dels all förstärkningsresursen har ökat med sammanlagt 0,0238veckotimmar per elev, varav 0,0141avser den undervisningsbundna delen och 0,0097 den icke-undervisningsbundna. beslul omstudie- och yrkesorientering (prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115)innebär att statsbidraget tUl studie- och yrkesorientering (syo) i skall knytas tilldet allmänna statsbidraget till skolformen. Efter förslag budgetpropositionbeslöt i enlighet härmedalt den icke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen fr.o.m. /83 skulle utökas med delsföljande delar av det särskildastatsbidraget för syo-verksamhet, nämligen resurserna för syo i , för uppföljande syo och för de lokala planeringsråden, dels den del av tilläggsbidragelsom beräknas för kostnader föryrkesvalslärarnas nedsättning av undervisningsskyldighet. I proposilion1982/83:69 har regeringen föreslagit att riksdagsbeslutet omtjänstekonstmktionen för studie- och yrkesorientering skall upphävas. 1 enlighet med vadsom anges i propositionen påverkas inte den genomförda förändringen istatsbidragssystemet för studie- och yrkesorientering. Chefen för redovisar underanslaget D25. Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar förungdom m. m. förslag om bl. a. bidrag till uppföljande syo.Dessa förslag bör enligt min mening inte påverka storleken av denicke-undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen. Visseriigen bör bidrag till uppföljandesyo efter lämnas endast inom ramen för det nya systemet. Men grunden för sådan syo måste läggas igmndskolan. Det är av allra störstavikt att intensifierade insatser görs i årskurs 9 i anslutning lill intagningen i gymnasieskolan påhöstterminsbelyget. För detta ändamål behövsförslärkningsresursens nuvarande medel för uppföljande syo. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . I enlighet med vadjag har anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inomskolväsendet (avsnitt 5) är det, för att få utrymme för sådana reformer sombehöver genomföras, av siatsfinansiella skäl nödvändigt att företaomprioriteringar av verksamheten. SÖ har i sammanhanget pekat på denbesparingsmöjlighet som införandet av praktisk arbelslivsorientering (prao)inom ger. Jag ansluter mig till den beräkningsmetodik 1982/83:100 Bilaga 10 267 Tekniskt bör besparingen utformas så attveckotimpriset för högstadiet minskas i den utsträckning som erfordras föralt den avsedda besparingen skall uppnås (första gången således , närveckolim-prisför /84 fastställs). För att besparingseffekt skall uppnåsredan budgetåret 1983/84 bör utbetalningen av förskott under detta år reduceras medbelopp motsvarande besparingen. Eörskollsutbetalnin-gen skall därvid baseras på etlveckotimpris som är lägre än det som slutgiltigtfastställs för redovisningsäret 1982/83, på vilket förskoltsutbelal-ningen för /84 annars skulleha baserats. Avsikten är attkommunerna skall kompensera sig för denna minskning genom att utnyttja den möjlighet avtal och skolförordningenger dem att lägga ut undervisning,som inte utförs eleverna har prao, avläsåret. En del avbesparingen bör i enlighet med SÖ:s förslag återföras till skolväsendel inomden icke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen. Jag föreslår atl 20milj.kr.återförs. Den icke-undervisningsbundnadelen av förstärkningsresursen kan då höjas med per elev för /84. Denna resurs äravsedd att användas för lärare ellerannan skolpersonal som besöker elever på deras arbetsplats . Genom all en särskild resursavsätts för detta ändamål kommer kontakterna mellan skola och arbetsplatsunder elevernas prao-perioder all kunna förbättras. Genom mitt förslagskulle förslärkningsresursen uppgå per elev, varav 0,5194 i den undervisningsbundna och 0,1248 i denicke-undervisningsbundna. Tilläggsbidraget ulgårmed en viss procent av bidraget för bas- och förstärkningsresurser. Regeringen har för /82 faststäUt procentsatsen tUl 13,1 (SÖ-FS 1982:218).Till grund för detta beslut har legatdels en uppskattning av kommunernas statsbidragsberättigade vikariekoslnaderför lärare och skolledare, som utförts av SÖ på grundval av uppgifter från , dels enberäkning av kommunernas kostnader för uppdragstillägg och nedsättningar avlärarnas undervisningsskyldighet pågrundval av uppgifter från (). Ett motsvarande underlag kommer under våren 1983att presenteras för fastställande avdefinitiv procentsats för filläggsbidraget för /83. Som anmäldes i föregåendebudgetproposition har regeringen beslutatatt förskollsutbetalningen för /83 avseende tilläggsbidragel skaU baseras på etllilläggsbidrag som är lägre än det som har fastställts,dvs. 10,8. Bakgrunden härtill är minskningen av tUläggsbidragel genominrättandet av del särskilda bidraget till lokal skolutveckling. För deändamål statsbidrag även fortsättningsvis skallutgå genom tilläggsbidragel beräknar jag alt bidraget skall utgå med 1982/83:100 Bilaga 10 268 8,av bidraget för bas- och förstärkningsresurser.Detta motsvarar ett bidragsunderlagpå 679,2 milj. kr. SÖ har i skrivelseden hemställt atl förordningen (SÖ-FS 1978:189) om vissskolpsykologisk verksamhel (provledarverksam-het)i skall upphöra att gälla samtatt SÖ bemyndigas att utfärdaallmänna råd angående psykologisk och pedagogisk utredning och diagnostik. Provledarverksamheteninrättades ursprungligen som ett provisorium aVsett att gälla under enövergångstid i avvaktan på en successiv utbyggnad av den kommunala skolpsykologorganisationen (prop.1962:54, SäU 1962:1, rskr 1962:328). SÖ genomförde år1979 en uppföljning av provledarverksamheten. Därvid konstaterades bl.a.att den verksamhet som benämns provledarverk-samhet ofta inte följdeförordningens föreskrifter och att brister i provledarnas samarbete ochsamråd med skolpsykolog eller länsskolpsykolog ofta förelåg. Med anledning avnämnda konstaterande ombads länsskolnämnderna inkomma med synpunkter på bl. a. ivilken utsträckning behov av provle-darverksamhel i enlighet med förordningenföreligger. Av 14 länsskolnämndersom lämnat begärda synpunkter är del endast en nämnd som anser att behov av provledarverksamhet faktisktföreligger. Flertalet länsskolnämnderföreslår alt förordningen jämte SÖ:s föreskrifter och anvisningar rörande viss skolpsykologisk verksamhet(provledarverksamhet) i upphör att gälla. Jag delar SÖisuppfattning alt förordningen bör upphöra alt gälla. Provledarna har rätt till vissnedsättning i undervisningsskyldigheten (högst15 veckofimmar). Upphör förordningen att gälla uppstår härigenom en besparingseffekt genom att statsbidrag intelängre bör utgå. ingår statsbidraget i filläggsbidraget.Besparingseffekten kan beräknas till 1,3milj. i årlig effekt. Hänsyn bör tas till ändringen vid fastställande av definitivt tilläggsbidrag /84. Del ankommerpå SÖ att bedöma behovet av och utfärda eventuella allmänna råd angåendepsykologisk och pedagogisk utredning och diagnostik. För stödundervisning i svenska och för hemspräksundervisning beräknarjag sammanlagt 438milj. för /83. Jag har därvid tagit hänsyn till atl , efter förslag i föregåendebudgetproposition, har beslutat att fr.o.m. redovisningsäret 1982/83 ettsärskilt veckolimpris skall beräknas för hemspråksundervisning, vilket skall baseras pä kommunernaslönekostnad för enbart de lärare som bedriver hemspråksundervisning. Regeringenmeddelade bestämmelser om försöksverksamhet med jämkadetimplaner på låg- och mellanstadier för Prop.1982/83:100 Bilaga 10 269 utprövning och utvärdering av olika former förhemspråksundervisning under läsåren 1979/80, 1980/81 och 1981/82. Regeringenbeslöt om fortsatt försöksverksamhet under /83. SÖ har med skrivelse den 1oktober 1982 överlämnat en samlad redogörelse försöksverksamhet medjämkade timplaner på låg- och mellanstadier förhemspråksundervisning samt förslag till åtgärder. Regeringen har genom beslul den 11november 1982 överlämnat SÖ:s skrivelse till språk- och kulturarvsutredningen (SKU, U 1981:04). I direktiven tilldenna utredning anförs bl.a. attkonsekvenserna av den hittillsvarande försöksverksamheten inom området ochmöjligheterna att genomföra tvåspråkigaundervisningsformer bör klarläggas. I sammanhanget skall också klargöras närmare på vilket sätt de olika motivenför hemspråksundervisningen kankomma till uttryck vad gällerundervisningens organisation. Definitionen av vilka som har behov av och rätt till olika former av invandramndervisning bör också enligt direktiven preciseras klarare liksom även innebörden av aktiv tvåspråkighet iundervisning. Frågor om undervisningen för finskspråkiga barn skall därvidbehandlas med förtur. Frågor som rörhemspråksundervisningen i bl.a.grundskolan kan inte få en varaktiglösning förrän bl. a. resultatet av SKU föreligger. I avvaktan pä en sådan varaktig lösning avser jag föreslåregeringen att medge fortsatt försöksverksamhetmed jämkade timplaner på låg- och mellanstadier. Bidrag utgår tillkostnader för särskild undervisning för elever som på grund avhandikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingar till upprepadkortare frånvaro inte kan delta i vanligt skolarbete. För /83 beräknar jag kostnadenför särskild undervisning m.m. till 64milj.kr. För bidrag tillkostnader för kallortstillägg, finskspråktilläggoch vissa uppdragstillägg beräknar jag 29 milj. kr. För redovisningsåret1982/83 beräknar jag kostnaden för rektorer och studierektorersamt för skoldirektörer och vissa andra skolchefsfunktioner till 461 milj. kr. Jag kommer i det följande att föreslå vissa förändringar vad gällerskolledarinsatser inom . Dessa förslag har dock genomgmndskolanslagets konstmktion inga kostnadskonsekvenser budgetåret1983/84. Skolledarorganisationeni regleras genom bestämmelser i 12 kap. skolförordningen. Dessabestämmelser innebär i korthet följande. I varje kommun finns minst en ordinarietjänst som rektor och minst en ordinarie tjänst som studierektor. Om skolväsendetomfattar mellan 71 och 110 skolpoäng enligt skolförordningens bestämmelser skalldet finnas fyra ordinarie tjänster som rektor eller studierektor. Vid ettpoängtal mellan 111 och 150 skall det finnas sex sådana tjänster samtytterligare två tjänster vid Prop.1982/83:100 Bilaga 10 270 varje påbörjat 50-tal poäng utöver 150. Högst hälften avantalet tjänster får vara rektorstjänster. Den kraffiga nedgången i elevantalinom som kan fömtses påverkar underiaget för skolledarorganisationen. Följandeantal skolledartjänster kan enligt SÖ beräknas försvinna i denärmaste åren. Minskar antaletskolledartjänster i får detta konsekvenser förskolorganisationen eftersom den till stor del är uppbyggd efter antalet skolledare. Normaltmåste därför antalet rektorsområden minska. En minskning med endast ett fåtal poängkan i små kommuner således medföra stora organisatoriska konsekvenser. Inte minst iglesbygdskommuner kan konsekvenserna enligt min mening bli besvärande. Mot denna bakgmndmenar jag alt det finns starka skäl som talar för all reglerna som styr skolledningens igrundskolan dimensionering konstrueras på ett annat sätt än . I ställetför nuvarande system med stegvisa ökningaroch minskningar vid i huvudsak varje passerad 50-poängsgräns, borde resursen vid såväl ökat som minskat poängantal kunnaförändras i mycket mindre steg. Skolledarresursen skulle t.ex. kunna utgå per poäng eller basresurs i gmndskolan ikommunen. På så sätt skulle man kunna få en mer flexibel skolledarresurs därupp- och nedgångar i poängantalelinte behöver medföra att man passerar "magiska" gränser därtvå hela skolledartjänster inrättas eller dras in. En sådan ändring avsystemet somjag här har skisserat måste självfallet utredas. Jagföreslår därför i annat sammanhang denna dag att SÖ får i uppdrag att göra ensådan utredning. Ett nytt system bör kunna genomföras /86. Som framgått av vad jag sagt tidigare kommer under debåda närmaste läsåren 70-80skolledartjänster att dras in med nuvarande regler. För att en kommun inte skall behöva ändraskolledarorganisationen under loppet av finnsdel skäl som talar för att man under budgetåren1983/84 och 1984/85 delvis bör "frysa" skolledarorganisationenpå nuvarande nivå. Jag föreslår därför att kommuner som har mindre än 250 skolpoäng innevarande läsår inteskall behöva dra in skolledartjänsteri om poängtalet under läsåren 1983/84 och 1984/85 minskar isådan utsträckning att del med hittillsvarande regler skulle ha 1982/83:100 Bilaga 10 271 För kommuner med 250 skolpoäng eller merbör endast en skolledar-tjänst dras in i stället för två vid varje passerad50-poängsgräns. Jag räknar med /84 16 tjänster och /85 35 tjänster skall kunnabibehållas lUl följd av mina förslag. Kostnaden beräknar jag till 2,3 milj.kr. i genomsnitt för de båda åren. Totalt beräknar jagstatsbidraget för /83 lill ändamål under anslagsposten 1till 9390,7 milj. kr. Somjag har redovisat i det föregående omfattas dennaanslagspost av ett förskolls- och slutregleringsförfarande. Under budgetåret1983/84 utbetalas tUl kommunerna dels förskoll baserat på det fastställdabidraget för /83, dels slulreglering för dettaredovisningsår. Beräkning av förskott och slutreglering /84, belopp i milj. kr. Budgetår Totalt Förskott Slut- Summa 1981/82 8771,3 1982/83 9390,7 7 894,3 1983/84 8318,7' 1496,4 9815,1 ' Justerat med hänsyn tillprao-besparing I enlighet med riksdagensbeslut med anledning av budgetproposition skall driftbidrag liUgmndskolan och vad därmed hör samman reduceras . Besparingen påstatsbudgeten för /84 pä anslagsposten beräknar jag fill 196,3milj. Bidrag utgår lUl ickelimplanebunden verksamhet under den samladeskoldagen. För varje elev som omfattas avden samlade skoldagen utgårbidrag med ett visst belopp per läsår. För /83 har SÖ beräknat att32,av eleverna skall omfattas av denna. Jag delar denna bedömning. Kostnaden för bidrag fillsamlad skoldag detta redovisningsår beräknar jag fill 25,8milj. Även dennaanslagspost omfattas av ett förskotts- och slutregleringsförfarande. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 272 Beräkning av förskott och slulreglering /84 för bidrag lill den samlade skoldagen, belopp i milj. kr. 1981/82 1982/83 1983/84 Även för bidrag tillkostnader för samlad skoldag skall i enlighet med fidigare beslut utbetalningendast ske av bidraget. Besparingen på statsbudgeten /84blir då 0,6milj. För bidrag lUl kostnaderför vissa arbetsgivaravgifterberäknar jag 1 969 milj. kr, Jag har därvid räknat med att bidrag utgår med21,av den beräknade lönesumman under anslagsposten 1. I likhet med vad somgäller innevarande budgetår skall utbetalning av bidraget endast skaU ske med98% av bidragsunderlaget. Besparingen har jag därvid beräknat till 40,2 milj.kr. För reducerat lönekostnadspålägg beräknar jag 1080 milj.kr. Beräkningen grundar jag därvid på utbetalningen sedan den tvaprocentigabesparingen fråndragits. Den totala besparingenunder grundskolanslaget fill följd av de ändrade utbetalningsreglerna har jagberäknat till 262,8 milj. kr. I enlighet med beslut efter förslag i1981 års budgetproposition bör -65,7 milj. kr. - av denna besparingöverföras till anslaget D 9. Särskilda åtgärder på skolområdet. Detta anslaghar tillförts ca 61,5 milj. kr. Resterande del av återföringen, ca 3,9milj.kr.beräknas under anslaget E7. Utbildning för undervisningsyrken för attmöjliggöra särskilda utbildningsåtgärder riktade till vissa kommuner ochavsedda för obehöriga lärare som länge tjänstgjort inom skolväsendet. Under posten Bidrag till kommuner och organisationer för vissa verksamheter har jag för /84 beräknat103000 kr. för bidrag till kommuner i med finskspråkiga barnför anskaffande av speciella hjälpmedel för att överbrygga språksvårigheternasamt . för bidrag tiU lägerskolor anordnade av Riksförbundet finskaföreningar i . Fr. o. m. budgetåret1980/81 och fyra är framåt ulgår ell särskilt statsbidrag i form av en lokal resurs för planering inför dennya läroplanen för grundskolaii. Resursen uppgår till 0,01veckotimmar per elev. Bidraget utbetalas enligt ett förskotlST ochslutregleringsförfarande. Jag har beräknat medelsbehovet för budgetåret1983/84 lill 52 milj. kr. Som jag har redovisatfidigare utgår statsbidrag enligt särskilda förordningar till de estniska skolorna,och Hillel- Prop.1982/83:100 Bilaga 10 273 skolan.De ej statsbidragsberättigadeWaldorfskolorna har vidare under föregåendeoch innevarande budgetår haft möjlighet att få ett tillfälligt statsbidrag om sammanlagt högst 800000kr. I propositionen1982/83: 1 om skolor med enskild huvudman m.m. föreslås bl. a. ett nyttslatsbidragssystern för skolor med enskild huvudman (fristående skolor)för skolpliktiga elever. Systemet är utformat i första hand med tanke på skolor som inte redan får bidrag.Konstruktionen innebär att bidragskall lämnas med ett visst belopp per elev, olika för olika stadier. Ipropositionen föreslås att bidragsreglerna för bl.a. de estniska skolorna, och skall ändras, såatt de ansluter fill det nya systemet. För atl en bidragsnivå motsvarande dennuvarande skall uppnås förslås attbidragsbeloppet per elev för varje skola skall överstiga annars gällande belopp nried så mångaprocentenheter som krävs för alt bidragsnivånskall vara i princip oförändrad om skolan har ungefär samma antal elever som . Avsikten är att SÖ skallfaststäUa det antal elever på varjestadium på grundskolnivån som får ligga till grund för beräkningen av bidraget. För- årskurser 10-12föreslås att bidrag beräknas på iprincip samma sätt som bidraget lill skolans årskurser 7-9. De nya reglernaföreslås träda i kraft . har bifallit förslagen(UbU 1982/83: 10, rskr 1982/83:63). För budgetåret1983/84 beräknar jag för de estniska skolorna, ochHUlelskolan bidrag för samma organisation som skolorna har redovisningsäret 1982/83 men enligt nyttsyslem till sammanlagt 8008000kr. Häri ingåräven belopp för bidrag till de s. k. kompletterings-skolorna (viss undervisningi estniska språket m.m. som meddelas skolpliktiga elever av estniskt ursprung på ett tiotal orter i landet).Delta bidrag berörs inte av övergången till del nya systemet. BeträffandeKristofferskolan har denna vid fastställande av bidragsunderlagberäknats omfatta högsl 600 eleverfördelade på 21 klasser varav högst 3 i årskurserna 10 12. Jag har utgått från att det bidragsgmndandeelevunderlaget i det nya systemetblir 170 i årskurserna 1-3, 170 i årskurserna 4-6, 170 i årskurserna7-9 och 90 i årskurserna 1012. StällningstagandetUl eventueUa framställningar från andra skolors huvudmän om bidrag enligt detnya systemet skall göras av regeringen och fömlsälter enligtmin mening ingående överväganden. SÖ skaU yttra sig inför regeringens beslutoch därigenom tillhandahålla underlag för detta. Beslut om alt enskola skall ges rätt lill statsbidrag bör fallas i god fid innan den lid, för vUkenbidrag skall lämnas, börjar löpa. Mot den bakgrunden räknar jag f. n.inte med bidrag fiU någon yllerligare skola redan fr. o. m. /84.Under dessa förhållanden bör anordningen med tillfälligt bidrag lillannars ej statsunderstödda få tiUgmpas även /84.Jag har beräknat 800000kr. för detta ändamål. Jag vill dock, med hänvisninglill de av godkända rikfiinjerna i propositionen, understrykaatl del inte är givet atl samtliga skolor med en viss 18 1982/83 1 saml. Rättelse: S. 274, rad 4 nedifrån Står: 3.1.2 Rättatfill: 3.1 1982/83:100 Bilaga 10 274 pedagogisk inriktning kan räkna med alt erhållastatsbidrag i fortsättningen. När det gäller SÖ:sförslag att medel för lokal skolutveckling skall utgå även för frislåendeskolor erinrar jag om vad jag anfört under anslaget D8. FortbUdning m. m. Efter förslag ipropositionen (prop. 1980/81:97) om skolforskning och personalutveckling har beslutat(UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385) attorganisationen av personalutbildningen för skolan skall ändras /83. En ny bidrägspost, bidraglill lokal skolutveckling, har införtsunder resp. skolanslag. Del nya bidragetskall för gmndskolan lämnas med en viss procentsats av bidragen fill bas- ochförstärkningsresurser, motsvarande hittillsvarande kostnader för ersättare avlärare eller skolledare som är tjänstlediga för studier med högst B-avdrag på lönen. Del nya bidraget fåranvändas för att anställa ersättareför lärare eller skolledare som är tjänstlediga med högsl B-avdrag för studier, för lokala kostnader förpersonalutveckling och för kostnader fördet lokala utvecklingsarbetet. Inom ramar som redovisats i den nämnda propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling är del skolstyrelseni kommunen som skall avgöra hur bidraget används. Regeringen har /83 fastställt procentsatsen avseende gmndskolanfill 2,7. Bidrag betalas under innevarande budgetår ul på ett beräknatbidragsunderiag motsvarande vad som skulle ha gällt om bidrag lill lokalskolutveckling skulle ha utgålt under /82. Chefen förutbildningsdepartementet kommer under anslaget E7. Utbildning förundervisningsyrken att beräkna medel för alt utbildningsarvoden skall kunna ulgå lill vissastuderande på speciallärariinjen. Eftersom detidigare kostnaderna i samband med all lärare i skolväsendet genomgått speciallärarutbildning ingår i underlaget förbidraget till lokal skolutveckling bör detta bidrag minskas med anledninghärav. Jag räknar med att procentsatsenför bidraget till lokal skolutveckling för /84 skaU minskas , dvs.från 2,7 till 2,4. Kostnaden underförevarande anslagspost för redovisningsäret 1982/83 beräknar jag fill186,7milj. kr., vilket medför en belastning på anslaget /84 med 179,9milj. kr., sedan hänsyntagils fill att utbetalning enligt fidigare beslut endasi skall ske av bidraget. Jag har i delföregående vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet,(avsnitt 3.1) redovisat bakgmnden fill mina förslag om särskilda medel för lågstadiet. Jag föreslår således alt 30milj. kr.åriigen avsätts all användas som stimulans för lokalt utvecklingsarbete pålågstadiet. 1982/83:100 Bilaga 10 275 avsättas för centralt initieratutvecklingsarbete kring frågeställningar rörande övergången mellan förskolaoch skola att fördelas av SÖ ochsocialstyrelsen gemensamt. En mindre del av beloppet bör därvid kunna användas för den centrala utvärderingen avden totala 30-miljoners-resursens effekter. Resterande del -28milj.kr.- bör av SÖ fördelas mellan länsskolnämnderna i samband med den årligaverksamhetsplaneringen inom denstatliga skoladministrationen efter närmare anvisningar av regeringen. bör efter ansökanfördela resursen mellan olika skolori länet. En fömtsättning för att få del av resursen bör därvid vara alt en skola redovisar etl konkretutvecklingsprojekt. Med hänsyn till attenligt rapporterna svårigheterna är störst i årskurs 1 bör denna årskurs vara innefattad i projektet. I övrigt bör detvara få begränsningar för hur medlen skall kunna användas. Normalt bör dockmerparten av resursen användas för personalförslärkningar, dock inte enbart medlågstadielärare utan även t.ex. förskollärare eller fritidsledare. Detfår dock inte vara fråga om att ersätta entidigare resurs, utan bör vara fråga om en direktresursförstärkning. Tänkbaraanvändningsområden i övrigt kan vara en förbättrad samverkan mellan förskolaoch skola genom gemensam fortbildning eller på annat sätt, en ökadsamverkan mellan hem och skola eller en utveckling av arbetssättet pålågstadiet genom t.ex. årskurslös undervisning. Om fler skolorpresenterar intressanta projekt än vad tillgängliga resurser räcker till bör länsskolnämnden prioritera i förhållande tillvid vilka skolor behovet allmäntsett är störst efter ungefär motsvarande kriterier som gäller för fördelning avanslaget till särskilda åtgärder på skolområdet (SÅS). Även denna resurs bör alltså fördelas utifrånmålsättningen att de kommuner, skoloroch enskilda elever som har störst behov skall prioriteras. För att inte enbartetl mindre antal skolor skall kunna dra fördel av resursen bör denenskilda skolan endast få disponera den för en begränsad tid. Normalt bör den därför inte utgålängre tid än ett eller två läsår.