prop · G603133 · 1982-12-31 00:00:00 — om ändring iaktiefondslagen (1974:931); Regeringenföreslår att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att aktiefondslagen (1974:931) ändras så att fondbolagtill aktiefond får förvärva av svenska staten utfärdade obligationer och andraskuldförbindelser utan hinder av kravet på riskspridning. 1 1982/83. Prop.1982/83:133 2 Lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931) Härigenom föreskrivs att 19 och 21 §§ akfiefondslagen(1974:931) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Medel som tillföres akfiefond skall så snart det anseslämpligt placeras i värdepapper, i den män behov av likvida medel ickeföreligger. Fondbolagfår tUl aktiefond förvärva endast följande slag av värdepapper, nämligen 1. svenska aktier,obligationer och andra värdepapper som noteras vid , 2. utländskaaktier, obligafioner och andra värdepapper, om förvärv av sådana får ske enligtfondbestämmelserna och värdepapperen är föremål för notering och handel vidfondbörs eller eljest under betryggande förhållanden, 3. aktier,obligationer och andra värdepapper som utbjudes till försäljning under sådanaförhållanden att sannolika skäl finnes för antagande att de frånförvärvet kommer att inregistreras vid fondbörs, 4. andra svenska akfier,obligationer, förlagsbevis, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning, 5. bevis om rättatt teckna eller erhålla akfier eller andra värdepapper som avses i 14, 6. skattkammarväxlar. 6. skattkammar- och statsskuld- Har värdepapper som förvärvats enligt andra stycket 3 ejinregistrerats eller noterats från förvärvet, skall de avyttras såsnart det lämpligen kan ske, om de inte underettårsperioden kunnat inrymmas inom tioprocentsgränsen enligt sista stycket. Fondbolag fär ej tiU aktiefond förvärva aktier i bolageteller fondandel i fonden. Ettfondbolag får ej till fonden mot vederlag förvärva värdepapper som avses iandra stycket 4 eller bevis om rätt att teckna eller erhålla sådana värdepapperi sådan omfattning alt värdet av värdepapperen och bevisen genom förvärvetkommer att översliga av fondens värde. Fondbolag skall tillse att aktiefond fär en med hänsyntill intresset av riskspridning lämplig sammansättning av värdepapper. Fondbolaget får ej till fonden mot Fondbolaget får ej till fonden mot vederlag förvärvavärdepapper med vederlag förvärva värdepapper med samme utfärdarei sådan omfattning samme utfärdare i sädan omfattning att värdetav de värdepapper i fon- att värdet av de värdepapper i fon- Senasle lydelse 1982:544. den som utfärdats av denne genom förvärvet kommer att överstiga av fondens värde. FöreUgger särskilda skäl, kan bankinspekfionen medge att procenttalet överskrides. den som utfärdats av denne genom förvärvet kommer attöverstiga av fondens värde. Föreligger särskilda skäl, kanbankinspektionen medge att procenttalet överskrids. Utan hinder av andra stycket får tiU fonden förvärvasobligationer och andra skuldförbindelser, utfärdade av staten. Utan hinder av andra stycket och 19 § sista stycket fårvid emission aktier, konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning förvärvas på grund av fondens fidigareaktieinnehav. Sådana aktier eller skuldebrev skall dock avyttras på snart detlämpligen kan ske och senast efter förvärvet, om värdepapperen ej vidnågot fillfälle kunnat inrymmas inom de gränser som angesi andra stycket och 19 § sista stycket. Om särskilda skäl föreligger, kanbankinspektionen medge uppskov med avyttringen. Denna lag träder i kraft . Prop.1982/83:133 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. Carisson, , , , , , ,, , , , , , , , , , Proposition med förslag till lag om ändring iaktiefondslagen (1974:931) tillkallades en särskild utredare' för attutreda möjligheten att öka statens försäljning av värdepapper direkt hosföretagen och hushällen. Detta förutsattes ske genom en särskild lagstiftning angäendeobligationsfonder. Systemet borde bygga pä aktiefondslagens regler men varabetydligt enklare. Utredningen, som antog namnet utredningen omobligationsfonder, avgav betänkandet (Ds E 1982:1) Lagstiftning omobligalionsfonder. Betänkandet har remissbehandlats. Under ärendets beredning har en framställning om ändringav aktiefondslagens placeringsregler såvitt avser bl. a. statspapper kommit infrän . Till protokollet i detta ärenden bör fogas dels ensammanfattning av betänkandet som bilaga 1, dets utredningens lagförslag sombilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena som bUaga 3, dels framställningen av som bilaga 4. Experter: direktören , numera bankokommissarien , verkställande direktörenJan , direktören och kapitalmarknadschefen . Prop.1982/83:133 5 2.1Förvärv av statspapper till obligationsfonder eller aktiefonder Akfiefondernaregleras i aktiefondslagen (1974:931). En aktiefond är enligt lagen en fond somhuvudsakligen består av akfier och andra värdepapper och som tillkommit genomkapitaltillskott från allmänheten. Fonden ägs av dem som tillskjulit kapitaletallt efter vars och ens tillskott. Andelarna skall vara lika stora och medföralika rätt fill fondegendomen. Fonden, som inte utgör ett självständigträttssubjekt, förvaltas av ett särskilt akfiebolag - fondbolag - vilket skallha bankinspektionens tUlstånd att bedriva aktiefondsverksamhet. Tillgångarna ien aktiefond förvaras i bank förvaringsbank. Tillaktiefonderna får förvärvas aktier, obligationer och andra värdepapper som äreller sannolikt kan bli noterade vid . I vissomfattning kan också förvärvas andra värdepapper än sådana som är börsnoteradeeller står inför en börsintroduktion (19 §). Aktiefonderna kan således redan nuplacera medel i statsobligationer och vissa andra statspapper. I 21 §aktiefondslagen har tagits in bestämmelser som syftar lUl att åstadkommariskspridning. Sålunda får inte förvärvas mera värdepapper med samma utgivareän som svarar mot av fondens värde. Detta gäller även värdepapper somutfärdats av staten. Om särskilda skäl föreligger får bankinspektionen medgeatt procenttalet överskrids. Detfinns sålunda i den nuvarande aktiefondslagstiftningen inte någonting somhindrar att en aktiefond huvudsakligen placerar tillgångarna i t.ex.obligationer. Så bestod t.ex. SE-Bankens Obligafionsfond vid årsskiftet1981/av obligafioner. Obligationsfonden Banco innehöll vid sammatidpunkt obligationer. Utredningenhar i enlighet med sina direktiv lagt fram ett förslag fill en särskild lag om obligafionsfonder.Förslaget bygger på akfiefondslagen men är i vissa avseenden enklare. Sålundaföreslås att obligationsfonderna inte skall förvaltas av något fondbolag utandirekt av bank. Medhänsyn tiU utvecklingen på aktiefondsområdet - bl. a. med fondbolagtillgängliga för samfiiga banker och tillkomsten av aktiefonder med särskilddispens för statspappersinnehav har flera remissinstanser däribland och - motsatt sig att en särskild lag omobligationsfonder införs. I stället bör obligationsfonder införas inom ramenför den nuvarande aktiefondslagstiftningen. De förenklingar och besparingarsom uppnås genom utredningens förslag är obetydliga och i vissa fallförknippade med betydliga nackdelar. Avsaknaden av fondbolag medför sålunda attsvårigheter kan uppstå att hålla isär bankens och andelsägarnas intressen.Förslag har i stället förts fram att man skall bygga vidare på dendispensmöjlighet från aktiefondsiagens placeringsregler som finns redan i dennuvarande lagstiftningen. Prop.1982/83:133 6 anseratt detta bör ske genom en generell dispens från riskspridningsregeln iaktiefondslagen såvitt avser statspapper. Föregen del får jag anföra följande. Densvenska ekonomin kännetecknas av mycket stora obalanser. Detta kommer bl. a.till uttryck genom ett betydande bytesbalansunderskott och ett statligtbudgetunderskottet som stigit från av BNP år av BNP . Budgetunderskottetkan beräknas ligga kvar på en hög nivå . Det gör det nödvändigtatt öka statens upplåning hos allmänheten. Upplåningen från hushållssektornsker f.n. främst genom spar- och premieobligationer och från företagen genomde introducerade statsskuldväxlarna. Det är emellertid viktigtatt i dagens situation pröva också andra sätt att finansierabudgetunderskottet. Åtgärder för att öka hushållssparandet och underlättafinansieringen av budgetunderskottet övervägs av en expertgmpp inomregeringskansliet. I nu förevarande sammanhang vill jag ta upp möjligheten attförbättra försäljningen av statspapper till allmänheten. Etthuvudsyfte med utredningens förslag om särskilda obligationsfonder är attförvaltningen skaU bli enklare och billigare än enligt aktiefondslagen. Denviktigaste förenklingen består i att obligationsfondernas förvaltning skulleanförtros bankerna och att man därmed skulle kunna undvara de fondbolag somskall finnas enligt aktiefondslagen. Vissa problem är dock uppenbarligenförknippade med att bankerna i så fall skulle förvalta både sina egnaobligationsportföljer och obligationsfondernas. Inte minst med hänsyn till attföreträdare för bankerna, som avsetts dra fördel av den föreslagna förenklingen,inte själva anser att det föreslagna systemet skulle vara bättre än detnuvarande systemet, finns det skäl att pröva om en annan metod kan användas föratt öka avsättningen av statspapper till allmänheten. En lösning som bygger pådispenser från gällande lagstiftning avvisades visserligen uttryckligen i obligationsfondsutredningensdirektiv. Som skäl härtill angavs att en fondkonstmktion som bygger pådispenser inte kan ses som en permanent lösning. Man torde därvid emellertid hatänkt på dispens som beviljas från faU till fall efter enskild prövning. Jaghåller med om att en sådan lösning inte är lämplig. En smidig och enkel lösningskulle emellertid vara att i stället i aktiefondslagen föra in en bestämmelseom ett generellt undantag frän riskspridningsregeln i 21 § andra stycket, någotsom bankföreningen har förordat. Tillgmnd för den i nämnda stycke intagna tioprocentsgränsen ligger tanken attåstadkomma en riskspridning av värdepappersinnehavet genom att kapitalet i enaktiefond investeras i värdepapper utgivna ay olika, frän varandra friståendeföretag prop. 1974:128 s. 122 f). Vid aktiefondslagens tillkomst fann maninte anledning att undanta statsobligationer och andra guldkantade värdepapperfrån riskspridningsbestämmelsen. Placering i statsobligationer och andra avstaten utgivna värdepapper är emellertid riskfria varför del knappast finnsnågra vägande skäl att låta dessa Prop.1982/83:133 7 papperomfattas av tioprocentsgränsen. Däremot anser jag inte att, såsom värdepappersfondernasförening förordat i sin framställning till regeringen, bankcertifikat bör undantas. När del gäller frågan omvilka statspapper som skall omfattas av ett undanlag har riksgäldsfullmäktigeifrågasatt om obligationsfondsmedel skall få placeras i statsskuldväxlar ochandra statliga penningmarknadsinstrument. Gmnderna för villkorssättningen fördessa papper kan vara sådana att oönskade effekter då skulle uppstå t.ex. iform av en alltför kortsiktig upplåning. Fullmäktige anser därför att destatspapper i vilka fondens medel fär placeras bör ha en löptid av förslagsvisminst . När riksgäldsfullmäkligeifrågasatt om inte en sådan begränsningsregel borde finnas, har utgångspunktenvarit att särskilda obligationsfonder skulle inrättas. Frågan om enbegränsningsregel ställer sig annorlunda om inga sådana fonder behöver inrättasutan placeringar i statspapper i stället underlättas genom ett generelltundantag från riskspridningsbestämmelsen. Begränsningsregeln skulle då endastinnebära att placeringar utöver vad riskspridningsregeln medger skulle krävasärskild dispens, såvitt avsåg mer kortfristiga statspapper. Enligt min meningbör möjligheterna att placera i statspapper hellre styras genom utformningenav lånevillkoren än genom begränsningar i placeringsreglerna. Jag vill därförinte förorda att någon särskild begränsningsregel uppställs. Motbakgmnd av vad här anförts föreslår jag att det i 21 § aktiefondslagen görs eltundantag frän riskspridningsbestämmelsen avseende statspapper. Detta innebäratt en akfiefond utan särskilt tillstånd kan innehålla sådanastatspapper som anges i 19 § aktiefondslagen. Vidare föreslår jag en ändring isamma paragraf så att i aktiefonder också kan ingå statsskuldväxlar. Den föreslagnaundantagsbestämmelsen medför atl även fonder som helt eller till övervägandedel innehåller statspapper faller under aktiefondslagens bestämmelser. Fondenär därigenom en aktiefond i lagens mening, även om den till skulle beståav obligationer eller andra värdepapper som utfärdats av staten. Detta innebär bl.a.att fonden förvaltas av ett fondbolag. Jagvill i detta sammanhang ta upp eti fråga som rör aktiefondernas placering i bankcertifikat.Dessa papper ges ut av bankerna och har betecknats som ett slags kortfristiga obligafioner.Löptiden skall vara högst Ofr prop. 1978/79:165 s. 170). Bankcertifikatnoteras inte officiellt vid . Aktiefondsmedel kan emeUertidplaceras i bankcertifikat med stöd av 19§ andra stycket 4 aktiefondslagen.Enligt denna punkt kan bl.a. placering i ej börsnoterade obligafionerförekomma. För placering i ej börsnoterade värdepapper gäller dock enligt sistastycket samma paragraf den begränsningen att värdet av papperen i princip intefår överstiga av fondens värde. Bankcertifikat kan vidare ingå bland de likvidamedel som får finnas i en aktiefond. Utredningenhar angett att obligationsfonder inte skall vara öppna för Prop.1982/83:133 8 bankcertifikat.Bankinspekfionen har föreslagit att det i aktiefondslagen tas in beslämmelsersom uUryckligen anger att placering får ske i bankcertifikat. De möjligheteratt använda aktiefondsmedel för förvärv av bankcertifikat - dels genom attplacera i bankcerfifikat inom den angivna tioprocentsgränsen, dels genom atträkna bankcertifikat med mycket kort löptid som likvida medel - som redan finnsär emellerfid enligt min mening fillräckliga. Jag lägger därför inte fram någotförslag i detta hänseende. 2.2Skattefrågor m. m. Jaghar förordat att det inte bör inrättas några särskilda obligationsfonder.De fonder som innehåller obligationer och andra skuldebrev skall i ställetbehandlas som akfiefonder och följa de regler som gäller för dessa. Frågan blirdå om detta bör gälla även på skatteområdet eller om man där i stället börsträva efter en samordning med de regler som gäller för direkt-ägande av obligafioner.Innan jag går in på den frågan skall jag i korthet redogöra för de berördaskattereglerna, dvs. reglerna för aktiefonder resp. obligationer. Beskattningenav akfiefonderna och deras andelsägare har utformats så aU ett sparande iaktiefond skall ge ungefär samma skattemässiga konsekvenser som direktsparandei aktier. Fondernahar av främst praktiska skäl gjorts till särskilda skattesubjekt, som såledesär skattskyldiga för de utdelningsinkomster och realisationsvinster som härrörfrån värdepapper i fonden. Den avsedda likformigheten med direktägande uppnåsgenom att fonderna har rätt fiU avdrag för den utdelning som lämnas filldelägarna. För att det skall finnas möjlighet att i viss ulslräckning reinveslerarealisafionsvinster utan att dessa dubbelbe-skaUas är vinster på aktier sominnehafts (äldre akfier) skattefria. Andelsägarnabeskattas på vanligt sätt för den utdelning som fonderna lämnar. Vinst vidförsäljning eller inlösen av en fondandel beskattas hos andelsägaren enligt deregler som gäller för beskattning av realisationsvinst vid avyuring av aktier.Det innebär i fråga om andelar som innehafts än att helavinsten beskattas och i fråga om äldre andelar atl av vinsten beskattas. Obligationerbeskattas enligt delvis andra principer än aktier och andelar i aktiefonder.Ränta på obligationer beskattas - liksom akfieutdelning -hos mottagaren sominkomst av kapital. Däremot gäller inte samma regler för de båda slagen avvärdepapper i fråga om beskattningen av den värdestegring som realiseras viden avyttring. För akfier gäller som nämnts att vinsten beskattas enligtreglerna för realisationsvinstbeskattning även till den del den kan ansesutgöra upplupen utdelning. För obligafioner gäller att den vid avyttringsfillfälletupplupna räntan skall beskattas hos säljaren som inkomst av kapital, medaneventuell återstående värdestegring realisationsvinstbeskattas enligt enfallande skala som är beroende av Prop.1982/83:133 9 Av realisationsvinst på obligationerbeskattas sålunda om innehavstiden är kortare än 2 är, ominnehavstiden uppgår till 2 men inte , om innehavstiden uppgår till 3men inte 4 är och om innehavstiden uppgår till 4 men inte . Vinsten ärskattefri om innehavstiden uppgår till . För köparen av enobligation är upplupen ränta avdragsgill i inkomstslaget kapital. Utredningensförslag innebär att särskilda obligationsfonder skall inrättas och attfonderna och deras andelsägare skattemässigt skall behandlas ; enligt de reglersom gäller i fråga om aktiefonder. De remissinstanser som yttrat sig i skattefrågan läggertonvikten vid att en enkel lösning väljs. Så gott som samtliga instansertillstyrker alt beskattningen anknyts till det system som gäller föraktiefonder. Främst från bankhåll efterlyser man särskilda skattelättnader föratt stimulera sparandet. För egen del känner jag från principiella synpunkter visssympati för att försöka utforma beskattningsreglerna för de fonder som skallinnehålla obligafioner på sådant sätt att likformighet uppnås i jämförelse med direktägandeav obligationer. För att uppnå likformighet skulle det emellertid krävas att manvid en avyttring delade upp andelsägarnas värdestegring på en räntedel och enrealisationsvinstdel. En sådan ordning torde emellertid inte vara möjlig attåstadkomma om man vill tillgodose kravet på att reglerna skall varaenkla att tillämpa. Jag är därför inte beredd att förorda en sådan lösning. Det anförda leder fram till att värdestegringen bör i sinhelhet betraktas antingen som ränta eller som realisationsvinst. Eftersomvärdestegringen i regel fill större delen torde avse ränla ligger det nära tillhands att förorda räntealternafivet. Flera skäl talar emellertid mot en sådanlösning och för en lösning som innebär att hela värdestegringen realisationsvinstbeskattasenligt aktiefondsreglerna. Till att börja med måste man hålla i minnet att det ibeslutet att inte tillskapa särskilda obligationsfonder ligger att det skallvara möjligt att ha fonder med värdepapper av båda de ifrågavarande slagen. Omman vill välja räntealternativet eller alternativet medrealisationsvinstbeskattning enligt obligationsreglerna måste man därförreglera hur dessa blandade fonder skall behandlas, vilket komplicerar fillämpningen. Vidare bör framhållas att det finns akfiefondersom innehåller huvudsakligen obligationer. Dessa fonder och deras delägarebeskattas således f.n. enligt aktiefondsreglerna. I det sammanhanget bör vidareuppmärksammas atl frägan om gränsdragningen mellan inkomst och kapitalvinst f. n.utreds av kapitalvinstkommittén (B 1979:05). Detta talar starkt för att man intenu ändrar bestämm.elserna. Jag finner således att övervägande skäl talar för attsådana aktiefonder som innehåller obligationer i vart fall tills vidare skallbehandlas enligt nuvarande system, dvs. enligt de regler som gäller för vanligaaktiefonder. 1982/83:133 10 Man får då en ordning som är enkel att hantera för såvälenskilda som myndigheter. När detsedan gäller frågan om åtgärder för att stimulera allmänhetens sparande iaktiefonder som innehåller en stor andel obligationer har jag tidigare nämntatt åtgärder för att öka hushållssparandet och därigenom bl. a. underlättafinansieringen av budgetunderskottet f. n. övervägs av en expertgrupp knutentill . Den ändring i aktiefondslagen jag här föreslagit börleda till att aktiefonderna lämnar elt ej oväsentligt bidrag tillfinansieringen av budgetunderskottet även om särskilda skattelättnader intemedges för sparande i fonder som innehåller statspapper. Genom att fondandelsägarnaseventuella realisationsvinster enligt vad jag föreslagit skall beskattasenligt de regler som gäller för aktiefonder i allmänhet kommer en vissskattestimulans att kunna uppkomma om en andel innehafts . Jagframlägger därför inle någol förslag om extra stimulanser genom särskildaskattelättnader. Utredningen har i förtydligande syfte föreslagit enändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. Enligt denna skulleriksbanken kunna, vid tillämpningen av olika kreditpolitiska medel, ta visshänsyn till bankernas förmedling av statspapper till allmänheten. Eftersom dethär framlagda förslaget ansluter sig till aktiefondslagens system där särskildafondbolag placerar fondmedlen är en sådan kompensation till bankerna inte aktuell.Jag finner därför inte skäl att föreslä någon ändring i nämnda lag: 2.3 Ikraftträdande m. m. De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft den 1 juli1983. Bankinspektionen har beviljat ett tiotalaktiefonder dispens från riskspridningsregeln i 21 § andra stycketaktiefondslagen såvitt avser statspapper. Någon övergångsbestämmelse för defonder som fått sådan dispens behövs inte. De föreslagna lagändringarna får anses vara av så enkelbeskaffenhet att lagrådets hörande inte är påkallat. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta inom upprättat förslag tilllag om ändring i aktiefondslagen (1974:931). Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta det förslagföredraganden lagt fram. Prop.1982/83:133 11 Sammanfattning av utredningens om obligationsfonderbetänkande (Ds E 1982:1) Lagstiftning om obligationsfonder För att sälja statsobligationer i större skala tillallmänheten har föreslagit att man tillskapar särskildaobligationsfonder som skulle köpa obligafioner av staten och andra obligalionsulfärdareoch skaffa pengar till detta genom att sälja fondandelar till allmänheten.Obligationsfonderna skulle likna aktiefonderna men ha en enklare och billigareadministration. Utredningensuppgift har varit att utarbeta de lagregler som behövs för ett sådant system medobligationsfonder men inte att beröra de bakomliggande kreditpolifiskabedömningarna. Dess lagförslag bygger på aktiefondslagen men är enklare.Bankerna skall med bankinspektionens tillstånd kunna sköta hela förvaltningen,dvs. göra vad som enligt aktiefondslagen ankommer både på fondbolaget och förvaringsbanken,köpa och sälja obligationer osv. Fondandelsbevis skall inte utfärdas, utanandelsinnehaven skall dataregistreras. Akfiefonderär alltid öppna, dvs. fondbolagen säljer ett obegränsat antal andelar men löserockså in andelar från delägare som vill ha ut sina pengar. Obligationsfondernaväntas i allmänhet bli av samma slag. Utredningen föreslår emellertid attobligationsfonder också skall kunna vara slutna, vilket innebär att antaletfondandelar är begränsat, att inlösen inte sker men att fondandelarna går ihandel. Denna typ av fonder kan bli attraktiv särskilt för större placerare. Däremot avstyrker utredningen en i direktiven framfördtanke att konstruera vissa fonder så, att medlen blir låsta viss tid.Utredningen understryker i stället vikten av att medel som placeras iobligationsfonder blir likvida. De nyareglerna kan träda i kraft tidigast . Om obliga-tionsfondssparandeskall ske , får man anlita det mera komplicerade ochadministrativt dyrbarare förfarandet enligt aktiefondslagen. Utredningenföreslår ett enkelt anmälningsförfarande för att aktiefonder, som bildats för obligationsfondssparande,skall kunna övergå till att bli obligafionsfonder enligt den nya lagen. Prop.1982/83:133 12 Utredningensom obligationsfonder förslag till 1 § I denna lag förstås med 1. obligalionsfond,en av obligationer och av svenska staten utfärdade andra förbindelser beståendefond, som uppkommit genom kapitaltillskott frän allmänheten och som äges av demsom lillskjutit kapital men som inte förvaltas av fondbolag, 2. obligalionsfondsverksamhet,sådan förvaltning av obligationsfond saml försäljning och inlösen av andelar ifonden som bedrives av förvallande bank,