prop · G60394 · 1982-12-31 00:00:00 — Isamma riktning verkar reglerna om koncernredovisning aktiebolagslagi förening med det förhållandet atl moderföretaget skall vara svenskt. Någotskäl att från kontrollsynpunkt avvisa kommitténs förslag föreligger därförinte. Omförslaget genomförs kommer det att innebära att den förmån som tillerkännsföretag inom svenska koncerner inle kommer ullandsägda svenska dotterföretagtill del. Det kan ifrågasättas om inte detta resultat rimmar mindre väl med deprinciper om lika behandling som har kommit lill uttryck i mångadubbelbeskattningsavtal men det ligger i linje med den ståndpunkt som harintagits i svensk lagsiiftning i andra sammanhang och får därför godtas. Rätten lill avdrag för avsättning till internvinstkontoförutsätter redan enligt gällande rätt bl. a. att den skattskyldige förebringartillföriitlig utredning om hur del utländska bolaget redovisat de lagerfillgångarinternvinslen avser. Eftersom avsättningen dessutom skall återföras lillbeskattning påföljande år kan den föreslagna utvidgningen inle anses medföraalt kravet pä kontrollmöjligheter mot skatteflykt åsidosätts även om en vissökning av antalet avsättningar skulle ske. Ej heller kan förslaget befarasmedföra ytterligare skatleprocesser eftersom skattefrågan endast innebär enförskjutning av beskattningen med . Prop,1982/83:94 156 delar kommitténs uppfattning att någrabärande sakliga skäl inte kan anföras för att begränsa rätten till avdrag föravsättning till internvinstkonto till all gälla endasi försäljningar från eltmoderföretag till ett utländskt dotterbolag. Svenskt koncernbolag med inhemsktmoderföretag bör ha samma rätt lill avsättning vid försäljning till utländsktsysterbolag. Atl bestämmelser om systerbolags rätt lill avsättning inteinfördes i kommunalskattelagen , då reglerna om internvinstkontogenomfördes för moderföretag, synes ha berott på elt förbiseende (Jfr Maltsson,, , sid. 407). Det är befogal atl nu rätta misstageti lagstiftning. BFN finner atl kommilténs överväganden och förslag vadavser avsättning till internvinstkonto i allt väsentligt har sin utgångspunkt igällande redovisningsregler och god redovisningssed såsom dessa kommer tilluttryck i bokföringslagen och i associationsrätten. BFN tillstyrker sålunda kommitténs förslag till ändring omavsättning till internvinstkonto. Såsom framhälles i betänkandet förutsälter gällande regleratt avsättningen till internvinstkonto gjorts i räkenskaperna. Nämnden vill idet sammanhanget peka på atl enligt god redovisningssed förändringar iavsättningen lill internvinstkonto las upp såsom bokslulsdisposition iresultaträkningen och den balanserade avsättningen såsom obeskattad reserv ibalansräkningen. Xf finner kommitténs förslag myckel välmotiverat och tillslyrkeratt det läggs till grund för lagstiftning. Industriförbundframhåller att de yrkanden som förbundet tidigare framfört i frågan i huvudsaktillgodoses genom utredningens förslag. Länsstyrelserna i Västernorriands saml och . Föreningen revisorer ,Svenska revisorsamfundel SRS och Föreningen tillstyrker, som tidigare nämnts, den föreslagna utvidgningen. Kommittén berör i betänkandet två frågor som gällerberäkningen av internvinsiens storlek, nämligen dels hur det säljande bolagetsanskaffningskostnad skall beräknas, dels betydelsen av atl det utländskadotterbolaget inte är helägt. Kommittén anser att kontoavsättningen liksom f. n.bör beräknas med utgångspunkt i varornas anskaffningskostnad och att minori-lelsposieni dotterföretaget inte behöver beaktas. Flertalet remissinstanser har anslutit sig till elleravstått från alt kommen-lera kommilténs ställningstaganden beträffandeinternvinstens beräkning och förekomsten av minoriletsdelägare i dotterbolaget.Några remissinstanser har emellerfid haft en från kommittén avvikandeuppfattning. Prop, 1982/83:94 157 I betänkandet berörs även två förslag angående beräkningenav intern-vinslens storlek. Det ena förslaget, som ursprungligen fanns i förelagsskat-leberedningensslutbetänkande, avser en ändring i anvisningstexien av ordet"anskaffningskostnad" fill "kostnad". Avsiklen medändringen är att inte elt större belopp än den hos del säljande förelagetredovisade vinsten skall kunna reserveras. Med anledning av detta förslag har kommittén anfört attäven om de civilrättsliga reglerna om internvinsl utgör bakgrunden fill den skattemässigarätten lill internvinstreservering föreligger inte någon direkt överensstämmelsemellan de civilrättsliga och skatterätlsliga reglerna. Med hänsyn härtill anserkommittén att del inte bör möta nägra särskilda betänkligheter alt behålla dennuvarande regeln där internvinslen beräknas med utgångspunkt från varornasanskaffningskostnad. I anskaffningskostnaden för varor ingår enligt gängseföretagsekonomisk terminologi inte exempelvis tull, frakt och övrigaförsäljningskostnader. Detta innebär att den i kommunalskatlelagen definieradeinternvinsten påverkas av om säljaren eller köparen påtar sig dessa kostnader,dvs. av valet av iransporlklausul. Om moderbolaget levererat varorna frittdotterbolagets ort erhålles avdrag för avsättning till internvinstkonto förbåde vinst och försäljningskostnader. I själva verket medger reglerna avdragäven i fall när någon internvinst inte redovisas, t. ex. när priset sätts lillsumman av anskaffnings- och försäljningskostnader. RSV anser inte alt avdragskall ske vid taxeringen för mer än redovisad internvinst utan föreslår altlagtexten ändras i enlighet med företagsskatleberedningens förslag. Det andra förslagel, som lämnats av iStockholms län vid remissbehandlingen av AB Volvos framställning, avseravdragels storlek när det utländska bolaget inte är helägt. Närkoncernredovisningar upprättas elimineras endast internvinsler motsvarandeägarandelen i koncernförelag. Vid laxeringen medges avdrag för hela internvinslenoavsett om dotterbolaget är helägl eller inle. har föreslagitall avdraget skall proportioneras i förhållande lill ägarandelen. När det gäller internvinstreservering för försäljningartill bolag som inte är helägda är del teoretiskt riktiga förfaringssättet att reserveringsker endast i proportion till moderbolagets ägarandel, då övriga delägare i köparbolagelslår risken för resten av internvinsten. Om minoritetsintressen finns i fleraled kan moderbolagels ägarandel i t. ex. dotlerdotterbolag avsevärt understiga50 %. Nuvarande schablonregel är således i vissa fall anmärkningsvärt gynnsam.I betänkandet har anförts atl en ändring av reglerna på denna punkt skulleavsevärt komplicera den praktiska tillämpningen. 1 jämförelse med övrigaberäkningar och avslämningar som erfordras vid inlernvinslav-sättningar är dockden räkneoperation, varigenom ägarandelen beräknas, förhållandevis enkel. RSVanser därför inle att de praktiska problemen hindrar att internvinstavsättningenberäknas med hänsynstagande till storleken av koncernens andel i förlustriskenför ej realiserad vinst. Vad beträffar vinstberäkningen får jag anföra. Kommitténframhåller (s. 47) att de civilrättsliga och skatterätlsliga reglernatillgodoser skilda syften. Därefter sägs att det i skattehänseende "inleär fråga om att fastställa storleken av en verklig vinst". Fråga skullesåledes vara om en allmän Prop,1982/83:94 158 skaltekreditskapande reserv för exportföretagen. Kornmillénspåstående är anmärkningsvärt sett mol bakgrund av företagsskatteberedningensomfattande överväganden om hur skatlekredilbildningen i förelagen skulle gåtill och dess framförda förslag att - närmast som ell förtydligande-ändra ordvalet i lagtexten. Att det från redovisningstekniska och civilrättsligautgångspunkter är endast den "verkliga" vinsten (dvs. vinst efter bl.a. försäljningskostnader) vid försäljning till koncernbolag som skallelimineras i koncernredovisningen torde det inte råda någon diskussion om. Internvinslsom begrepp är "skillnaden mellan balansvärde och koncernsjälvkostnadsprispå varulager för återförsäljning" (, i redovisning,1971, s. 432). Alt hänsynstagande lill lägre ägande än skulleinnebära en komplikation är ovedersägligt. Den är dock helt obetydlig iförhållande lill beräkningen av själva vinsten och kontrollen därav. Dessutomtorde beräkningen ändå utföras av förelagen i samband med upprättandel avkoncernbokslutet. Det bör framhållas att kommitténs förslag innebär attskillnaden mellan reserveringsräll och andel i internvinsl kan bli ännu störreän . Om både det svenska och det utländska dotterbolaget innehas tillendast av det gemensamma moderbolaget kommer nämligen endast avinternvinsten atl belöpa på koncernen. För alt förhindra reservav-sältning vidalltför utspädd ägargemenskap vill jag ifrågasätta om inle - i vart fall vidaffärer mellan systerbolag - det gemensamma moderbolaget bör äga mera än 90 %av aktierna. Man skulle då ansluta till den gränsdragning som ibeskattningshänseende gäller för vissa andra specialbestämmelser för företagsom ingår i koncern. Över huvud taget måste det anses olämpligt att vidintäktsberäkningen använda elt så pass oprecist begrepp sorn koncern. Enligtsåväl aktiebolagslagen sorn lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissaförelag kan koncernförhållande faktiskt föreligga ulan gemensamhel i ägandet.Huvudregeln i dessa lagar tar för övrigt sikte på röstetalsdominans som är heltovidkommande för beräkning av på koncernen belöpande andel av internvinst. Om förslaget ändå leder till lagstiftning bör bestämrnelsernautformas så att de blir entydiga. Risk finns annars för att tillämpningenutvecklar sig mot en sådan snårighet som föranledde precisering av de tidigareså diffusa bestämmelserna om kommissionärsföretag (43 § 2 mom. kommunalskatlelagen).Det bör framgå att reserveringen skall avse den verkliga vinsten, dvs. samtligakostnader skall i princip beaktas. 1 stället för mångtydiga begrepp sommoderföretag, dotterföretag, koncern osv. bör anges vid vilken grad av gemensamheli ägandet bestämmelserna får lillämpas. Vid lägre ägande än bör - omavsättning alls skall få ske - reduktion av internvinslen göras på samma sättsom vid upprättande av koncernredovisning. Som förslagel är utformat sträcker sig dock avsältningsrältenlängre än vad som är befogal. påpekade redan i det förrayttrandet atl försäljning lill elt dotterbolag som ägs till gerfull avdragsrätt trots atl vinstelimineringen enligt koncernreglernaförutsätter en proportionering. Vidare bör ånyo erinras omföretagsskatteberedningens påpekande på sin lid alt"anskaffningskostnad" i stället för "kostnad" somberäkningsgrund ger möjlighet till för hög avsättning. Kommittén avfärdarkonsekvenser av det slaget med alt det i skattehänseende - till skillnad fråni civilrättsligt Prop,1982/83:94 159 hänseende - inte är fråga om atl fastställa storleken aven verklig vinst och atl det dessutom endast är fråga om ett tidsmässigtbegränsat uppskov med beskattningen. Man godtar således all reglerna leder tillkonsolidering. anser del principiellt felaktigt. Vill mannå överensstämmelse med de civilrättsliga reglerna, vilket är grundtanken med reserveringsmöjligheten,borde det kravet ställas atl dotterbolaget skall vara helägt, eller, i enlighetmed andra koncernregler på skatteområdet, ägt till . anser, alt det är felaktigt altmoderföretaget skall få avdrag för hela internvinslen när dotterbolaget inle ärhelägl. Reserveringen bör endast få omfatta den del av vinsten som motsvararmoderföretagets andel i dotterbolagets aktiekapital. Den förlustrisk som kananses ligga i den vid bokslutstillfället ännu inte realiserade vinsten påkoncernförsäljningen drabbar moderföretaget oinskränkt endast om dotterbolagetär helägt. I annat fall fördelas förlustrisken mellan moderföretag ochminoritetsägare i förhållande till aktieinnehaven. Äger elt moderförelag endasi51 % av aktierna i det utländska dotterbolaget kan moderföretaget sålundaendast drabbas av någol mer än hälften av en förlust på försäljningen lilldotterbolaget. Vinsten är till definifiv redan del beskattningsår dåinternförsäljningen äger rum. Därför kan det inte anses riktigt att moderförelagetgenom avsättning lill internvinstkonto skall erhålla uppskov med beskattningenav hela internvinslen tills lagertillgångarna försålts till köpare utanförkoncernen. I fråga om delägda koncernbolag behöver enligt de civilrättsligareglerna som internvinst i koncernresultaträkningen inte avräknas mer än vadsom av denna vinst belöper på del aktuella bolaget. De skattemässiga reglernatorde dock medföra att avsättning till internvinstkonto får göras för hela internvinslen.Då så sker måste därför två delvis skilda underlag las fram för beräkning avinternvinsten. Enligt föreningens mening måste det underlätta för såvälföretagen och deras revisorer som skattemyndigheterna om samma underlag kananvändas. Så synes lämpligast kunna åstadkommas genom att i kommunalskattelageninförs en begränsningsregel beträffande avsättning för internvinsl i icke helägdakoncernbolag. Föreningen föreslär därför att i p. 15 av anvisningarna lill 29 §KL föreskrivs alt avsättningen inte får överstiga vad som i koncernresullaträkningenupptagits som internvinsl vid överlåtelsen av ifrågavarande lagertillgångar. AO framhåller alt kommittén synes avse att avdragsrällenskall omfatta endast del fall där två syslerförelag har etl gemensamt moderföretag i den meningen att moderföretaget direkt är moderföretag åt syslerförelagen till skillnad mot att moderföretaget endast indirekt, via etl eller flera andra dotterföretag, är moderförelag lill det ena eller båda syslerförelagen. Om endast det förstnämnda fallet avses föreslår AO att detta i förfallningstexten uttryckes på följande sätt: " när företaget och det utländska förelagetär 1982/83:94 160 dotterföretag till samma svenska företag." AO ärvidare av kontrollskäl kritisk till att den föreslagna lagtexten möjliggörreserveringar vid affärer mellan två bolag som ägs av en och samma fysiskaperson. i uppger atl del vidtaxeringsrevisioner hos stora bolag i länet i några fall upptäcktsfelaktigheter vid avsättningar fill internvinstkonton. Moderföretagen harförbisett atl beakta den dolda reserven i de utländska dotterbolagens varulagervid beräkning av avdragsgilla reserveringar lill internvinstkonton. Förkontroll av avsättningarna är det sålunda, enligt , angeläget altdel utländska företagets årsredovisning finns tillgänglig hos del moder- ellerdotterföretag, som yrkar avdrag för avsättning lill internvinstkonto, och allföretagen på lämpligt sätt kan styrka befogenheten av yrkade avdrag.Länsstyrelsen föreslår vidare att det för rätt till avsättning lill internvinstkontoskall krävas alt moderföretaget och det utländska dotterbolaget har sammaräkenskapsår: Om bolagen har olika räkenskapsår skalllagernedskrivningen hos del utländska dotterbolaget - vilken nedskrivning skallreducera den avdragsgilla reserveringen hos moderföretaget - bedömas medhänsyn till förhållandena i det närmast föregående bokslutet. Länsstyrelsenmenar, att förrätt till avdrag för avsättning till internvinstkonto bör kunnakrävas att moderföretaget och det utländska dotterbolaget har sammaräkenskapsår. I annat fall kan den dolda reserven i dotterbolagels varulager inlefastställas vid moderföretagels bokslutstillfälle och elt korrekt underlag förberäkning av reserveringen kan inte erhållas. Om bolagen har olika räkenskapsårskulle det kunna inträffa atl dotterbolaget inte har något osålt varulager vidutgången av moderbolagets räkenskapsår. Anledning alt göra reservering förinternvinst skulle då saknas helt men likväl vara tillåtet enligt gällanderätt. Kammarrätten i anser alt den föreslagna lagtextenskulle vinna på om inledningen till punkten 15 av anvisningarna till 29 § kommunalskatte lagen (1928:370) ändrades i enlighet med följande: "Har moderbolag, moderförening eller sådant moderföretag som avses i lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag sålt lagertillgångar till " Kommitténs förslag till ändring i taxeringslagen lämnasutan anmärkning av samfiiga remissinstanser utom KF, som anför: konstaterat förutsätter gällande lagsfiftningatt avsättningen till internvinstkonto gjorts i räkenskaperna, vilket fåranses innebära krav på att den ifrågavarande posten kan särskiljas iredovisningen. Enligt KF:s uppfattning kan det vid sådant förhållande inte varameningsfullt och till gagn för kontrollen atl samma post skall behöva redovisasi deklarationsblankett. Det kan inle finnas skäl att belastadeklarationsblanketterna med onödiga uppgifter. Prop, 1982/83:94 Bilaga 7 De remitterade förslagen Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen(1928:370) dels att 32 § 1 mom., anvisningarna fill 19 §, punkt 4 avanvisningarna fill 22 §, punkt 15 av anvisningarna till 29 § och punkt 1 avanvisningarna till 36 § skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i anvisningarnatill 29 § skall införas en ny punkt, 18 a , av nedan vinstandel, återbäring eller vid återköp av försäkring uppburet belopp 1 mom.' Till intäkt av tjänst hänföras: avlöning, arvode, traktamente, sportler och annan förmån ipenningar, bostad eller annat, som utgått för tjänsten; pension och i den mån icke annat följer av vad nedan i 2mom. stadgas Uvränta, som utgått på grund av sjuk-, olycksfalls- ellerskadeförsäkring eller annorledes än på grund av försäkring- dock, såvitt frågaär om sådan livränta till följd av personskada som icke avses i 2 mom., endastlivränta eller del därav som avser ersättning för förlorad inkomst av skatteplikfignatur eller för förlorat underhåll- ävensom ersättning, som i annan form änlivränta utgått på grund av sjuk- eller olycksfallsförsäkring, tagen i sambandmed tjänst - dock icke ersättning, som avser sjukvärds- eller läkarekostnader -samlundantagsförmåner, periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäktsom i 31 § avses samt engångsbelopp som utgår till följd av personskada ochutgör skatleplikfig inläkt enligt anvisningarna tiU 19 §, Som intäkt av tjänst räknas jämväl 1 mom. Till i n t ä k t av tjänst hänföras: avlöning, arvode, traktamente, sportler och annan förmån ipenningar, bostad eller annat, som utgålt för tjänsten; pensionoch i den mån icke annat följer av vad nedan i 2 mom. stadgas livränta, somutgått på grund av sjuk-, olycksfalls- eller skadeförsäkring eller annorledesän på grund av försäkring - dock, såvill fråga är om sådan livränta till följdav personskada som icke avses i 2 mom., endast livränta eller del därav somavser ersättning för förlorad inkomst av skattepliktig natur eller för förloratunderhåll- ävensom ersättning, som i annan form än livränta utgått på grund avsjuk- eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst - dock ickeersättning, som avser sjukvårds- eller läkarekoslnader -saml undanlagsförmåner,periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt som i 31 § avsessamt engångsbelopp som utgår till följd av personskada och utgör skattepliktiginläkt enligl punkt 1 av anvisningarna fill 19 §. annat belopp än ovan sagts -såsom ' Senaste lydelse 1977:41. 11 1982/83. Prop, 1982/83:94 vilket utgått på grund av pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring, som tagits i samband med tjänst. Sådan ersättning på grund av kollekliv avgångsbidragsförsäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbetstagare och som bestämmes med hänsyn även till andra omständigheter än den försäkrades levnadsålder och anställningstid räknas endast delvis som inläkt av tjänst på sätt närmare angives i punkt 11 av anvisningarna. Motsvarande gäller i fråga om sådan avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektiv avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten till arbetstagare. Även avgångsersättning som utbetalas till arbetstagare som omfattas av s. k. trygghetsavtal räknas endast delvis som inläkt av tjänst på det sätt som angives i punkt 11 av anvisningarna. Har tjänsteinnehavare såsom löneförmån innehaft fastighet på sådant sätt, atl garanfibelopp för fasligheten skall enligt 47 § upptagas som skattepliktig inkomst för honom, skall dock inläkt, vilken tjänsteinnehavaren åtnjutit från fastigheten, räknas såsom intäkt av jordbruksfastighet eller av annan fastighet. (första -sjunde styckena) Socialhjälp,begravningshjälp samt underhåll, som lämnals fånge eller patient å hospital, m.m.dyl. är icke atl hänföra fill skattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga omfill föreningar influtna medlemsavgifter. Medskadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade ägerutfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund avpersonskada (överfallsskydd o.d.). Ersättningtill följd av personskada som ulgår i annan form än periodisk utbetalning(engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur utgörskattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i dennalag. Omengångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör ersätlning förframtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock av beloppetavräknas såsom icke skatleplikfig del. Uppbär skaltskyldig två eller flerasådana en-gängsbelopp till följd av samma per- Socialhjälp, begravningshjälp samt underhåll, somlämnats fånge eller patient å hospital, m.m. dyl. är icke all hänföra fillskattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om till föreningar influtnamedlemsavgifter. Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligtvilken den försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han ärberättigad på grund av personskada (överfallsskydd o.d.). Ersättningtill följd av personskada som utgår i annan form än periodisk utbetalning(engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur utgör skatteplikfigintäkt såvida icke annat följer av övriga beslämmelser i denna lag. Omengångsbelopp, söm ulgår till följd av personskada, utgör ersätlning för framfidaförlust av skattepliktig inkomst, skall dock av beloppet avräknassåsom icke skattepliktig del. Uppbär skallskyldig två eller flera sådana engångsbelopplill följd av samma per- 2 Senaste lydelse 1981:1203. Prop, 1982/83:94 sonskada, skall vad som har sagts gälla varje sådantbelopp. Vad som avräknas från ett eller flera engångsbelopp underbeskattningsåret får emellertid - i förekommande fall fillsammans med vad somavräknats fidigare år- för samma personskada sammanlagt icke överstiga femtonbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall avräknaddel av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har faslslällis för detår under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytessådan livränta eller del därav, som utgår lill följd av personskada och utgörskattepliktig intäkt enligl 32 § 1 mom., mol engångsbelopp, gällabestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytesannan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig inläkt enligl 32 § 1 inorn.,mol engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktigintäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts molengångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då dennepå grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring äger uppbära arbetstagaren tillkommande ersättning från allmänförsäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom inämnda fall uppburna ersätiningen från ävensom annan därifrånuppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning attbetrakta som skatteplikfig inkomst, dock atl ersätiningen icke är skattepliktigför arbetsgivaren, därest den lill den anställde utbetalda lönen eller den förhonom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. sonskada, skall vad som har sagts gälla varje sådantbelopp. Vad som avräknas från ell eller flera engångsbelopp underbeskattningsåret får emellertid - i förekommande fall tillsammans med vad somavräknats - för samma personskada sammanlagt icke överstiga femlon basbeloppenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.