prop · G60323 · 1982-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppens förslaginnebär i stort följande. Den grundläggande utbildningen för såväl räddningstjänstensom sotningsväsendet förläggs tillgymnasieskolan. Deltidsbrandmännenutbildas inom vitxenutbildning, komvux. Utbildningen till brandingenjör och skorstensfejarmästare samt 1982/83:23 43 viss vidareutbildning av brandmästare förläggs till högskolan.Ö\Tig utbildning av befäl inom räddningstjänsten och tekniker inom sotningsväsendet samt viss fortbildning förläggs tillstatens brandnämnd. Utbildningen vid brandnämnden samordnas såsnart som möjligt med civilförsvarets utbildning. Den föreslagna utbildningen framgår av följandeprincipskisser. R Ä D D N I N G S T .1 .:\ N S T U T B I L D N I N G IlEI.Tl DSANSTALLMXG DFI.TID,SA,\ST/\LLMXG (/) X CO Sfi LlJ >- O (STATENS BRANDNAMND) I CIVILINGLVJORS- 1 I IITBIIJKIXC I I l01vSK.\KI'!l;ii,n.\JNG[ 1982/83:23 45 G\'MN/\SIALLÄRLINGSUTBILDNING C\-\ 1982/83:23 46 Arbetsgruppen har övervägt olika alternativ tillutfonraiing av gTimasieutbildningen av helt iJsanstäl brantbnän. .-\rbets-gruppen föreslår att en ettårigliögre specialkiu-s anordnas i gyimiasieskolan (= ). Utbildningenskall vara ut-irormad som en räddningstjänstutbiUlning i vidare bemärkelse. Densom liar genomgått utbildningen skall kiuma tjänstgöra både som bramlman ochsom ambulansman. En sådan snordnad räddningstjänstutbildning ger ett störreeleiiuiderlag. Utbildningen kan däi-igenom spridas till flerag>-mnasieorter i landet. Räddningstjänstulbi ldnin;ucn föreslås bli i hög gradpraktiskt inriktad. Arbetsgruppen föreslår att utbildningen inleds med en treveckors piaktisk tjänstgöring vid brandförs\ar. Denna praktik syftni- bl..i. till att bedöma olc\-ons förutsättningar CÖT avbcto in\ vikUlninotv.iiistyu. Den t'ovtatt;\ pv;iktisU;\ utbildningeji sk.i 1 1 genomlöras soms.k. inbvgoj utli t Klniiig. Den inbyggd;! utli i Klningen i i-;kiJningstjänst sk;ill enligt arbetsgruppens rM-sLig rr>rlägga"s till br:indkårer på g>imiasie-orterna eller i deris närhet. Br.aiiJkårcns pei-sonal Tiuigerai' som lärare och kårens materiel somundcn'isningsmateinel. Den inbyggda utbildningen i ;ikutsjuk\-åril kanenligt arbetsgruppens mening tillhandahållas av sjiikvårdslunudmämien. En introduktionsutbildning vid'.uiställning inombr;uidförsvaret är liksom nu nödvändig även . Vid inti-oduktionsut-bildningen skall eleven få kännedom om de lokalaförhållandena och den egna biandkårens materiel. En allvarlig brist i d.ag är att de deltidsanställdabrand-männen, som utgör ca 60 'i av personalen vid landets brandförsvar,endast får en a!ist;ilIningsutbiUljiing . De deltidsanställdasövriga yrkcsvorksamliet har utgjort ett hinder för att ge dem entillfredsställande utbildning. Arbetsgruppen föreslår att dedeltids.-inställda brand- Prop.1982/83:23 47 männen - förutom utbildning och övning vid egen brandkår -får utbildning inom komvux. Denna utbildningsform är mycket flexibel och kan anpassas efter de lokala förhållandena ochelevernas möjligheter att delta iundervisningen. Vidareutbildning och fortbildning inom räddningstjänsten Personalen inom räddningstjänsten börerbjudas kurser, bäde för att uppnå en högre behörighet (vidareutbildning) och för att bibehållaoch fördjupa kunskaperna (fortbildning).Det är enligt arbetsgruppens meningangeläget att vidareutbildning ochfortbildning på ett så naturligt sättsom möjligt kompletterar varandra. Förmansbefattningar behövs inom räddningstjänsten liksom inom andra tekniska kommunala förvaltningar. Den utbildning i arbetsledning,personaladministration och materielansvar som krävs för personalen inom räddningstjänstenskiljer sig inte från den som behövs för personaleninom andra kommunala förvaltningar. Ett utbud av sådan utbildning finns redan. Utbildningentillgodoses genom kortare eller längrekurser av olika slag. Arbetsgruppen anser att denna utbildning inte bör ingå i räddningstjänstutbildningen.Förmansutbildningen koncentreras i stället påde uppgifter som är speciella för räddningstjänsten. Arbetsgruppen föreslår en särskild utryckningsledareutbildning för allt blivande befäl - heltid såväl som deltid - inom brandförsvaret.Utbildningen föreslås omfatta med statens brandnämnd som huvudnan. För att få genomgåutbildningen skall krävas praktik som brandman. Även brandingenjörernamåste enligt arbetsgruppen genomgå utryckningsledarutbildning för att fätjänstgöra som befäl vid utryckningar. För de brandmän som skall utföraarbetsuppgifter inom det förebyggande brandförsvaret, föreslår arbetsgruppen en grundläggande kurs (Förebyggande I). Kursen som föreslås få statens brandnämndsom huvudman ger de kunskaper som behövsför enklare brandsyneförrättningar. Prop.1982/83:23 48 Arbetsgmppen ser brandmästarutbildningensom ett led i en naturlig vidareutbildning. Tillträde till brandmästaiiitbild-ningcnhar den som har ger.omgått brandjiunnautbildningen,uc-lyckningsledanitblklningen och kursen Förebygg.uide1. Brandmästarutbildningen föreslås blifjorton veckor. Den koncentreras påbrani.lmästamas roll som b.ögre utryckningsbefäl. .Statens brandnäimd föreslås blihuviidman. Branchiiästare som önskar fåen befattning som. vice brandchef eller brandchef skall enligt arbetsgnippens förslag genomgå tvä kurser, FörebyggandeII och förvaltnlngsktmskap. Förebyggande II skall ge de insikter som behövs för att b.andlägga alla typer av ärenden ang;''ende förebyggande åtgärder motbrand. Kursen i förvaltningskiinskap skall ge denkompletterande kunskap som behövs för befattningen som brandchef eller vice brandchef. kursema som omfattar vardera ca bör anordnas såsomhögskoleutbildning. Dessa kurser ingår även ibrandingonjörsutbildnlngen ochkan gesparallellt eller samordnat med denna. Kursen I Förebyggande II kan genomgås separat eller som ett led i en vidareutbildningsom. syftar till tjänst som vice brandchef ellerbrandchef. Föixitom vidareutbildningen föreslårarbetsgruppen att statens brandnämnd skallanordna fortbildningskurser. Dessa kurser skall genomföras lokalt eller regionalt. Innehållsmässigt skallde i första hand koncejitreras på att ge de kom.plet-terande kunskaper som behövs med hänsyntill den tekniska utvecklingen. Ujipgiften att leda personal i kompliceradesituationer beaktas särskilt. Enligt arbetsgruppensmening har det stor betydelse att fortbildningskurser av detta slag kan åter-komrria regelmässigt under befälets yrkesverksamma liv.Fort-bildningsktirserna skall enligt förslagetutgöra ett komplement tillvidareutbildningen. 1982/83:23 49 Brandingenjörsutbildningenär den enda eftergymnasialaingenjörsutbildningen som ligger utanför högskolan.Arbetsgruppen anser det naturligt att brandingenjörsutbildningen jämställs med annan teknisk utbildning och organiseras pä ett lilcartat sätt.Sålunda föreslärarbetsgmppen att en allmän utbildningslinje, brandingenjörslinjen, inrättasi högskolan. Utbildningen bör omfatta 80 poäng,dvs två läsår, och förläggs tilluniversitetet i . De praktiska mom.enten i högskoleutbildningen förutsätts bli tillgodosedda genom att viss del avutbildningen förläggs till kommiuiala brandförsvaroch civilförsvarets anläggningar. Med en sådan uppläggning av utbildningen bör den högskoleutbildadebrandingenjören eller civilingenjören pä brandlinjenkunna få anställning även hos andra arbetsgi\'are än kommunenia och staten. Tyngdpunkten i skorstensfejamas och skorstensfejai-mästanias verksamhet förskjuts allt mer mot energihushållning.Samtidigt ökar de energiproducerando,energikonsimierande och miljöpå-verkande anläggningamasdriftsäkerhet och driftekonomi ibetydelse. Kraven pä väl utbildad personal kommer därför att öka. Pä samma sätt som närdet gäller brandmannautbildningen talarstarka skäl för att g)'mnasieskolan bereder möjlighettill grundläggande yrkesutbildning ocksä förskorstensfejare. Arbetsgruppen föreslår att utbildni.ngen genomförs som gymnasial lärlingsutbildning. Sädanutbildning innebär att eleven är anställdhos ett företag och fär utbildning genom företagets försorg för ett visst yrke enligt föreskrifter som meddelas av skolm>'ndighetema.Eleven får dessutom viss teoretiskundervisning genom gyrmasieskolans försorg. 4 1982/83. 1982/83:23 50 Arbetsgruppen anser att en särskild utbildning av cejoiikci; inom sotningsväsendet börinföras. En sädan utbiklning kan bäde underlätta genomströmningen i yrket och förhindra en kostsam, överdimensioneringav utbildningen av skorstensfejare-mt;stare. Telaiikerutbildningen föresläs m.ed statens brandniimnd som huvudman. Vad angårskorstensfejaremästama anser arbetsgruppen att utbildningsbehovetkan tillgodoses inom ramen för den tvååriga drifttoknikerutbildningen i högskolan. Fräganom utbildningen bör anordjias som en särskild studieinriktning pä drifttekniker-lijijen fär nämnre övervägas av unii'ersitets- och högskole-äinbeteti samband med genomförandet av utbildningsreform.en. Arbetsgruppen föreslår att fortbildningskurser för tekniker och skorstensfejai-mästare anordnas av statens brandnämnd. Arbetsgnjppen har behandlat organisationen av en ny utbildningoch de tillträdeskrav som bör gälla tillolika delar av utbilcbiingen. Naturligtvis aktualiserar en förändrad utbildningocksä de behörighetskrav som börgälla för att upprätthälla en viss befattning. Dessa frågorhör emellertid i huvudsak samman medgenomförandet av refomien. Enligt arbetsgnippensmening bör de därför övervägas närmare i det sammanhanget. Med hänsyn till det anförda har arbetsgruppen endast i mera allmänna ordalag uttalat sig i frågan om behörighetskravför viss tjänst. Arbetsgruppen konstaterar att utvecklingen isamliället går mot att avskaffa formella behörighetskrav. tidigt är det uppenbart att den som utses till krävande befäls-ellerchefsbefattningar förutom en god utbildning mäste ha praktisk erfarenliet inom yrkesområdet. Detta gällerbåde brandväsendet och sotningsväsendet. För tjänst som utryckningsledare, vice brandchef eller brandchef eller som.skor- Prop.1982/83:23 51 stensfejarmästare anserarbetsgmppen att det. utöver utbildningen bör gälla ettminimikrav på ett ärs brandtjänst resp. sotningstjänst. Arbetsgruppen anser att förslaget bör genomföras . mäste det beaktas att det behövstid för att planera och organisera dennya utbildningen. Om fattar ett principbeslut om den nya utbildningenunder , bör utbildningen kunna påbörjas . upphör den nuvarande utbildningen med undantag avbrandmannaklassen hos statens brandnämnd.Denna utbildning måste övergångsvis fortgå t.o.m. budgetåret1984/85. Vidareutbildningen i statens brandnämnds regi föreslås inledningsvis bli förlagd till nuvarande utbildningsställeni och . En decentralisering och samordning av brandnäiraidens utbildning med civilförsvarets utbildning kan ske först sedan .statsmaktema har tagit ställning till den övergripandefrägan om samordningen av räddningstjänsteni fred och krig. Arbetsgruppen anser att en samordning av utbildningen bör kunna medförafördelar från kos1:nads- och effektivitetssynpunkt. Arbetsgruppen beräknaratt statens utbildningskostnader bådeför räddningstjänsten och för sotningsväsendetkommer att minska frän nuvarande 10,2 milj. kr. till 7,3milj. när den nya utbildningen är heltgenomförd. Arbetsgruppen utgår däivid frän att den grundläggandeutbildningen av brand-m.än - heltid och deltid - samtgymnasial .lärlingsutbildning för skorstensfejare kan anordnas inom befintligaanslagsramar för gymnasieskolan och komvux. 1982/83:23 52 Vad gäller de årliga kommunala kostnadema minskar dessa från 26,8 milj. kr. till 26,6 milj. kr. Besparingar för kommunema uppkommer främst till följdav den förändrade brandmannautbildningen. Besparingarna tas nästan helt i anspräkför att bekosta den väsentligt förbättrade fortbildningsverks.amheten och utbildningenav deltid.sanställda brandmän. Under genomförandeskedetkommer det att uppstå vissa kostnader för bäde statenoch kommunema, främst genom att brandmannaklassenvid statens brandnämnd mäste bedrivas parallellt med motsvarande utbildninginom gymnasieskolan. Statens ytterligare kostnader under budgetåren 1983/84 och 1984/85 har av arbetsgruppen beräknats till 3 milj. kr. För kommunemaberäknas motsvarande kostnader till 8milj. Därutöver behövs föruniversitets- och högskoleämbetets del medel för genomförandet av högskoleutbildningen med sammanlagt ca 1 milj. kr. Genom att utnyttja befintliga resurser på olika områdeni samhället kommer behovet av investeringarför den föreslagna utbildningen att m.lnimeras. Vissainvesteringar för att komplettera resursema är dock nödvändiga om förslagenskall kunna genomföras. Vad gäller vidareutbildningen där ett investeringsbehov i första hand kan förutseshar arbetsgruppen funnit att den näiinareanalysen av detta behov mäste anstå till dess utbildningen kan saraordnas med civilförsvarets utbildning. Prop.1982/83:23 53 Enligt.2 § brandlagen(1974:80) skall varje kommun svara förräddningstjänst och förförebyggande åtgärder motbrand i kommunen. För dessa uppgifter skall kommunen hålla ett brandförsvarsom tillfredsställer skäliga anspråkpå effektivitet. 1 brandförsvaret skall enligt 4 § brandlagen ingåen brandstyrka -av betryggande storlek och sammansättning. Brandstyrkan skall bestå av en brandchef, en eller flera vice brandchefer,brandkår samt, om det behövs, brandvämsom är grundat pä tjänsteplikt.Brandchef, vice brandchef och personal i brandkär skall vara heltidsanställda eller ha förbunditsig att fullgöra brandtjänst och annan räddningstjänst som deltidsanställd vid sidan av annan sysselsättning.För kommun skall vidare finnas eneller flera skorstensfejarmästare. I 27 § brandlagen bemyndigas regeringen att meddela ytterligareföreskrifter i de hänseenden som avses i lagen. Enligt 1 §brandstadgan (1962:91) skall för varjekommun finnas en brandordning som tar upp de bestämmelser som utöver brandlagen och brandstadganbehövs för att reglera brandförsvaretsverksamhet i kommunen. I brandordningen skall tas in bestämmelser om brandstyrkans organisation (4 §) och om den kompetens som fordras för kommunens brandbefäl (7 § 3 mom.). Den utbildning ochkompetens som krävs för brandpersonalen i kommunerna blir beroende av de särskilda förhållandena i varje kommun. Kompetensfrågan prövasav i samband med fastställelse av eller ändringi brandordningen. I fråga om heltidsanställd brandpersonal skall enligt 7 § 1 mom. brand- 1982/83:23 54 stadgan brandchef och vice brandchef ha avlagtbrandingenjfrs-examen, brandmästare haavlagt brandmästarexamen och brandförman ha avlagt brandförmansexamen. Den som har avlagt brandmästarexamen kan dock när särskilda skälföreligger i visst fall få utses till heltidsanställd brandchef eller vice brandchef. Deltidsanställd brandchef och vice brandchef skall enligt 7 § 2 mom. brandstadgan ha avlagt brandingenjörs-eller brandmästarexameneller ha genomgått brandbefälskurs A. (Jvrigt deltidsanställt befälskall ha genomgått lägst brandbefälskurs C. För viss kommun kan dock medges att endast brandchefenoch en vice branddief skall ha utbildning och att det skall räcka med brandbefälskursB för dem. I brandordningen skall enligt 16 § brandstadgan införasbestämmelser om kommunen skall varaindelad i ett eller flera sotningsdistrikt eller tillsammans med annan kommunbilda ett sådant distrikt. Inom varjesotningsdistrikt skall det finnas en skorstensfejare som har avlagt mästarexamen förskorstens fejare. Särskilda kompetensregler gäller i vissa fall enligt över-gängsbestämmelser i brandstadgan. Statens brandnämndhar enligt sin instruktion (1974:408) till uppgift bl.a. att i anslutning tillbrandstadgans kompetensföreskrifter meddela utbildning för brandpersonal och skorstensfejare (2 §). Vidare skall brandnämnden genom annan utbildningsverksamhet och försöks- ochutvecklingsarbete främja sådan räddningstjänst som ankommer pä kommunema. Hos nämnderi finns en utbildningsenhetsom förestås av en utbildningschef (6 §). Till näjiinden är knutet ett utbildnings råd (8 §) . Utbildningsrädet består av brandnämndensöverdirektör, som ärrådets ordförande, utbildningschefen och fem särskilt av regeringen utsedda ledamöter. Enligt 11 S instruktionen får i arbetsordning eller genom särskilt beslut överlämnas åt rådet att avgöraärende eller grupp av ärenden som rörutbildningsverksamheten och som inte skall avgöras av nämnden i plenum. Förutbildningen gäller ett stort antal bestämmelser i stadgan (1965:854) förstatens brandskola samt punktema 2 och 3 övergångsbestämmelserna till stadgan.Vidare finns föreskrifter i förordningen (1976:538) om vissa läroplanerm.m. vid statens brandnämnd. Statlig utbildning av brandpersonal och skorstensfejaresker centralt för, hela landet vid statens brandnämnds ut-bildningseniieti . Vissa praktiska moment i utbildningen äger emellertid rum i anslutningtill civilförsvarsstyrclsens utbildnings- och ömingsanläggning i . Vissa kurser genomförs regionalt. utbildning har vad gäller .omfattning och inriktning varit i stort sett oförändrad . Följande principskiss ger en översikt av nuvarandeutbildning. HAflDL PRAKTIK 19 VECKO, - , STUDIER 1 TERMIN BRANO.-ASTARKLASS 21 VECKO.=! Heltidsanställd brandpersonal får enintroduktionsutbildning av varierande längd inom det egna brandförsvaret isamband med anställningen. Efter något års anställningstid får den Förutbildningen gäller ett stort antal bestämmelser i stadgan (1965:854) förstatens brandskola samt punktema 2 och 3 övergångsbestämmelsema till stadgan.Vidare finns föreskrifter i förordningen (1976:538) om vissa läroplaner m.m.vid statens brandnämnd. Statlig utbildning av brandpersonal och skorstensfejaresker centralt för hela landet vid statens brandnämnds utbildningsenhet i . Vissa praktiskamoment i utbildningen äger emellertid rum i anslutningtill civilförsvarsstyrclsens utbildnings- och övningsanläggningi . Vissa kurser genomförsregionalt. utbildning har vad gäller omfattning och inriktning varit i stort sett oförändrad sedan1960-talet. Följande principskiss ger en översikt .av nuvarande utbildning. HANDL PRAKTlKl 19 VECKOR - 1 TEQR STUDIER i 1 TERMIN 1 teor studier 1 lasAr Heltidsanställdbrandpersonal får en introduktionsutbildning avvarierande längd inom det egna brandförsvaret i samband med anställningen. Efter någotårs anställningstid fården Utbildningsgängen framgår av följande skiss SKORSTENSFEJARPERSONAL Vid sidan av den utbildning som anordnas vid brandnämndengenomförs en tvåårig specialkurs i g)"raiasieskolan för skorstensfejare. Kursen har endast genomförts i Stockliolm och har därför haft begränsadbetydelse. Utbildningen vid statens brandnjimnd bedrivs ' dnämndens ut-bildningsenliet. Den till utbildningsenhetP.i ;ast knutna personalenutgörs av en utbildningschef, en avdelningsdirektör/ studierektor, fyrabyrådirektörer, on äjraieslärare och elva tjänstemän vid enhetens kansli. Dessutom skall personalen utökas med en avdelningsdirektör och en assistentför utbildnings- och ö\Tiingsverksamliet vad avser beredskap mot kärnkraftsolyckor. Vid sidan av den fasta personalen utnyttjas ett stort antal (ca 300) deltidstjänstgörande lärare. Utbildningenav brandpersonal och skorstensfejare har under /82 följandeomfattning. Mästarklass skorstens-fe j a re Gesällklass skorstens-f ej are (en) 30 elever; 1x40 veckor (tre) 90 elever; 3x21 veckor (tre) 90 olever; .3x12 veckor (fem) 150 elever; 5x8 veckor (en) 30 elevei-; 1x11 veckor (en) 30 elever; 1x10 veckor (en) 30 elever; 1x8 veckor Prop.1982/83:23 58 Brandbefälskurs B(fyra) 80 elever; 4x1 veckor BrandbefälskursC . (tjugo) 400 elever; 20x4 veckor Brandmannaklass (sex) 180 elever; 6x8 veckor Statens brandnämndstotala kostnader för utbildningen uppgår till diygt 10 milj. kr., varav . utgör medel förökad utbildning med anledning avavtalad arbetstidsförkortning. Vidare disponerar brandnämnden ca 4,5 milj. kr. från anslaget Beredskap mot ki-änkraftsolyckor förbl.a. utbildning och övning. De kommunala kostnaderna för brandmannautbildningen ärstora beroende på att lön samt traktamenten och ersättning förresor utgår under studiet iiioji. De totalakomirainala kostnaderna för dessa poster kan uppskattas tillca 27 milj. kr. Därtill kominer kostnaderna för den påvissa håll upp långa introduktionsutbildningen. 2 tVe_rsyn ay JJtbJ 1 dningeji Den nuvarande brmidlagen trädde i kraft den 1-juli 1974. Genom denna lag utvidgades komiminernasaisvarsområde och därmed brandstyrkans uppgifter till att gälla allmänräddningstjänst och inte som tidigare enbart släckning av brand. Med räddningstjänst förstås i brandlagen - under vissa förutsättningar-verksamliet som syftar till att vid brand, oljeutflöde, ras, översvämning eller Minat nödläge avvärja eller begränsaskada på människor eller egendom eller i miljön. I propositionen (1973:185) till brandlagen anförde chefen fördåvarande bl.a. följande: 1 och med att kommunernas verksamliet för räddningstjänst vidgas till att omfatta också andra former av räddningstjänst än brandsläckning konuner behovet avutbildning för olika personalgrupper inom denlokala räddningstjänstorganisationen självfallet att öka. Detta gäller bådeteoretisk och praktisk utbildning. Utbildning i brandförsvar bedrivs av statens brand-skola för vilken medel anvisas över statsbudgeten. Som redovisats i det föregåendemeddelar brandskolan emellertid, f.n. 1982/83:23 59 endast teoretisk undervisning. Skolan saknar egna resurserför att meddela även praktisk undervisning. stiyker starkt under det ökade utbildningsbehovet. Under remissbehandlingenhar frågan om en allmän översyn avden nuvarande brandförsvarsutbildningen tagits upp.Denna fråga har ocksä väckts i andrasammanhang. Sålunda hemställde brandskolans styrelse hosKungl. Maj:t om en utredning av utbildningen inom brandförsvaret. Ävenpersonalorganisationema inom brandförsvaretoch Svenska kommunförbLindet har hemställt om en sådanutredning. Med hänsyn till att samliällsutvecklingen.har medfört starkt ökadekrav på de nuvarande brandkårernas personal ansei jag en sädan översyn väl motiverad frånbåde effektivitets-ocharbetarskyddssynpunkt. Tidpunkten fören översyn är nu lämplig,eftersom hänsyn kan tas ocksä till det utbildningsbehov som den allmänna räddningstjänsten framkallar. :vser att senare hos Kungl.M,aj :t hemställa om bem>'ndigandc '.tttillkalla sakkunniga för ett sådant utredningsuppdrag. bemyndigade retierineen chefen för dåvarande civildepartementetatt tillkalla högst tre sakkunniga med uppgift attverkställa översyn av brandförsvarsutbildningen m.m. Desakkunniga avgav betänkandet (DsKn 1979:5) Brandförsvarsutbildningen. De sakkunniga föreslogen .kraftig förbättring av den av statens brandnämndbedrivna utbildningen av hel- och deltidsanställd brandpersonal samt personal i sotningsväsendet. Enligt utredningsförslaget skulle utbildningen få ett väsentligtutökat praktiskt innehåll. Det krävdesför att genomföra förslagetinvesteringar pä 172,5 milj. kr. i 1978 ärs penningvärde.I dessa investeringar ingick kostnader förden ut- 2 . flyttning av brandnämndentill som ar 1973 hade beslutat om. De årliga statliga driftkostnaderna uppskattades till 52,8 milj. kr. Dekommunala kostnadsökningarna beräknades till betydande belopp. De sakkunniga föreslog vidare en ökningav personalen vid brandnämndens utbildningsenhet. Lärarbehovet vid utbildningsenheten avsågs bli till- Fastighetschefen , ordförande, riksdagsledamoten ochbrandmästaren . Prop 1973:55, InU 1973:22, rskr 1973:220. godosett bl.a. genom att personal lånades in fråndet kommunala brandväsendet. Utredningsförslaget skulle bli genomfört i tre etapper pä efter beslut. Följande skiss ger en översikt av den i betänkandet föreslagna utbildningen. PRAKTIK CA: 1 Kr PRAKTIK EGET BRF CA: 1 R FÖREBYGGANDE I 3 VECKOR MÖJLIGHETTILL SAMUNDERVISNING MED 3RAN0ING.KLASS FÖREBYGGANDE I I 9 VECKOR FORVALTMINGSUTB J 10 VECKOR *" FÖREBYGGANDE I I 9 VECKOR TaNSTALLN I NGSUTB I LDN I NG "! 1:A PERIODEN 7 VECKOR 2:A PERIODEN 6 VECKOR Prop.1982/83:23 61 En mera utförligredovisning av förslaget fogas som bilaga 1 tilldenna promemoria. 1.3 Remissbehandlingen av de sakkunnigas förslag Betänkandet angående brandförsvarsutbildningenhar remissbehandlats . Sammanlagt 40 myndigheter och organisationer har avgivityttranden.