prop · G603161 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1982/83: 161 omändring i civilförsvarslagen (1960: 74); beslutad . -Regeringen föreslår att anta det förslag spm har tagits upp i bifpgadeutdrag äv regeringsprotokoll. Ipropositionen lämnas förslag till ändringar i civilförsvarslagen (1960: 74) sominnebär administrativa förenklingar och förbättringar i systemet för skyddsmmsbyggande.Kommunema skall bl. a. fä bestämma att det inte behövs någon anmälan för vissatyper av byggnader och inom vissa områden där det inte bedöms vara angelägetatt bygga skyddsmm. Förslagetinnehåller vidare en bestämmelse som innebär att skyldigheten att byggaskyddsrum även kan gälla vid genomgripande ombyggnad av anläggningar ochbyggnader. Ipropositionen tas också upp förslag om bidrag av statsmedel till dem som påeget initiativ anordnar mindre skyddsrum. Propositionen ger vidare kommunernarätt att få ersättning för vård och underhåll av de skyddsmm som kommunernaanordnar i befintliga byggnader m, m. Denya bestämmelserna avses träda i kraft den I juh 1983. I 1982/83. Lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74) Härigenom föreskrivs i fråga om civilförsvarslagen (1960:74)' dels att 32§, 41 § I mpm., 42§, 53 § 1 mpm. pch 83 § skallha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nyaparagrafer, 33 a och 56§§, av nedan Avsernågon att uppföra ny anläggning eller byggnad inom skyddsmmsort, skall hananmäla detta till kommunen. Det åligger kommunen att lämna den som har gjortanmälan besked humvida skyddsmm skall anordnas i anläggningen eller byggnadenoch, om så är fallet, uppgift om det antal personer som skall beredas plats idetta. Avsernågon att uppföra en ny anläggning eller byggnad inom en skyddsmmsort, skallhan anmäla detta till kommunen. Undantag från sådan anmälningsskyldighet får föreskrivasav regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av kommunen. Det åliggerkommunen att lämna den som har gjort anmälan besked humvida skyddsrum skallanordnas i anläggningen eller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om detantal personer som skall beredas plats i detta. Avvikelse från besked som avses i första stycket får görasendast om 1. den spm har gjprtanmälan medgiver det, 2. byggnadsloveller godkännande enligt 33 § andra stycket icke har sökts frånbeskedets dag eller 3. i fråga om anläggning eller byggnadsom tillhör staten uppförandet icke har påböijats inom tid som sägs 12. Vad idenna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning eller byggnad skall ävengälla tillbyggnad av befintlig anläggning eller byggnad. Vad i denna paragraf sägs om uppförande av en nyanläggning eller byggnad skall även gälla 7. tillbyggnad av en befintlig anläggning eller byggnad, 2.ombyggnad eller någon annan ändring av en anläggnings eller yttreeller inre utförande som är så genomgripande att ändringen kan anses jämförligmed ombyggnad. ' Lagen omtryckt 1975: 712. Prop.1982/83:161 3 Densom vill anordna ett skyddsrum i en skyddsrumsort utan att vara skyldig attgöra det på grund av beslut enligt 27 § kan få bidrag av statsmedel, omkommunen iför-väg godkänner att skyddsrummet anordnas. Kommunens godkännandefår lämnas endast om skyddsrummet fyller ett angeläget behov och medel finnstillgängliga. I mom.I varje kommun skola de kommunen med avseende å civilförsvaret åvilandeuppgifterna handhavas av en civilförsvarsnämnd, om ej annat följer av andrastycket eller av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). Kommunfullmäktigeäger upp- Kommunfullmäktige äger upp draga åt annan nämnd än civilför- draga åt annan nämnd än civilför svarsnämnden att upprätta skydds- svarsnämnden att upprätta skydds- mmsplan och att lämna besked en- mmsplan och att lämna besked en ligt 32 §, Har enligt 23 § överläm- ligt 32 § och godkännande enligt näts åt kommunen att antaga i5 a . Har enligt 23 § överlämnats skyddsmmsplan, fattas beslutet åt kommunen att antaga skydds- härom av kommunfullmäktige. mmsplan, fattas beslutet härom av Kommunfår tillsätta särskild civilförsvarsnämnd eller uppdraga åt annan nämnd attvara civilförsvarsnämnd. Har så ej skett är kommunstyrelsencivilförsvarsnämnd. Under civilförsvarsberedskap får regeringen förordna, attsärskild civilförsvarsnämnd skall tillsättas. 42§ För kostnad, som kommun fått För kostnad, som kommun fått vidkännaspå gmnd av åtgärd enligt vidkännas på grund av åtgärd enligt 40 § 1 mom. b) eller c) eller 54 § 40 § 1 mom. b) eller c) eller 54 § första stycket, äger kommunen er- första stycket eller för vård och un- hålla ersättning av statsmedel, i den derhåll av de i 40§ 1 mom. c) mån kostnaden kan anses skälig. nämnda anordningarna, äger kom- Vid ersättningens bestämmande munen erhålla ersättning av stats skall hänsyn i skälig utsträckning medel, i den mån kostnaden kan tagas till det värde som åtgärden anses skälig. Vid ersättningens be- kan ha för anläggningens eller bygg- stämmande skall hänsyn i skälig ut- nadens användning i fred. sträckning tagas till det värde som åtgärdenkan ha för anläggningens eller byggnadens användning i fred. Innanmedel finns tillgängliga för beräknad ersättning får skyldighet för kommun attvidtaga åtgärd enligt 40 § 1 mom. b) eller c) ej göras gällande mot kommunen. Senastelydelse 1979: 162, ' Senaste lydelse 1979: 162. Ersättningen bestäms av regeringen eller myndighet somregeringen utser. Kpmmunenhar rätt att erhålla förskptt på ersättningen i enlighet med de närmareföreskrifter spm regeringen meddelar. 1 mpm.'' Uppföres ny anläggning eller byggnad inpm skyddsmmsprtpå mark, som är avsedd för annat ändamål än gata, tprg, park eller annan allmänplats, är anläggningens eller byggnadens ägare skyldig att inrätta och utmsta skyddsmm,som skall anordnas i anläggningen eller byggnaden på gmnd av beslut enligt 27 §. Den sommed nyttjanderätt innehar fastighet eller byggnad eller del därav må ej hindraägaren att där inrätta skyddsmm. Den somäger anläggning eller byggnad, i vilken skyddsmm anordnats enligt förstastycket, är skyldig att vårda och underhålla skyddsmmmet och dess utmstning. Den som anordnar skyddsmm enligt första stycket äger rättatt av statsmedel utfå ersättning härför enligt de gmnder som angivas i 55 §.Ersättningen bestämmes av och utbetalas när slutbesiktning av skyddsmmmethar ägt mm. Vad idenna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning ell<;r byggnad skall ävengälla tillbyggnad av befintlig anläggning eller byggnad. Vad idenna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning eller byggnad skall ävengälla sådan tillbyggnad eller ombyggnad av anläggning eller byggnad som avsesi 32 §. Bidrag för skyddsrum som har anordnats med stöd av 33 a §utgår med ett grundbelopp per plats som motsvarar den genomsnittliga ersättningenför att anordna, vårda och underhålla en skyddsrumsplats i motsvarandebyggnadstyp i riket. Vid bestämmande av bidraget skall grundbeloppet anpassastill kostnadsläget i skyddsrumsorten för skyddsrummets slutbesiktningenligt grunder som regeringen bestämmer. Bidraget bestäms av och utbetalas närskyddsrummet är slutbesiktat och godkänt. Den som äger en anläggning eller byggnad, i vilkenskyddsrum har anordnats med stöd av 33a§, är skyldig att vårda och underhållaskyddsrummet och dess utrustning. 'Senaste lydelse 1978: 782. ' Förutvarande 56 § upphävd genom 1978: 782. 1982/83:161 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 83 §* Över beslut av civilförsvarschef ellerpolismyndighet i ärende, som avses i denna lag, må besvär anföras hoslänsstyrelsen, om ej annat följer av 69§. Talan mot myndighets beslutenligt 27 och 32 §§ föres hos genom besvär. Mot länsstyrelses beslut om kost- Mot länsstyrelses beslut om kost nadsfördelning enligt 49 eller 54§, nadsfördelningenligt 49 eller 54§, om ersättning enligt 53 5 eller om omersättning enligt 53 e//er 56 § d- föreläggande av vite vid underlå- lerom föreläggande av vite vid un- tenhet att fullgöra skyldighet enligt derlåtenhetatt fullgöra skyldighet 15 § föres talan hps kammarrätten enligt15 § föres talan hps kammar genom besvär. I samma ordning rätten genombesvär. I samma ord föres talan mot beslut, som länssty- ningföres talan mot beslut, som relse enligt denna lag eller med stöd länsstyrelseenligt denna lag eller därav utfärdade bestämmelser i sär- medstöd därav utfärdade bestäm skilt fall meddelat om föreläggande, melseri särskilt fall meddelat om föreskrift, tillstånd eller godkän- föreläggande,föreskrift, tillstånd nande i vad angår inrättande, ut- ellergodkännande i vad angår inrät- mstning, vård eller Underhåll av tände, utmstning,vård eller under- skyddsmm, dock ej beslut enligt håll av skyddsmm,dock ej beslut 31 §. enligt 31 §. I övrigt föres talan mot länsstyrelses beslut enligt dennalag hos regeringen genom besvär, om ej annat följer av 69 §. Detsamma gäller ifråga om talan mot beslut enligt lagen. Talan må icke föras mot beslut. Talan må icke föras mot beslut, som meddelats enligt 19, 34, 35, 37 som meddelatsenligt 19, 33a, 34, eller 58§. 35, 37 eller 58 §. Under högsta civilförsvarsberedskap så ock eljest närsärskilda skäl äro därtill må myndighet, som meddelat beslut enligt denna lag,förordna att beslutet skall lända till efterrättelse. Denna lag träder i kraft . Har före lagensikraftträdande byggnadslov sökts för ombyggnad, som påbörjas efter den 30 juni1983, skall äldre bestämmelser tillämpas i fråga om skyldighet att bygga skydds- * Senaste lydelse 1978: 782. 1982/83:161 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , , R. , , Propositionom ändring i civilförsvarslagen (1960: 74) Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades samma dagsakkunniga' (Fö 1975: 03) med uppdrag att lämna förslag till bestämmelser förövergång till ett ändrat system för skyddsmmsbyggande och finansiering avdetta. De sjikkunniga antog benämningen skyddsmmsutredning. Det nya skyddsmmssystemetinfördes i sin helhet . I tilläggsdirektiv (Dir. 1980: 1) ijanuari 1980 uppdrog regeringen åt utredningen bl. a. att fortlöpande följa detnya skyddsmms-systemets tillämpning och vid behov lämna förslag tillförenklingar och andra förbättringar av systemet. Utredningenhar i promemorian (Ds Fö 1982: 2) Skyddsmm, förslag till administrativa förenkhngarm.m. föreslagit vissa ändringar i bl.a. civilförsvarslagen som av utredningenbedöms vara ägnade att underlätta ett ändamålsenligt skyddsmmsbyggande ochminska det administrativa arbetet i samband med detta. Promemorian bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. En inom försvarsdepartementet upprättad sammanställningöver remissyttrandena bör fpgas till prptpkpllet i detta ärende spm bilaga 2. 'Generaldirektören , ordförande, direktören , riksdagsledamotenSvea och länsrådet . Prop.1982/83:161 7 Vid1975 års beslutades en genomgripande omarbetning av civilförsvarslagens(1960:74, omtryckt 1975:712, ändrad senast 1980:191) regler om skyddsmm (prop.1975:21, FöU 17, rskr 174). Anprdnandet av skyddsmm fick en fast anknytningtill kpmmunernas planering av bebyggelsen och kommunerna fick ansvar för att skyddsmmmenanordnas på ett ändamålsenligt sätt. Enligtde regler som då antogs skall skyddsmm anordnas i sådana orter som bedöms kunnabh särskilt utsatta vid stridshandhngar. Enligt skyddsrumsförordningen (1979:90, ändrad : 956) berörs tätprter i sammanlagt 205 kommuner av skyddsmmsbyggandet.I andra pmråden skall enklare åtgärder kunna vidtas när det behövs vidberedskap. Skyddsmmmen anpassas mer än tidigare till pch planeras efter deverkliga behoven. För detta ändamål sker en särskild skyddsmmsplanering i dekommuner där skyddsrum skall anordnas. För vaije skyddsmmsort upprättar kommunenen skyddsmmsplan. Kommunens planering utgår från det behov av skyddsmm somuppkommer på gmnd av den fortlöpande byggnadsproduktionen och det behov somfinns i redan bebyggda områden. Kommunenbeslutar med ledning av skyddsrumsplanen var skyddsmm skall inrättas. Skyddsmmanordnas i samband med att nya anläggningar pch byggnader uppförs men inte somtidigare i vaije enskild anläggning eller byggnad. I stället placeras skyddsmmmeni byggnader spm är särskilt lämpliga med hänsyn till möjlighetema att inomrimlig tid nå skyddsmmmen pch till kostnadema för att bygga skyddsmmmen justdär. Det är betydelsefullt att skyddsrummen i första hand anordnas i utrymmensom ändå skall finnas i byggnaden så att de Ipkaler som tas i anspråk för skyddsmmmenfår en god användning även i fredstid. Den som åläggs att anordna skyddsmm fårersättning för merkostnaderna av statsmedel. Civilförsvarsstyrelsenhar sedan skyddsmmssystemet började tillämpas successivt arbetat medtillämpningsbestämmelser och administrativa mtiner för detta. Härvid har vissaförenklingar och förbättringar kunnat göras i plika delar av systemet. Vissaönskvärda förenklingar eller förbättringar är emellertid av sådan karaktär attde inte kan genomföras utan ändring av civilförsvarslagen och till dennaanknytande, författningar. 1975års skyddsmmsutredning har, som tidigare berörts, föreslagit vissa ändringar bl.a.i civilförsvarslagen som av utredningen bedöms vara ägnade att underlätta ettändamålsenligt skyddsmmsbyggande och minska det administrativa arbetet isamband med detta. Utredningensförslag har i sina huvuddrag fått ett positivt mottagande av det heUövervägande antalet remissinstanser. Föregen del vill jag understryka angelägenheten av att reglerna för 1982/83:161 8 skyddsmmssystemetgörs så enkla som möjligt och att kommunerna får bättre möjligheter än nu attgenomföra skyddsmmsplanerna, särskih i bristområden. Jag anser i likhet medflertalet remissinstanser att skydds-mmsutredningens förslag i sina huvuddragär väl ägnade att fylla dessa syften. Jagövergår härefter till att närmare behandla de olika huvudpunkterna i skyddsmmsutredningensförslag. 2.2Anmälan om avsikt att uppföra en ny anläggning eller byggnad Enligt32 § civilförsvarslagen skall den som avser att uppföra en ny anläggning ellerbyggnad eller göra en tillbyggnad av en befintlig anläggning eller byggnadinom skyddsrumsort anmäla detta till kommunen. Denna anmälningsskyldighet ärtill for att kommunema skall få en möjlighet att styra produktionen av skyddsmm.Något undantag för små byggnadsobjekt finns inte i lagen. Kommunen lämnar densom har gjprt anmälan besked humvida skyddsmm skall anordnas i anläggningeneller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal personer som skallberedas plats i detta. Utredningenföreslår att bygguadsobjekt som på gmnd av storlek, utförande e.d. äruppenbart oförenligt med skyddsmmsbyggande inte skall omfattas avanmälningsplikten enligt 32 § civilförsvarslagen. Vidare föreslår utredningenatt kpmmunen ges rätt att bestämma att anmälan inte heller behöver göras för byggnadspbjektsom är olämpliga eller onödiga att förse med skyddsmm med hänsyn till riskernaför skadegörelse i krig, kostnadema för att anordna skyddsmm eller behovet av skyddsmms-platser. Utredningenframhåller att skyldigheten att göra anmälan när det rör sig om mindrebyggnadsobjekt, sorn rimligen inte kan medföra skyddsmms-byggnadsskyldighetmedför onödigt arbete både för den byggande och för kommunen. Genomen ändring i byggnadsstadgan (1959: 612, ändrad 1979: 902) genomfördes den Ijanuari 1980 vissa förenkhngar i bestämmelserna om byggnadslov. För enbostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter eller en byggnad av annat slagbehövs t. ex. enligt 54 § 2 mom. byggnadsstadgan numera inte byggnadslov föranordnande av skärmtak i anslutning till bostadsbyggnaden om skärmtaket inte ärstörre än 12 m eller för. uppförande av högst två uthus eller andra liknandebyggnader med en sammanlagd byggnadsarea som inte är större än 10 m och sominte är avsedda som bostad. Eftersom ett sådant skärmtak är att betrakta som tillbyggnadoch sådana byggnader är att betrakta som uppförande av ny 1982/83:161 9 byggnadär dessa åtgärder anmälningspliktiga enligt 32 § civilförsvarslagen. Ingen avnämnda åtgärder kan dock rimligen medföra att skyddsmm skall anordnas. bör ändringen i byggnadsstadgan därför följas upp med en ändring icivilförsvarslagen. Utredningenger också exempel på andra byggnadsobjekt som enligt utredningen bör undantasfrån anmälningsplikt därför att.depå grund av sin storlek, sittutförande e.d. är uppenbart oförenliga med skyddsmmsbyggande. Utredningenanger vidare att det i vissa områden i en skyddsmmsort kan vara så att riskenför att bli utsatt för skadegörelse kan antas vara mindre än i övriga delar avorten som kostnaderna för att anordna skyddsrum är betydligt högre.En anmälan orn avsikt att uppföra en ny anläggning eller byggnad i sådanaområden leder därför som regel till ett besked att skyddsmm inte behöveranordnas. Det kan då av bl. a. administrativa skäl vara lämpligt att ta bortanmälningsplikten genom generella undantag. Utredningen anser också att förbyggnadsobjekt inom områden med överskott på skyddsmmsplatser eller inomområden där skyddsrumsbyggande inte kan komma i fråga på grund av geotekniskaeller andra omständigheter bör kommunen kunna medge generella undantag från anmälningsplikten.Detsamma kan enligt utredningen t.ex. gälla för exploateringsområden därkommunen planerar att uppföra skolor och daghem i vilka skyddsmmmen lämpligenkan anordnas. Här är det inte nödvändigt att andra byggherrar gör anmälan. Hovrättenför anser att det inte är rimligt att den som tänker bygga självskall behöva avgöra om byggandet kan vara, som def sägs i utredningens förslag,uppenbart oförenligt med byggande av skyddsmm. Det bör enligt hovrätten liksomför övriga föreslagna fall vara kommunens sak att med ledning av vadförfattningarna föreskriver i skydds-mmsplanen eller på annat lämpligt sättnärmare ange förutsättningarna för att en anmälan inte skall behöva göras.Därför föreslår hovrätten att 32 § civilförsvarslagen formuleras annorlunda änvad utredningen har föreslagit. Byggherreföreningenanger att förslaget om lättnader och inskränkningar i anmälningsplikten enligt32 § civilförsvarslagen har administrativa fördelar men anser att den särskildaanmälningsplikten helt borde slopas. understryker att ett borttagande av anmälningsplikten inte fårinnebära att kommunerna i dessa fall inte kan pröva frågan om skyddsrum skallbyggas. Kommunen måste kunna ta initiativ till skyddsmmsbyggande, t.ex. vid enbyggnadslovsprövning, även.i de fall anmälningsskyldighet inte föreligger. 1982/83:161 10 Enligtmin mening är det viktigt att systemet för skyddsmmsbyggande fungerar utanonödigt krångel. Jag anser därför att det är olämpligt att behålla enanmälningsplikt i fråga om sådana anläggningar som kommunen på förhand vet attdet av olika skäl inte passar att bygga skyddsmm i. Av25 § civilförsvarslagen framgår att en skyddsmmsort skall indelas i skyddsmmsområdenoch att behovet av skyddsmm skall prövas för varje område för sig.Anmälningsskyldigheten enligt 32 § gäller dock inpm hela skyddsmmsprten pchföljaktligen också inpm ett skyddsmmspmråde, där behpvet av nya skyddsmm kan hasatts till noll. Som utredningen framhåller bör kommunen ges möjlighet attgöra undantag från anmälningsskyldigheten i fråga om sådana pmråden ellerdelar av områdena. Undantagfrån skyldigheten att göra anmälan bör i sådana fall ses som ett generelltförhandsbesked från kommunen att skyddsmm inte behöver anordnas. Undantag somhär avses från skyldigheten att göra anmälan för vissa delar av skyddsmmsortenbör anges i skyddsmmsplanen. Genom en hänvisning till skyddsmmsplanen iområdesplanen, i beskrivningen till stadsplanen eller på nybyggnadskartan kande planerade byggnademas ägare få kännedom om dessa undantag. Överallt därundantag från skyldigheten att göra anmälan inte är klart utsagd föreliggergivetvis sådan skyldighet. Inskränkningeni anmälningsplikten kräver ändring i 32 § civilförsvarslagen. Utredningen harlagt fram förslag till en sådan ändring. Jag förordar dock en något annan utfprmningav lagtexten än vad utredningen har föreslagit. Jag återkommer till detta i specialmptiveringen. Detär viktigt att skilja på skyldigheten att göra anmälan och skyldigheten att ivissa fall bygga skyddsmm. Även i områden där anmälningsskyldigheten tagitsbort kan kommunen på olika sätt ta initiativ till att skydds-mmsbesked lämnasoch skyddsrum anordnas. 2.3Anordnande av skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad Enligt53 § civilförsvarslagen är den som uppför en ny anläggning eller byggnadskyldig att inrätta pch utmsta skyddsmm om kommunen har beslutat detta enligt27 §. I 32§ föreskrivs bl. a. att anmälan skall göras till kommunen om en nyanläggning eller byggnad skall uppföras så att kommunen kan lämna besked i skyddsmmsfrågan.I 32 och 53 §§ föreskrivs också att vad som gäller pm uppförande av nyanläggning eller byggnad även skall gälla tillbyggnad av befintlig anläggningeller byggnad. Någpn skyddsmmsbyggnadsskyldighet föreligger inte i samband medombyggnad. 1982/83:161 11 Utredningenföreslår att sådan genomgripande ombyggnad som möjliggör skyddsmmsbyggandejämställs med uppförande av ny anläggning eller byggnad i fråga om skyldighetatt göra anmälan och att anordna skyddsmm. Enligt utredningen kommer en interinga del av byggnadsverksamheten att sannolikt bestå av ombyggnadav äldre byggnader. I många fall är det bara skalet efter den gamla byggnadenkvar efter ombyggnaden. I samband med sådana byggnadsföretag kan det enligtutredningen vara möjligt att komplettera byggnaden med skyddsmm. Enförutsättning är att ombyggnaden är tillräckligt genomgripande. Iersättningsfrågan framhåller utredningen att kpstnadéma i allmänhet blir högreför skyddsmm i samband med pmbyggnad än för skyddsrum spm tillkpmmer i sambandmed uppförande av ny anläggning eller byggnad. Enligt utredningen bör därför55 § sjunde stycket civilförsvarslagen, spm medger högre ersättning än nprmalfallet,kunna tillämpas. Dock bör enligt utredningen en liknande schablonmetodtillämpas som den som används vid ersättningens bestämmande för skyddsmm i nyaanläggningar eller byggnader. Flertaletremissinstanser godtar utredningens förslag i denna del. Civilförsvarsstyrelsenanser att utredningens förslag i denna del öppnar nya möjligheter att tatillvara tillfällen då förhållandevis billiga skyddsmmsplatser i beflntligabyggnader kan anordnas. Riksrevisionsverketbetonar vikten av att förslaget genomförs . Förslaget kanenligt verket underlätta tillkomsten av skyddsmm i tätortemas innerområden därstor brist råder. Svenska kommunförbundetframhåller i ersättningsfrågan att varje ombyggnadsprojekts kostnadsfömtsättningarär specifika och svårbedömda och därför bör ett ersättningssystem som ärsäkrare än det som utredningen föreslagit övervägas. Byggherreföreningenhar inte något i sak att invända mot förslaget under fömtsättning att denekonomiska sidan får en tillfredsställande lösning. Hyresgästemas Riksförbundtillstyrker förslaget men framhåller att kravet på skyddsmm vid ombyggnad intefår belasta fastigheten ekonomiskt.-Liknande synpunkter i ersättningsfråganframförs av och . anser att kravet på skyddsmm i samband medgenomgripande ombyggnad måste kopplas till ett ersättningssystem som ger fullkostnadstäckning. Deflesta skyddsmmmen tillkommer i samband med att nya anläggningar ellerbyggnader uppförs. Skyddsmm kan visserligen anordnas ge- 1982/83:161 12 nomkommunens försorg med stöd av 40§ 1 mom. c) civilförsvarslagen i bl.a.befintliga byggnader, men detta är, om byggnaden inte tillhör kommunen, såvältekniskt som juridiskt komplicerat. I många av våra stadskärnor, där dispensfrån skyldigheten att anprdna skyddsmm rått under åren 1957- 1975, är bristenpå skyddsmm stor. Det är som utredningen framhåller angeläget att ta till varaalla möjligheter som bjuds att bygga skyddsmm i dessa bristområden. Någonstörre nyproduktion av byggnader kommer inte till stånd i dessa områden utanden byggnation som sker består i att äldre byggnader byggs om. Det bör därför,som utredningen förprdar, vara lämpligare att inrätta skyddsrummet i anslutningtill pm-byggnaden än att kpmmunen i ett senare skede med stöd av 40§ 1 mpm. c) civilförsvarslagenlåter anprdna skyddsmm i byggnaden. Ägaren av byggnaden är redan med dagensbestämmelser skyldig att tåla ett sådant ingrepp.