prop · G60323 · 1982-12-31 00:00:00 — Linköpingskommun anser att förslagets kostnadsavsnitt förefaller helt orealistiskt ochinnehåller dämtöver rena felaktigheter, exempelvis kommunernas kostnader förförebyggande Il-utbildning och förvaltningsutbildning. Prop.1982/83:23 237 Norrköpingskommun anför att inbyggd utbildning vid företag, institutioner etc.förutsätter kontinuerlig sysselsättning med det som utbildningen syftar till,varför en högre specialkurs i räddningstjänst m. m. vid gymnasieskolan, på detsätt utredningen föreslår, inte är genomförbar utan stora kostnader förutbildningskommunerna. Resurser för dylik utbildning saknas nämligen hos såvälbrandförsvaret som gymnasieskolan. Utbildningen föreslås förlagd till 15-20orter med ett utbildningsbehov av 500 personer/år, vilket innebär utbildning av25-30 personer och utbildningskommun. Om statsbidrag skall utgå medhögst /år och utbildningskommun, uppstår frågan vem som i övrigt skalltillskjuta medel för övningsområden, lokaler, undervisningsmateriel inkl.fordon, lärare/instruktörer, förbrukningsmateriel, elevernas skyddsutmstning m.m. Kostnaden är svår attberäkna, då varken läroplan eller utrastningslista finns i utredningen och dåliknande utbildning som högre specialkurs inte finns inrättad. Högrespecialkurser finns dock inrättade för svetsare och turbinmontörer, varvidnettokostnaden beräknats till . per elev och år. Denna summaöverensstämmer även med arbetsgrappens beräkningar av kostnaderna förbrandingenjörselevema på högskolan. Arbetsgruppen borde på ett klarare sätt haredogjort för kostnademas fördelning. Notabelt i kostnadsfråganär att de större kommunerna, som framför allt bygger sin beredskap påheltidsanställd personal, "befrias" från utgifter, medan de småkommunerna med mindre bärkraft får relativt sett stora kostnadsökningar (10,5miljoner). kommun framhålleratt vad gäller de framtida kostnadema för den brandmannautbildning som föreslåsinom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen (komvux) så kan dessaenligt arbetsgrappens mening täckas inom befintliga ramar. För brandmannautbildningenpå heltid bör statsbidrag utgå enligt samma regler som gäller för inbyggdutbildning inom vårdområdet, medan särskilt statsbidrag till anskaffande avundervisningsmateriel för specialkurser inte förutsätts utgå. anför attbeträffande förslagen om utbildning av hel-respektive deltidsanställda brandmänkonstaterar kommunen att det ur skoladministrativ synvinkel är möjligt attgenomföra utbUdiungarna på det sätt som föreslagits i promemorian. F. n. saknasdock kompetens inom gymnasieskolan respektive komvux för att genomföra dylikutbildning. Den kompetens som måste tillföras finns inom brandförsvaret.Kommunen delar inte den uppfattning som framförs i promemorian att den inbyggdautbildningen kan genomföras utan personella eller materiella förstärkningar.Resursknappheten inom området är redan stor och om befintliga resurser skaUfriställas blir andra, bl. a. lagreglerade, områden lidande. Kostnadema försåväl personell resursförstärkning som anskaffning av undervisningsmaterielbör bestridas av statiiga medel. Mariestadskommun anser att förbättrad räddningstjänstutbildning ej 1982/83:23 238 torde kunna åstadkommas utan viss kostnadsökning även omsamarbete och samordning bör ge besparingar. kommun menar att kostnaderna i en glesbygdskommunskulle stanna vid de beräknade icke är troligt. anför att utredningen innehåller flerapositiva förslag. De ekonomiska beräkningarna har föratsatt att gymnasieskolanoch tekniska högskolan tar vissa kostnader inom befintliga ramar. Dettaförefaller orealistiskt och optimistiskt i dagens pressade budgetsituation påalla utbildningsenheter. anser att det nu föreliggande förslagethar fördelar i att det innebär en samordning med annan utbildning i samhället. Detta bör medföra kostnadsbesparingar i jämförelse med dettidigare förslaget. Ett sådant resultat som anges i det nu föreUggandeförslaget "Utbildning i räddningstjänst m. (Ds Kn 1981:24) med enbesparing på ca 3 milj. kr. genom en minskning av nuvarandeutbildningskostnader är givetvis möjlig att redovisa, om man som utredningenutgår från att den grandläggande utbildningen av brandmän - heltid och deltid -samt gymnasial lärUngsutbildning för skorstensfejare skall rymmas inombefintliga anslagsramar för gymnasieskolan och komvux. Riktigast hade dockvarit att utredningen sökt klarlägga de tillkommande kostnadema för kommunemavid gymnasiet och komvux. kommun menar att betydande kostnader kommer attbelasta kommunen för utbildningen av den deltidsanställda brandpersonalen.Enligt vår mening bör staten ta på sig samtiiga kostnader som uppstår ianslutning till utbildningen samt eventuellt förlägga utbildningen vid civilförsyarssko-lorna. Staten bör även svara för utbildningskostnader ianslutning till räddnings-ledamtbildning för heltids- och deltidsanställdabrandbefäl. Hur och i vilken omfattning fortbildningen avbrandpersonalen skaU ske har ej angivits i förslaget men skall relevantutbildning genomföras betyder det mer än en utbildningsdag varför denangivna summa på . för heltidsanställd och . för deltidsanställdinte kommer att räcka till. De beräkningar som gjorts av kommunernas ochstatens kostnader torde för kommunernas del vara något i underkant. kommun anser att de olika regionalekonomiskaolikheterna mellan storstads- och glesbygdsbrandkårer innebär förglesbygdskommuner i storlek stora ekonomiska kostnader med avseendepå utbildningsnivån och kompetenskraven och att statliga medel bör utgå underen tidsperiod till glesbygdskommuner med lågt skattetal för att höja ambitionsnivånmed avseende på utbildningsnivån. (minoriteten) anför att genom attutnyttja resurserna i det aUmänna skolväsendet möjliggörs en större geografiskspridning av utbildningen i landet. Befintlig utrustning och lokalutrymme vid Prop.1982/83:23 239 brandkårernakan utnyttjas och utbildningskostnaderna kan inte minst av detta skäl hållasnere. Genomgående skulle den grundläggande räddningstjänstutbildningen medarbetsgruppens förslag överensstämma med allmänt rådande utbildningsprinciper. Eftersomkommunernas ekonomi är ytterst ansträngd får många kommuner allt svårareatt särskilt prioritera brandmannautbildningen och anvisa medel till betalningav kostnader som är speciellt förenade med denna utbildning. Med nuvarandeordning måste kommunerna stå för kostnader för resor, traktamenten, lön ochsociala avgifter när anställd genomgår brandmannautbildningen vid utbildningsenhet i . menar att det torde vara arbetsgrappen förannat attbåde kunna bibehålla och förbättra personalens utbildningsnivå, somutbildningsplatserna utökas, till en kostnad som ligger väsentligen underdagens. Förslaget att förlägga den grundläggande brand- . manna- och skorstensfejarutbildningeninom gymnasieskolans ram, där regeringens avrastningspolitik redan slagitigenom märkbart, gör inte arbetsgruppens optimism sämre. Uppfattningen attdetta låter sig göras utan extra kostnader genom att utnyttja s. k. befintligaresurser inom gymnasieskolan får stå för arbetsgruppens räkning. framhåller att arbetsgruppen har redovisatsina bedömningar av kostnaderna för utbildningen ytterst summariskt.Beträffande utbildningen av skorstensfejare redovisas endast några siffror i entabell över driftkostnaderna. Några kommentarer med konkret innehåU finns inte. Beträffandeinvesteringar uppkommer vissa kostnader genorn förläggningen avteknikerutbildningen under brandnämnden. I sammanhanget är det angeläget attpåpeka att samma tekniska resurser kan användas i skorstensfejarutbildningen. Somnuvarande driftkostnader redovisar arbetsgrappen ett belopp av . för60 elever i två gesällklasser. Beloppet kan härledas och verifieras så gesällklasser under /82 upptar ett beloppav i runt tal . Om sistnämnda siffra, som alltså innefattar 60 elevermed vardera omräknas till 60 elever med skulle destatliga kostnaderna för de sakkunnigas förslag till skorstensfejarutbildninguppgå till . Jämfört härmed framstår uppgiften attteknikerutbildningen, som omfattar 25 elever med , skulle kosta . som för hög. Somjämförelse kan nämnas att kostnaderna för arbetsgivarna i form avanställningsförmåner och traktamentskostnader för 60 elever under vardera 13kursveckor kostnadsläge kan beräknas till 1,95-2,30 milj. kr.beroende av den enskildes löneläge . Hursiffrorna än skall tolkas är kostnaderna som utbildningskostnader 1982/83:23 240 överkomligaoch utgör inget nämnvärt sparmotiv från statsfinansiell synpunkt. Det ärdessutom en chimär att en gymnasial lärlingsutbildning enligt arbetsgrappensförslag skulle kunna åstadkommas utan kostnader. Kostnaderna torde i stället bUbetydligt högre, vilket bör stå klart vid en närmare eftertanke. Arbetsgrappenhar i sitt förslag till ny räddningstjänstutbildning funnit att frågorna omfastställande av behörighetsvillkor för att upprätthålla viss befattning ihuvudsak hör samman med genomförandet av reformen. Enligt arbetsgrappens meningbör de därför övervägas närmare i det sammanhanget. Arbetsgruppen anser dockatt det är uppenbart att de som utses till krävande befäls- ellerchefsbefattningar föratom en god utbildning även måste ha praktisk erfarenhetinom yrkesområdet. För tjänst som utryckningsledare, vice brandchef eller som skorstensfejarmästareanser därför arbetsgrappen att det utöver utbildningen bör gälla ett minimikravpå brandtjänst resp. sotningstjänst. fastslår att för tjänst som utryckningsledare, vicebrandchef, brandchef eller skorstensfejarmästare föreslår arbetsgruppen ett årsbrandtjänst respektive sotningstjänst som behörighetskrav. TCO instämmer idetta förslag. anför att under detta avsnitt anförarbetsgruppen att mästarutbildning skall krävas för att kunna utses till skorstensfejarmästareför sotningsdistrikt och att övergångsbestämmelser som likstäUer äldre mästarutbildningmed den nya skall gälla. Förbundet tillstyrker detta, som överensstämmer medgällande ordning. Vidareanförs att för tjänst som skorstensfejarmästare bör ställas krav på praktisk sotningstjänstinom sotningsdistrikt . Förslaget bygger till synes på tanken atten i skorstensfejaryrket helt obevandrad person skall kunna vinna inträdedirekt i utbildningen vid högskolan av skorstensfejarmästare. Den nuvarandeoch enligt vår övertygelse enda möjliga utbildningsgången är att genom fleraårs praktisk yrkesverksamhet och en påbyggnadsutbildning inhämta erforderligkompetens för den ansvariga chefsbefattningen. Om vi inte har missförståttförslaget, avstyrker vi detsamma på det bestämdaste och föratsätter attnuvarande ordning och de sakkunnigas förslag i detta hänseende bildar mönsterför den framtida ordningen. Detta innebär yrkespraktik mot . Arbetsgruppenanser att förslaget bör genomföras . Utbildningen bör kunnapåbörjas . Civilförsvarsstyrelsenframhåller att vad gäller tidpunkt för att realisera arbetsgruppens förslagsammanhänger denna naturligtvis med behandlingen Prop.1982/83:23 241 avräddningstjänstkommitténs principbetänkande (SOU 1981:82). Civilförsvarsstyrelseninstämmer med arbetsgruppens konstaterande att "en decentralisering tillcivilförsvarets utbildningsanläggningar knappast är fullt genomförbar utan atträddningstjänstutbildningen för fred och krig har en gemensam huvudman".Det bör emellertid, enligt styrelsens mening, inte förhindra att myndigheternasuccessivt anpassar sina utbildningsorganisationer till föreslagnaförändringar och åstadkommer en gemensam planering för hur erforderligaresurser skall kunna byggas upp för ett optimalt utnyttjande av styrelsensutbildningsanläggningar. Statskontoret vill anföraatt det skulle vara av stort värde om reformen kunde genomföras medandra aktuella förändringar på räddningstjänstens område. Om det sålundabedöms sannolikt att beslut snart kommer att fattas om en utvidgad samordningmellan räddningstjänsten i fred och krig, innefattande en sammanslagning avstatens brandnämnd och , bör beslut om förändringar iutbildningen anstå till samma tiUfälle. Nödvändiga organisationsförändringarcentralt och lokalt kan då genomföras i ett sammanhang och risken för i tidenutsträckta störningar i organisationernas arbete minimeras. finnerden föreslagna genomförandetiden alltför kort. Risker föreligger för mångårigaprovisorier, vilket nämnden har negativa erfarenheter av från sina verksamheteri och . kommun tillstyrkerförslaget men vill i övrigt framhålla vad som sagts i denna skrivelse vadgäller nya förslag och ändringar. Den angivna tidsramen anses vara väloptimistisk eftersom brandskolans nuvarande verksamhet är ettprovisorium och ett ytterligare provisorium inte gagnarbrandförsvarsutbildningen. Tjänstemännens centralorganbationvill slutligen understryka att det är nödvändigt att den föreslagnautbildningen kommer till stånd. Prop.1982/83:23 242 Regeringens proposition................................................. ....... 1 Propositionens huvudsakliga innehåU............................ ....... 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9september 1982................................................................................ ....... 2 1 Inledning.................................................................. ....... 2 2 Föredragandensöverväganden................................ 3 2.1 Reformen som helhet....................................... 3 2.1.1 Nuvarandeutbildning............................ 3 2.1.2 Arbetsgruppensförslag......................... 5 2.1.3 Remissinstanserna................................ 6 2.1.4 Överväganden....................................... 8 2.2 Brandmannautbildningen................................. 12 2.2.1 Utbildning avheltidsanställda brandmän 12 2.2.2 Utbildning avdeltidsanställda brandmän 16 2.3.................................................................... Vidareutbildningoch fortbildning inom räddningstjän sten.................................................................. ..... 19 2.3.1 Inledandesynpunkter........................... ..... 19 2.3.2 Utbildning avutryckningsledare............. ..... 21 2.3.3 Utbildning iförebyggande brandförsvar ... 24 2.3.4 Utbildning avbrandmästare.................. ..... 26 2.3.5 Fortbildning............................................... .. 27 2.4 Brandingenjörsutbildning m.m.......................... ..... 28 2.4.1 Inledandesynpunkter........................... ..... 28 2.4.2 Utbildning avbrandingenjörer............... 29 2.4.3 Högskoleutbildningför brandmästare... 33 3 Hemställan................................................................ 35 4 Beslut........................................................................ 35 Bilaga 1 Promemoria av arbetsgrappen för överarbetning avförslaget (Ds Kn 1979:5) till ändrad brandförsvarsutbildning m. m., Utbildningi räddningstjänst m.m. Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser ochsammanställning av remissyttranden över departementspromemorian (Ds Kn1981:24) Utbildning i räddningstjänst m. m.