prop · G6031 · 1982-12-31 00:00:00 — Päskolstyrelsen ankommer att På skolstyrelsen ankommer atl besluta i frågor, som avses i 32 § besluiai frågor, som avses i i2, 34 och 34-37§§. Frågaom alt förvägra elev i eUer kommunens gymnasieskola befrielseenligt 27 § och fråga om atl förvägra någon inträde i sådan skola på grund avbestämmelserna i 44 och 45 §§ skaU prövas av skolstyrelsen, i den månregeringen ej annorlunda förordnar. Skolstyrelsenhar ock att taga befattning med de ärenden, vilkas handläggning enligtsärskUda författningar ankommer på styrelsen. Skolpliktmå fuUgöras i annan of- Skolplikt må fuUgöras i annan of fentlig skola än grandskolan eller i fentlig skola än gmndskolan enligt enskild statsunderstödd skola enligt bestämmelser, som utfärdas av re- bestämmelser, som utfärdas av re- geringen eller den myndighet rege- geringen eller den myndighet rege- ringen förordnar. Detsamma gäller ringen förordnar. / fråga om skola med enskild hu- vudman (fristående skola), som av regeringen har förklarals berättigadtill statsbidrag. Skolasom avses i första stycket omfattar skolhälsovård för skolpliktig elev. I frågaom skolhälsövården äger 25 a § andra-sjätle styckena motsvarande tiUämpning. Regeringenkan medge undanlag från vad som gäller enligt andra stycket. Iannan enskild skola än i 33§ I annan fristående skola än som avsesmå skolplikt fullgöras, om avei i ii §/år skolplikt fuUgöras, skolan godkänts för ändamålet. om skolan godkänts för ändamålet. GodkännandeskaU meddelas, om Godkännande skall meddelas, om 'Lagen omtryckt 1970:1026. - Senaste lydelse 1975: 159. 1982/83:1 103 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skolans undervisning tiU art, om- skolans undervisning gerväsentli- fattning och allmän inriktning vä- gen samma kunskaper och färdig- sentligen motsvarar heter som och även i och skolan förestås av person, vil- övrigt väsentligen svarar mot ken äger erforderlig skicklighet för mål samt skolan före undervisningen och är väl lämpad stås av person, vilken äger erfor att förestå skola. derlig skicklighet för undervisning en och är väl lämpad att förestå skola. Uppfyller skolan ej längre angivna villkor eller finnes,att undervisningen ej handhaves av lärare med erforderlig skicklighet eUer attverksamheten eljest icke bedrives på liUfredsslällande sätt, skallgodkännandet återkallas, om rättelse ej vinnes genom hänvändelse tUl skolansledning. 1 godkänd skola må barn, som ej uppnått skolpliktsåldern,inlagas i årskurs som motsvarar årskurs i gmndskolan, endast om fömtsättning ärför handen, varom sägs i 32 § första stycket. En fristående skola, som bedriver hela eller denövervägande delen av sin undervisning på ett annat språk än svenska, får avregeringen godkännas för fullgörande av skolplikten i vad gäller barn som kanantas inte komma att kvarstanna i landet för en längre lid eller som har andrasärskilda skäl att få fullgöra sin skolplikt i en sådan skola. För godkännande krävs att skolans undervisning som helhetbetraktad är likvärdig med . Därvid gäller atl barn, som ärsvenska medborgare eller som kan antas komma att kvarstanna i landet för enlängre tid, skaU ges undervisning i svenska. Bestämmelsen i 34 § tredje stycket tillämpas även i frågaom fristående skola som avses i denna paragraf. 36§'' Skolplikten är fullgjord, dä ele- Skolplikten är fullgjord, då ele ven tillfredsställande genomgått ven tillfredsställande genomgått årskurs 9 i gmndskolan eller mot- årskurs 9 i gmndskolan eller mot svarande årskurs i skola som sägs i svarande årskurs i skola som sägs i 33 och 34§§, eller dä eleven vid 33 och 34§§, eller då eleven vid särskild prövning styrker sig äga särskild prövning styrker sig äga motsvarande kunskaper. * Senaste lydelse 1975: 159. som har rätt att fuUgöra sin skot-plikt vid en skola avdet slag som avses i 34 a § är skolplikten också fuUgjord efter motsvarandeskolgång där etter genom att kunskaper motsvarande sådan skolgång redovisasvid särskild prövning. Äro med hänsyn lill elevens bästa särskilda skäl därtill,må medgivas atl hans skolgång utan hinder av vad i första stycket sägs avslutasmed utgången av vårterminen det kalenderår, då han fyller . Sådantmedgivande fär lämnas endast under villkor att eleven under återstoden av sinskolpliktstid får lämplig utbildning eller har annan lämplig sysselsättning.Om villkoret ej uppfyUes, skall medgivandet återkallas. Eleven står undertillsyn av skolstyrelsen. Bestämmelsernai 3239 §§ äga motsvarande tillämpning på barn som på grund av synskada ellerdövhet eller hörsel- eller talskada icke kan följa undervisningen i gmndskolan.Bestämmelserna i 36 och 37 §§ om årskurs 9 i avse årskurs 10 ispecialskolan eller i fråga om elev som anges i 28 a § tredje stycket däravsedd undervisning. Bestämmelsernai 32-34 och 3539 §§ äger motsvarande till-lämpning på barn som på grund avsynskada eller dövhet eller hörsel-dier talskada icke kan följa undervisningeni gmndskolan. Bestämmelserna i 36 och 37 §§ om årskurs 9 i avserårskurs 10 i specialskolan eller i fråga om elev som anges i 28 a § tredjestycket där avsedd undervisning. Fråga huruvida skolplikt enligt 30 § tredje stycket gällerför barn efter utgången av vårterminen det kalenderår dä barnet fyller sextonår och fråga om barn enligt 31 § andra stycket skall deltaga i undervisningen ispecialskolan prövas av lokal styrelse för specialskolan. På lokal styrelse för specialskolan ankommer att besluta i frågor som avses i 32, 34 och 35-37 §§. för specialskolan ankommer atl besluta i frågor som avses i 32och 3437 §§. Senaste lydelse 1977:108. Skolstyrelsen skall utöva tillsyn över undervisningen avskolpliktiga elever i sådana fristående skotor som avses 33, 34 och 34a§§. Om en skolpliktig elev börjar eller slutar vid enfristående skota som avses i 33, 34 etter 34 a § skall huvudmannen för skolansnarast lämna uppgift om detta till skolsty- 1982/83:1 105 relsen i den kommun där eleven är kyrkobokförd. Dennalag träder i kraft . 1982/83:1 106 Förordningom statsbidrag till fristående skolor för skolpliktiga elever 1 §Denna förordning gäller sådana skolor med enskild huvudman (fristå ende skolor) i vilka skolpUkten fär fullgöras enligt skollagen (1962:319) utom 1. skolor till vUka statsbidrag ulgår enligtförordningen (1964:137) om statsbidrag till vissa privatskolor och 2. andra skolor för vilkaregeringen har meddelat särskilda bestämmelser om statsbidrag. 2 §Skolöverstyrelsen kan förklara huvudmannen för en frislående skola berättigad fill statsbidrag under de förutsättningar och enligt de gmnder som anges i denna förordning. Statsbidragtill fristående skolor beräknas per elev och får inte utgä för flera elever vidsådana skolor än som följer av den ram som regeringen bestämmer särskilt. 3 §Med redovisningsår avses i denna förordning liden den 1 juli-den 30 juni nästa kalenderår. 4 § För att huvudmannen för enfristående skola skall kunna förklaras berättigad fiU statsbidrag måste de i5-10 §§ angivna förutsättningarna vara uppfyllda. 5 § Skolan skall ha en särskild karaktär enligt vadsom anges under någon av följande punkter. Verksamheten bedrivs enligl ett specielltpedagogiskt syslem eller har en särskild uppläggning i annat avseende i syftealt i praktiken omsätta en viss idé om utbildning eller fostran. Verksamhetenkan men behöver inte ha försökskaraktär. Den antas ge erfarenheter av värde förutvecklingen inom skolväsendet i allmänhet. Undervisningen sker helt ellertiU övervägande delen på annat språk än svenska. Skolan har konfessionell prägeloch särskUda skäl talar för att statsbidrag utgår. 6 §Skolans verksamhet skall hålla en god kvaUtet. Vid bedömningen skaU hänsyn tas tiU den särskilda karaktär hos skolan som avses i 5 §. 1982/83:1 107 7 § Skolan skall ha minst 25 elever ochverksamheten skall ha pågått . 8 § Elevavgiften skall vara skälig. Det skall förbehövande finnas en möjlighet tiU nedsättning av eller befrielse från avgiften. 9 § För undervisningen skallfinnas tim- och kursplaner. 10 § Skolan skäll ledas av en styrelse som består av minst fem leda möter. Omhuvudmannen är en sådan juridisk person som har en styrelse med minst femledamöter fär denna vara styrelse för skolan. I annat fall skall en särskildstyrelse utses av huvudmannen. Förklaringom rätt till statsbidrag 11 §Ansökan om att förklaras berättigad till statsbidrag görs av huvud mannen hos . Ansökanskall innehålla uppgift om antalet skolpliktiga och övriga elever samt derasfördelning på årskurser eUer motsvarande. Till ansökan skall ocksä fogas enplan över skolans framtida organisation i fråga om elevema och deras fördelningpä årskurser eller motsvarande. 12 § skall i ettärende enligt 11 § inhämta yttrande från kommunens skolstyrelse ochlänsskolnämnden. 13 § En förklaring om rätt Ullstatsbidrag innebär alt bidrag det första redovisningsäret skall utgå endastför elever i årskurs motsvarande första årskursen i gmndskolan och altbidragsgivningen sedan stegvis skall byggas ut med en årskurs i sänder förvarje nytt redovisningsår. Enförklaring om rätt tiU statsbidrag skall ange del högsta antal elever vidskolan som får ligga till gmnd för beräkningen av statsbidraget (elevtalsram). Ielevtalsramen ingår elever som är skolpliktiga enligt svensk lag. Dessutomingår elever som inte uppnått skolpliktsåldern men som går i årskursmotsvarande första årskursen i . 14 §Skolöverstyrelsen kan efter framställning av huvudmannen utöka fi digare fastställd elevtalsram. 15 § Statsbidrag beräknas per redovisningsår. 16 § Statsbidrag utgår med hänsyntiU antalet elever med den begränsning som följer avelevtalsramen. 17 § Det belopp som skall utgå perelev beräknas enligt föreskriftema i 18-20§§ med utgångspunkt i systemet enligtförordningen (1978:345) om statsbidrag tUl driftkostnader för , m.m. Som årskurserna 1 -9 i en fristående skola räknas därvid vad som motsvararårskurser med samma nummer i grandskolan. Prop.1982/83:1 108 18 § Beloppet per elev i årskursema 1 -3 är summan avvad som motsva rar aven tjugofemledels basresurs beräknad efter antalet veckofimmar för årskursenoch efter det veckotimpris som gäller för kommuner tillhöriga gmpp 3, 2. tilläggsbidragenligt gällande normala procentsats på beloppet enligl punkt I och 3. bidrag tillkostnader för socialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen,folkpensioneringen och tiUäggspensioneringen på beloppenenligt punktema 1 och 2. 19 § Beloppetpereleviårskurserna4-6ärsummanav vad sommotsva rar aven treltiondedels basresurs beräknad efter antalet veckofimmar för årskursenoch efter det veckotimpris som gäller för kommuner tillhöriga gmpp 3, 2. tilläggsbidragenligt gällande normala procentsats pä beloppet enligl punkt I och 3. bidrag tillkostnader för socialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen,folkpensioneringen och tilläggspensioneringen på beloppenenligt punkterna 1 och 2. 20 § Beloppet per elev i årskurserna 7-9 är summan avvad som motsva rar aven tretfiondedels basresurs beräknad efter antalet veckotimmar för årskursenvid två basresurser för denna och efter det veckotimpris som gäller förkommuner tillhöriga gmpp 3, 2. lilläggsbidragenligl gällande normala procentsats på beloppet enligl punkt 1 och 3. bidrag fiUkostnader för socialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringenoch tilläggspensioneringen på beloppen enligt punkterna 1 och2. 21 § Statsbidrag rekvireras av huvudmannen. Rekvisitionenskall ges in fill länsskolnämnden närmast efter redovisningsårets utgång. Om särskilda skäl föreligger, får länsskolnämnden pröva enrekvisifion som inte har kommit in inom föreskriven lid. 22 § fastställer statsbidragets storlek.Nämndens be slul skaU fattas möjligt. får förordna, att från statsbidraget skallräknas av vad som enligt slufiigt fastställd, av gjordanmärkning felaktigt har betalats ut fill huvudmannen i sådant bidrag förtidigare redovisningsår. Om länsskolnämndens beslut innebär avvikelse frånrekvisitionen, skall nämnden underrätta huvudmannen om anledningen lillavvikelsen. 23 § betalar ut statsbidrag tillhuvudmannen möjligt. 1982/83:1 109 24§ gör inför varje redovisningsår en preUminär beräkning avstatsbidragets storlek. Förskott skall under redovisningsåret utgå med 90procent av detta belopp. Skolöverstyrelsenbetalar utan rekvisition ul förskott lill huvudmannen i början av juU, oktober,med en fjärdedel vid varje tillfäUe. Summanav förskotten skall dras av när statsbidraget för redovisningsåret slutligtskaU betalas ut. 25 §Som allmänna villkor för statsbidrag gäller atl fömtsättningarna enligt 5, 6 och 8-10 §§ består. Brister det därvidlag skall med verkan från och med nästkommande redovisningsår upphäva förkla ringen om rätt till statsbidrag. Omantalet elever vid skolan går ned under 25, skall prövahuravida statsbidrag likväl skall utgå även för senare redovisningsår. 26 § Huvudmannen är skyldig att påbegäran lämna , och länsskolnämnden deuppgifter och del verifika-lionsmaterial som behövs för myndighetensgranskning. 27 § Om huvudmannen åsidosättervad som i fråga om skolan åligger honom enligt denna eUer annan författning,får efter anmälan av länsskolnämnden besluta, att högst tioprocent av statsbidraget enligt denna förordning skall hållas inne i avvaktanpä alt rättelse sker. Vinns inle rättelse, får förordna attdel innehållna beloppet skaU dras av från statsbidraget. 28§ eller en länsskolnämnds beslut enligl denna förordningöverklagas hos regeringen genom besvär. Denna förordning träder i kraftden . Övergångsbestämmelser meddelasav regeringen särskilt. Prop.1982/83:1 110 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1981:34) Fristående skolor för skolpliktiga elever Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetls av jusfifiekanslern (),, statskontoret, (), (), statens invandrarverk (), länsskolnämnderna i , ,, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , ,, och , länsstyrelserna i ochGöteborgs och län, ärkebiskopen efter hörande av biskoparna, utredningen(Ju 1977:08) om bamens rätt, invandrarpolitiska kommittén (A 1980:04), . i (LO), (), Centralorganisationen /SR, (),, (), (), och Skola (RHS), , ,, , , , , , ,, , , , , , , , , och kommuner. i (), , ,De enskilda läroverkens förbund. Föreningen (HUlelskolan), , styrelserna för i , Brilish PrimarySchool i , Lycée Franais i , Tyska skolan iStockholm och (), Medborgarrättsrörelsen(MRR), , Svenska ul-landsskolors förening (SUF), . skolor i samt styrelserna förBladins skola i , i , iStockholm, ! och Ekebyholmsskolan i . Yttrandenhar dessutom inkommit frän stiftelserna och Martinskolan iStockholm, i , De KristnaFriskolorna i , fostran samt en enskild person. SEH-kommitténhar i sitt betänkande redovisat sin syn på de principiella fömtsättningarna förskolor med enskild huvudman, med kommitténs term fristående skolor. behandlat sådana aspekter som 1982/83:1 111 internationeUaförpliktelser, föräldrarätten, skolplikten, behov av fristående skolor ursamhällets synvinkel och behov av sådana skolor ur individers och gmpperssynvinkel. Kommitténhar utifrån detta synsätt lagt fram förslag fill bl. a. beslämmelser omfömtsättningarna för atl en fristående skola skall godkännas för skolpliktensfuUgörande. Vidare har kommittén lagt fram förslag som innebär att ett begränsatstatligt stöd skall kunna lämnas sådana godkända skolor som uppfyllervissa särskilda krav. 1.1Remissinstansernas allmänna inställning till fristående skolor Remissinstansernaredovisar delade meningar i sin allmänna inställning till fristående skolor ochbehovet av dem. Flertaletlänsskolnämnder, länsstyrelserna i och ,ärkebiskopen, /SR, SAF. RHS, , MRR, de enskilda skolorna själva ochSveriges Frikyrkoråd uttalar sig för fristående skolor. Flera länsskolnämnder,liksom kommunförbundet, förordar en restriktiv inställning till friståendeskolor. LO, Elevförbimdet, CUF och SSU är klart negativa tiU dessa skoloröverhuvudtaget. Andra remissinstanser åter, som statskontoret, uttalar sig förall skolpUkl skall kunna fullgöras i fristående skola men finner intekommitténs mofiveringar för ett utvidgat statligt stöd fill dessa skolorövertygande. Deremissinstanser som uttalar sig för fristående skolor ansluler sig fillSEH-kommitténs uppfattning att det kan vara av betydelse för samhället med detengagemang i utbildningsfrågor som ofta ligger bakom enskilda skolorsverksamhet (t. ex. länsskolnämnderna i och ).Remissinstanserna hänvisar fill de internationella överenskommelser påutbildningens område som förbundit sig att följa. Det är enligt dessaremissinstanser väsentligt alt respektera föräldrars frihet atl välja andraläroanstalter för sina barn än dem som upprätthålls av de offenfiigamyndigheterna och att tillförsäkra barnen en religiös och moralisk uppfostrani enlighet med föräldrarnas övertygelse. i anföratt det torde vara helt klart att många av de skolor som avses i SEH-kommitténsarbete har tiltfört svensk skola mycket av värde, vilket också kan bli faUet iframfiden om man skapar någorlunda gynnsamma möjligheter för deras existens.Länsskolnämnden i län delar utredningens uppfattning om behov av skolamed enskild huvudman ur individers eller gmppers synvinkel. Ärkebiskopenanför atl rätten att fä utnyttja, starta och driva enskilda skolor pågmndskolnivå är klar och odiskutabel. Detta är en konsekvens av mänskliga fri-och rättigheter och de internafioneUa konventioner förbundit sig attrespektera. Övrigaremissinstanser som är för fristående skolor, såsom bl.a. /SR, RHS ochSAF, uttalar sig odelat posifivl för dessa skolor. Prop.1982/83:1 112 RHS måste fristående skolor som fyller av statenuppställda minimikrav tillåtas och bör också få skäliga bidrag av slal ochkommun. De länsskolnämnder som redovisar en sval eller negalivinställning till fristående skolor, bl.a. länsskolnämnderna i ,, Haltands, Väslernorrlands, och , hänvisari mänga fall till att det allmänna skolväsendet genom införandel av den nyaläroplanen för grandskolan (Lgr 80) fått väsentUgt ökade möjligheter attlokalt pröva nya pedagogiska idéer och tankar, varför fristående skolorsverksamhet i delta avseende inte har samma betydelse som . yttrande sammanfattar vad fleralänsskolnämnder helt eller delvis anfört, nämligen att det finns skäl attsamhället i sin syn på enskUda skolor väger in möjligheterna lill pedagogiskutveckling och alternativ pedagogik i den allmänna skolan. Kommunförbundetanför att den nya läroplanen för liksom beslul omskolforskning och personalutveckling och de kommande besluten om läramtbildningger skolan betydande utrymme för såväl pedagogiskt som socialt utvecklingsarbete.Det finns i ett sådant perspektiv skäl för en restriktiv hållning fillframväxten av ytterligare enskilda skolor. Ett sådant förhållningssätt överensstämmerenligt kommunförbundet med den principiella basen för del allmännaskolsystemet. Föräldrars behov atl närmare kunna följa och påverka denverksamhet som bedrivs i skolan är enligt kommunförbundet troligen också ettbetydelsefullt motiv för enskilda skolor. Önskemål om en annorlunda pedagogikkan antas vara kopplad till inflylandemotivet. Rektors nya samrädsskyldighetoch andra aktuella former för kontakt hem - skola framgent bör ge slörremöjligheter till inflytande för alla föräldrar och därför också bidra tillåterhållsamhet när det gäller alt inrätta enskilda skolor, anförkommunförbundet. Några remissinslanser, bl.a. länsskolnämnderna iSödermanlands och , betonar atl de intemationellakonventionerna helt bygger på föräldrarnas rätt atl välja undervisning åt sinabarn. i är denna ensidiga föräldrarältej förenlig med vår nuvarande kunskap om barns utveckling och förmåga atl tadel i ansvaret för sin egen situation. 1 Lgr 80 har denna syn uttryckts bl.a.med formuleringen att "skolan har skyldighet atl ge eleverna ökat ansvaroch medinflytande i takt med deras stigande ålder och mognad". i viss utsträckning liknanderesonemang. Förbundet anför alt man vid planeringen av gmndskolan i kommunensöker tiUfredsställa behovet av närhet lill hemmet, kamratkontakter, friudsverk-samhelm. En enskild skolas resurser är i dessa hänseenden begränsade. Det syneskommunförbundet betydelsefullt - inte minst från elevernas synpunkt atl manäven låter dessa förhållanden påverka bedömningen av en enskild skolasmöjligheter och förutsättningar i samband med beslut om nyinrättande av skolor. 1982/83:1 113 LO,, SSU och CUF är de remissinstanser som är mest restriktiva ellerdirekt negativa i sin inställning till fristående skolor. Ävenom LO intar en ytterst restriktiv hållning till de fristående skolorna, kräverLO inle förbud, bl. a. på grund av internationella konventioner. Endast i defall där undervisningen bör bedrivas på andra språk än svenska kan det varaberättigat med fristående skolor, anser LO. Elevförbundetsståndpunkt är att fristående skolor för skolpliktiga elever inte har någotexistensberättigande i det svenska skolsystemet. SSU anför att dagens allmännaskola är resultat av etl långt och tålmodigt polifiskt arbete med jämlikhet ochfrihet som övergripande mål och anser att det borde vara möjligt att på siktavveckla privatskolorna i . Kommitténhar som sin allmänna uppfattning anfört atl lösningar på skolpliktiga invandrarbamsutbildningsbehov skall kunna sökas inom gmndskolans ram. Kommittén har motdenna bakgrund inte funnit skäl att för invandrarbarnen föreslå särskildaregler om skolpliktens fullgörande i fristående skola. 5/Vanför i sitt remissyttrande att det inte på gmndval av det underlag somföreligger finns någon möjlighet atl ta ställning till frågan om friståendeskolor på språklig eller etnisk gmnd. Erforderiigt underlag för ettställningslagande bör tas fram. ser i nuvarande läge inle skäl alt förordastatligt stöd nya minoritetsskolor inrättade på språklig eller etniskgrund. Verket fömlsätler dock att befintliga minoritetsskolor får fortsatt stödav samhället. Utredningenom barnens rätt anser mot bakgmnd av den ovisshet och osäkerhet som kan sägasråda beträffande om och på vilket sätt invandrar-bamens utbildningsbehov skalltillgodoses, att frågan om dessa bams möjligheter att få fullgöra sin skolplikti en fristående skola med annat undervisningsspråk än svenska bör utredasytterligare. , som erinrar om språk- och kuUurarvs-kommitténs (dir 1981:49) arbete,förordar ej statligt stöd till nya minoritetsskolor men har intet att erinramot att de befintliga minoritetsskolorna far fortsatt stöd. 1.3 Synpunkterav rättslig art EnligtJK torde kommitténs förslag inte strida mot nägra regler eller åtaganden på deninternationeUa rättens område. I övrigt ger förslaget från de synpunkter JKfrämst har atl beakta inle anledning lill några erinringar. MRRriktar i sitt yttrande kritik såväl mot nuvarande regelsystem som motkommitténs förslag. MRR avstyrker kommitténs förslag. Enligt MRR bör enutredning liUsättas med uppgift att se över skolregelsystemet i syfte 8 1982/83. Prop.1982/83:1 114 att tiUse alt regeringsformens grandläggande värderingarom åsiktsfrihet genomförs i vårt skolväsende och alt uppfyller sinafolkrättsliga åtaganden beträffande det elementära undervisningsväsendet. En del remissinslanser, bl. Katolska biskopsämbetet,ifrågasätter om det inte i skyldigheten att låta föräldrar välja en friståendeskola för sina bam också ligger en skyldighet att se till att denna rätt inleblir illusorisk på gmnd av bristande ekonomiska fömtsättningar. 2 Benämning av skola med enskild huvudman SEH-kommitléns förslag alt skola med enskild huvudman skaUbenämnas/rw/åenrfe skola tUlstyrks av de fiesta remissinslanserna. SÖ, , länsskolnämnderna iBlekinge och , i samt , Södertäljeoch kommuner är dock negativa till förslaget. SÖ förordar benämningen "privatskola".Kommunförbundet hänvisar till att skolförfattningsutredningen i delbetänkandelSkollagen (DsU 1981:4) förordat uttrycket "enskild skola" frän förfaltningstekniskoch språklig synpunkt. Även länsskolnämnden i hänvisar tillskolförfattningsutredningens ståndpunkt. i länförordar beteckningen "friskolor". kommun vill ha beteckningen"privatskola". och kommuner vill ha kvar beteckningen"enskild skola". 3 Skolpliktens fullgörande i fristående skola iallmänhet