prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — är varken besvärsinstansi kommunalbesvärsmål eller tillsynsmyndighet i förhållande till de kyrkligaorganen. Kammarrätten menar att det förhållandet atl ärsammanräkningsmyndighet i fråga om val av kyrkofullmäkfige knappast syneskunna tillmätas någon betydelse i sammanhanget. Kammarrätten föreslår attundantaget slopas eftersom avvikelse från den allmänna valbarheten börföreskrivas endast när skäl talar för det. Även i länifrågasätter behovet av valbarhetshindret för vissa kategorierlänsstyrelsetjänstemän. Kammarrättenframhåller vidare att det i både kommunala och kyrkliga sammanhang inte sällanmåste vara svårt att utan vidare avgöra vem som är att anse som den ledandetjänstemannen i församUngen. Det kan enligt kammarrätten från saklig synpunktvara svårförståeligt varför inte, om undantag från valbarhet verkligen ansespåkallat, förbudet skall avse alla tjänstemän i ledande ställning. Kammarrättensätter därför i fråga om inte det kyrkliga sammanhanget undantaget kan utgå.Länsstyrelsen i och i anser att undantagetkan medföra tolkningssvårigheter. församlings- ochpastoratsförbund föreslår att bestämmelsen formuleras om så att det klartframgår att med ledande tjänstemän avses kyrkokommunalt filisattabefattningshavare. Kammarrätten i anser att kyrkoherden, som juockså är en ledande tjänsteman i församlingen, bör undantas från valbarhet fillkyrkofullmäkfige i den egna församlingen. Kammarkollegietframhåller att församUngsprästerna i strikt juridisk mening inte är anställdahos församlingen, eftersom de innehar statligt reglerade tjänster som tillsättsav eller regeringen. Kollegiet anser att det förtydligande omförsamlingsprästs valbarhet som utredningen föreslår är onödigt. Kollegietinser emellertid att det kan behövas ett förtydligande fill undvikande avmissförstånd. Kollegiet föreslår att ordet "dock" stryks. och kyrkokommunala föreninganser att hela meningen bör utgå. i sfift föreslår som ytterligarevalbarhetsvillkor att den som skall väljas till kyrkofullmäktig eller suppleantmåste vara döpt. 1 paragrafens första stycke föreskrivs att ledamöter ochsuppleanter i kyrkofullmäktige skall väljas bland dem som uppfyller villkorenför rösträtt 1982/83:19 90 enligt 3 § första och andra styckena. De allmännavalbarhetsvillkor som gäller bör enligt min mening inte ändras. Hänvisningentill nämnda lagrum avser att tydligt markera att valbarhetsbedömningen skallgöras oberoende av vad som framgår av röstlängden, dvs. på samma sätt som påden borgerligt kommunala sidan. I andrastycket anges vilka som inte är valbara fill kyrkofullmäktig eller suppleant.Att biskop inte skall vara valbar råder enighet om. Jag ansluter mig till denuppfattningen, eftersom biskopen på ämbetets vägnar utövar uppsikt överförsamlingarna i stiftet. Av lagtexten bör framgå att bestämmelsen avserbiskop som är i aktiv tjänst. En delremissinstanser ifrågasätter däremot om valbarhetshinder bör finnas för delänsstyrelsetjänstemän som anges i utredningens förslag. Som skäl för attbehålla valbarhetshindret för dem i KL åberopades uppgift ombesvärs- och fillsynsmyndighet. Prövningen av kommunalbesvärsmål - ävenkyrkokommunala mål - har fr. o. m. flyttats över till kammarrätterna(prop. 1979/80:105, KU 1979/80:46, rskr 1979/80:270, SFS 1980:273).Församlingarnas verksamhet står inte under länsstyrelsernas fillsyn. Enligt minmening finns det inte någon saklig grund att längre undanta de nämndalänsstyrelsetjänstemännen från valbarhet vid kyrkofullmäktigval. Eftersomsådana begränsningar bör göras endast, i särskilt motiverade undantagsfall,föreslår jag att valbarhetshindret för dem i LFS inte förs över till den nyalagen. Medhänvisning till utvecklingen inom större församlingar och samfälligheter, därdet numera ofta finns en stab av fast anställda tjänstemän, har utredningenföreslagit att bestämmelsen i 2 kap. 4 § andra stycket KL om attchefstjänstemannen i kommunen inte är valbar skall få en motsvarighet i den nyaförsamlingsstyrelselagen. Flera remissinstanser har i sina yttranden överförslaget understrukit svårigheten att avgöra vilken tjänsteman som intar denledande ställningen. Jag vill då framhålla att bestämmelsen i KL inte syftar påcheferna för speciella grenar inom förvaltningen och inte heller påheltidsengagerade förtroendemän. Hindret skall inte vara fillämpligt på mer änen tjänst hos kommunen. Överför man detta fill det församlingskommunalaområdet, kan det enligt min mening bli fråga om valbarhetshinder endast för ensådan tjänsteman hos en församling som innehar chefsposten i den centralaförvaltningen. Jag vill understryka, att det här rör sig enbart omförsamlingskommunalt anställda. Jag anser inte att kyrkoherden eller övrigaförsamlingspräster, vilka för sin ämbetsutövning är ansvariga inför ,intar en sådan ställning till församlingen att de inte skulle kunna vara valbaratill kyrkofullmäktige. Jag förordar alltså att särskilda valbarhetshinder ilagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter föreskrivs endast förinnehavare av biskopstjänst samt för den som innehar den ledande ställningenbland kyrkokommunala tjänstemän i församlingen. I likhet med några av remissinstanserna anser jag att detav utredningen föreslagna förtydligandet att församlingsprästerna är valbarainte behövs. Prop.1982/83:19 91 Bestämmelserna i tredje stycket om verkan av valbarhetensupphörande och rätt till avsägelse från uppdraget stämmer helt överens med 2kap. 4 § tredje stycket KL. 5 § Ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige ellerberedning har rätt fill den ledighet från anställning som behövs för uppdraget. I denna paragraf finns en bestämmelse om rätt tillledighet från anställning för ledamot och suppleant i kyrkofullmäktige ellerberedning. 1 LFS finns ingen motsvarighet till denna bestämmelse. I 2 kap. 5 § KL finns däremot en bestämmelse om rätt fillledighet från anställning för ledamot och suppleant i fullmäktige ellerberedning. I kommunallagsproposifionen framhöll föredraganden att rätten tillledighet borde garanteras i lag med hänsyn till att det inte är bara enrätfighet utan också en skyldighet att åta sig ett kommunalt förtroendeuppdrag(prop. 1975/76:187 s. 230). Bestämmelsen markerar betydelsen av de storainsatser i samhällets tjänst som de många medborgare utför som åtar sigkommunala förtroendeuppdrag. Vidare framhöll föredraganden att bestämmelsensyftar till att - utan detaljerade lagregler - ge en yttersta formell garantiför att förtroendeuppdrag skall kunna fullgöras oberoende av inom vilken sektorav samhället man är yrkesverksam. 1 propositionen utvecklades också vadbegreppet kommunalt förtroendeuppdrag borde omfatta. Bestämmelsen om rätt tillledighet anvisar inte lösningar på diverse praktiska problem som kan uppkomma,t. ex. den ekonomiska ersättningen. Föredraganden ansåg att kostnader somuppstår för den förtroendevalda genom uppdraget i princip borde betalas avkommunen. Frågor som rör den förtroendevaldas anställningsvillkor,arbetsförhållanden, ersättare m. m. borde enligt föredraganden reglerasavtalsvägén efter behov. Utredningen anser att de kyrkokommunalt förtroendevaldabör tillförsäkras samma rätt till ledighet från anställning och sammaersättningsförmåner som de borgerligt förtroendevalda. Utredningen föreslår enanpassning till KL:s bestämmelse om rätt till ledighet. Förslaget om rätt till ledighet för att fullgörakyrkokommunala uppdrag tillstyrks eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. Prop.1982/83:19 92 Bestämmelsen om rätt till ledighet från anställning förledamot och suppleant i kyrkofullmäktige eller beredning är en saklig nyhet.Bestämmelsen är utformad efter förebild av 2 kap. 5 § KL. I likhet medutredningen och remissinstanserna anser jag alltså att de kyrkokommunaltförtroendevalda skaU garanteras rätt tUl ledighel från ansläUning på samma sättsom de borgerligt förtroendevalda. 6 § Ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige väljs räknat året då valet har skett. I denna paragraf regleras kyrkofullmäktiges mandattid.Paragrafen motsvarar delvis 11 § LFS. 111 § LFS föreskrivs att kyrkofullmäktige och suppleanterväljs räknat fr. o. m. året näst efter det då valethar skett. Om ett val har skett första gången och det inte har ägt rum underett år då allmänna val av fullmäktige förrättas, skall valet dock inte avselängre lid än fill utgången av det år då sådana allmänna val skall äga rumnästa gång. Ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige väljs enligt2 kap. 6 § för tre tjänstgöringsär räknat fr. o. m. det är dåvalet har skett. För gäller en specialregel. Där börjartjänstgöringstiden valåret. Mandatperioden utgör sålunda tre tjänstgöringsår räknatfrån periodens början. I KL har ett snabbare valgenomslag genomförts än somgällde tidigare. Skälet för reformen var att det ansågs otillfredsställande atten politisk majoritet som grundar sig på ett val som hölls fårsitta kvar och genom sitt beslut om budgeten påverka verksamheten för åretefter ett nytt val. Ett snabbare valgenomslag ansågs kunna vitalisera denpoUtiska debatten i kommunerna och öka partiernas möjligheter atl inför medborgarnamarkera sina handlingslinjer i det program inför som budgetenutgör. Om ett val leder tUl majoritetsskifte kan den nya majoriteten såledesomedelbart påbörja arbetet med att förverkliga sitt program. Med hänsyn tillden lid som går åt för att få fram det definitiva valresultatet, förkungörelseförfarandet m. m. bestämdes att mandatperioden skall börja den 1november valåret. Mandatperioden för kommunernas nämnder börjar, utom iStockholms kommun, året efter valåret liksom . Genom attden tillträdande majoriteten först får majoritet i de beslutande organengaranteras att den skall kunna utöva det avgörande inflytandet över politiken istort. Prop.1982/83:19 93 Utredningendiskuterar frågan om ett snabbare valgenomslag i de kyrkliga kommunerna. Motbakgrund av att den kyrkliga valdagen kommer ungefär en månad senare än denborgerliga och att valresultatet därigenom föreligger senare, anser utredningenatt mandatperioden inte bör ändras på det kyrkokommunala området. Utredningenföreslår att mandattiden för de beslutande organen liksom för de verkställandeoch förvaltande organen börjar året efter valåret. Utredningenförordar att bestämmelserna i 11 § LFS fiyttas över till den nya lagen utanändringar i sak. Ifråga om mandatperioden,föreslås alltså inte någon anpassningfill . Mångaremissinstanser behandlar i sina remissyttranden frågan om mandatperiodensbörjan för kyrkofullmäktige. Utredningens förslag om oförändrad fidpunkt,nämligen året efter valåret, godtas av flertalet remissinstanser.Ett par remissinstanser önskar emellertid att möjligheterna att lägga valdagentidigare utreds. Kammarrätten i Stockholmframhåller att enligt förslaget de nyvalda kyrkofullmäktige inte får möjlighetatt besluta om budget och skattesats för det närmast följande året fillskillnad från vad som gäller på den primärkommunala sidan. Detta är enligtkammarrätten måhända en ofrånkomlig följd av den sena valdagen men är ändåotillfredsställande. Kammarrätten anser det angeläget att det i lämpligtsammanhang övervägs om inte valdagen kan tidigareläggas. Liknande synpunkterframförs av kammarkollegiet. iSödermanlands län anser att mandatperioden även i fortsättningen bör börja den1 januari året efter valet. Genom att valdagen ligger mer än efter denborgerliga är det enligt nära nog praktiskt omöjligt förlänsstyrelsen att snabbare än som sker räkna fram resultatet av dekyrkokommunala valen. Sålänge som valdagen för kyrkofullmäktigvalen ligger fast vid tredje söndagen ioktober kan ett snabbare valgenomslag inte genomföras i de kyrkliga kommunerna.I likhet med flertalet remissinstanser godtar jag därför utredningens förslagom oförändrad mandatperiod. Paragrafen har utformats mot bakgrund härav. Detföreskrivs sålunda att ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäkfige väljs räknat året då val i hela riketav kyrkofullmäktige har skett. 111 § LFS och i utredningens förslag finns enbestämmelse om mandattiden för de fall då ett fullmäkfigval inte har ägt rumdet är då val i hela riket av 1982/83:19 94 Bestämmelsen tar sikte påsituationen då en församling med kyrkostämma har beslutat att i stället införakyrkoifullmäk-fige. Jag har i specialmotiveringen till 1 kap. 8 § förordat attbeslut om införande av kyrkofullmäktige får sättas i kraft endast efter ordinarie fullmäktigval. Bestämmelserna i 1 kap. 8 § harutformats i enlighet härmed. Mot den bakgrunden är den särskilda regeln ommandattid i utredningens förslag överflödig. Den har inte tagits in i den nyalagen. 7 § I lagen (1972:704) om kyrkofullmäkfigval finnsbestämmelser om 2. valdag,röstlängd, förrättande och avslutande av val samt 3. förfarandet när en ledamot ifullmäktige har avgått före den bestämda tjänstgöringstidens utgång och när ensuppleant för en ledamot har inträtt som ledamot i fullmäktige eller av annananledning har avgått som suppleant. Paragrafen motsvarar 13 § LFS. I 13 § LFS hänvisas till lagen om kyrkofullmäktigval ifråga om kyrklig samfällighets indelning i valkretsar och församlings indelningi valdistrikt samt valdag, röstlängd och vals förrättande och avslutande.Vidare gäller hänvisningen förfarandet när en ledamot i fullmäktige har avgåttföre tjänstgöringsfidens utgång och när en suppleant har inträtt som ledamoteller av annan anledning har avgått som suppleant. Paragrafen fick sinnuvarande lydelse i samband med att vallagsfiftningen ändrades (prop.1980/81:170, KU 1980/81:26, rskr 1980/81:392). Dessa ändringar innebar bl. a.att möjligheten att dela in en församling i valkretsar för val avkyrkofullmäktige slopades och att bestämmelserna i 33 § LFS om indelning avkyrkliga samfälligheter i valkretsar fördes över till lagen om kyrkofullmäktigval.Hänvisningen i 13 § LFS redigerades om och utvidgades till att omfatta ävenkyrklig samfällighets valkretsindelning. Detta skedde efter mönster frånhänvisningen till vallagen i 2 kap. 7 § KL. Utredningen har förordat att möjligheten att dela införsamlingar i valkretsar slopas. Utredningens lagförslag innehåller därförinte någon motsvarighet till bestämmelserna i 12 § LFS om församlingsindelningi valkretsar vid val av kyrkofullmäktige. Möjligheten att dela in kyrkliga samfälligheter i valkretsarskall emellertid behållas. Utredningen föreslår att bestämmelserna förs övertill lagen om kyrkofullmäktigval. Enligt utredningen medför denna åtgärd attdel behövs en hänvisning i den nya lagen om att en kyrklig samfäUighet kanindelas i valkretsar. 1982/83:19 95 Förslaget att slopa möjligheten till valkretsindelning avförsamlingar och att flytta över bestämmelserna om valkretsindelning avkyrkliga samfälligheter till lagen om kyrkofullmäktigval har, som jag nysssagt, redan genomförts. Bestämmelsernai 13 § LFS har förts över till förevarande paragraf med undantag avhänvisningen till bestämmelserna i lagen om kyrkofullmäkfigval om indelning ivalkretsar. Denna hänvisning som avser kyikliga samfälligheter har placerats idet avsnitt i detta kapitel som avser sädana samfälligheter (31 §). 8 § Kyrkofullmäktige väljer för den tid som fullmäkfigebestämmer bland sina ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande.Till dess valen har förrättats, utövas ordförandeskapet av den som har varitledamot längst tid. Om två eller fiera har varit ledamöter , har denäldsta av dem företräde. Om varkenordföranden eller vice ordförande kan närvara vid ett sammanträde, utserfullmäktige en annan ledamot att för tillfället föra ordet. Denna paragraf innehåller bestämmelser om val avordförande och vice ordförande i kyrkofullmäktige. Paragrafen motsvarar 14 §LFS. Kyrkofullmäktige väljer enligt 14 § första stycket LFSvarje år för nästkommande kalenderår bland sig en ordförande och en viceordförande. Fullmäktige kan besluta att även en andre vice ordförande skallutses. Underrättelse om valen tillsammans med de namn och postadressskall genast sändas till för att tas in i länskungörelserna. Ävendomkapitlet skall underrättas. Vid sammanträde som hålls med de nyvaldafullmäktige då allmänna val av fullmäktige har ägt rum skall den somväljs till ordförande vara ordförande. Innan valet harförrättats skall den som fullmäktige särskilt utser vara ordförande. Om bådeordförande och vice ordförande är hindrade att komma till ettfullmäktig-sammanträde, får fullmäkfige utse någon annan ledamot att föra ordetför tillfället. Innan valet har skett är den till tjänstgöringstiden äldstefullmäktige ordförande. Om två eller flera har lika lång tjänstgöringsfid,skall den äldste av dem vara ordförande. Enligt 2 kap. 8 § KL väljer fullmäktige för den tid somfullmäktige bestämmer bland sina ledamöter en ordförande och en eller två viceordförande. Fullmäktige bestämmer alltså själva mandatperiodens längd förpresidieposterna. Paragrafen innehåller också kompletterande bestämmel- Prop.1982/83:19 96 ser om vem som skall utöva ordförandeskapet till dessvalen har förrättats. Därigenom blir det klart vem som skaU utfärda kallelsetill de nyvalda fullmäktiges första sammanträde. Vidare föreskrivs attfullmäktige kan utse en annan ledamot att för tillfället föra ordet, om varkenordföranden eller vice ordförande kan närvara vid ett fullmäkfigsammanträde.Bestämmelser om vem som skall föra ordet fills tillfällig ordförande harutsetts kan placeras i fullmäktiges arbetsordning. Någon bestämmelse häromfinns därför inte i KL. I samband med kommunallagsreformen togs ocksåskyldigheten att anmäla ordförandeval fill bort. Utredningen föreslår att kyrkofullmäktige liksomkommunfullmäktige skall ha rätt att bestämma mandatperiodens längd förpresidieposterna i fullmäktige. Enligt utredningens förslag skallmandatperioden för kyrkofullmäktige börja året dåvalet har skett. Utredningen framhåller att detta datum är det tidigaste dåmandatperioden för presidieposterna i kyrkofullmäktige kan ta sin början.Vidare framhåller utredningen att självfallet inte kan omfattalängre fid än den som kyrkofullmäktigledamöterna själva har blivit valda, . Enligt utredningen behövs på det kyrkliga området liksom på detborgerligt kommunala området regler om vem som skall föra ordet dels innan denyvalda fullmäktige har utsett ordförande, dels när presidiemedlemmarna intekan närvara vid sammanträde. Utredningen föreslår att reglerna utformas efterKL:s mönster. Skyldigheten att anmäla val till och domkapitlettas enligt utredningsförslaget bort. Utredningens förslag att slopa den nuvarande skyldighetenatt underrätta och om ordförandevalen avstyrks av deremissinstanser som har yttrat sig om saken. i framhålleratt och biskopen tämligen ofta har anledning att ta kontakt medordföranden i kyrkofullmäktige, t. ex. inför förestående visitationer och iärenden om kyrklig indelning. Enligt underlättar det kontakternamed församlingarna att ha uppgifter om ordförandena tillgängliga. iLund framhåller att det råder ett mycket närmare förhållande och samarbetemellan stiftsorganen och församlingarna än mellan ochkommunerna. Enligt bör skyldigheten kvarstå att underrättadomkapifiet om valet av ordförande åtminstone i kyrkorådet. Endast därigenomhar säkerhet för fullständiga och aktuella uppgifter. En liknandeuppfattning redovisar . 1982/83:19 97 I första stycket föreskrivs att kyrkofullmäkfige blandsina ledamöter väljer en ordförande och en eller två vice ordförande.Fullmäktige får själva bestämma för hur presidieposterna varje gångskall besättas. Denna tid måste självfallet ligga inom ramen för ledamöternasmandatperiod. Vidare föreskrivs i första stycket vem som skall föra ordet tilldess kyrkofullmäktige har förrättat ordförandevalen. I likhet med vad somgäller enligt 2 kap. 8 § KL skall uppgiften ankomma på den ledamot som har den längstatjänstgöringsfiden. En bestämmelse för det fallet att två eller flera ledamöterhar lika lång tjänstgöringstid föreslås också. I andra stycket föreskrivs att kyrkofullmäktige får utseen annan ledamot att för tillfället föra ordet, om inte någon i presidiet kannärvara vid ett fullmäkfigsammanträde. Någon bestämmelse om vem som skall föraordet fill dess tillfällig ordförande har utsetts behövs enligt min mening intei lagen. En sådan bestämmelse kan i stället lämpligen placeras i enarbetsordning för fullmäktige. I likhet med utredningen finner jag det inte nödvändigtatt till den nya lagen föra över bestämmelserna om underrättelse tilllänsstyrelsen och om ordförandevalen. Sådana bestämmelser har sinplats i en arbetsordning för kyrkofullmäkfige. Jag återkommer fill denna frågai specialmotiveringen fill 2 kap. 30 §. 9 § Kyrkofullmäktige sammanträder enligt den ordning somfullmäkfige bestämmer med iakttagande av föreskrifterna i andra stycket samt i6 kap. 4 § och 7 kap. 6 § om tid för handläggning av vissa ärenden. Sammanträdeskall även hållas, när kyrkorådet eller minst en tredjedel av fullmäkfigesledamöter begär det eller ordföranden anser att det behövs. Vid sammanträde före december månads utgång förrättas valfill de befattningar inom församlingen som blir lediga . År dåval i hela riket av fullmäktige har ägt rum skall valen förrättas av de nyvaldafullmäktige. Dessa förrättar även andra val som ankommer på fullmäktige ochavser tid efter utgången av det nämnda året. 1 denna paragraf regleras kyrkofullmäktigessammanträdestider. Paragrafen motsvarar 16 § LFS. Enligt 16 § 1 mom. LFS skall kyrkofullmäktigsammanträdenhållas enligt den ordning som fullmäktige bestämmer. Sammanträde skall ävenhållas när eller förordnar om det ellervisitationsförrättare, kyrkorådet eller de flesta av fullmäktige begär deteller när ordföranden anser att det är nödvändigt. I paragrafens andra momentföreskrivs att frågan om ansvarsfrihet för det föregående årets förvaltningskall behandlas på sammanträde före utgången av juni månad. Vid sammanträde ioktober månad skall församlingens utgifts- och inkomststat fastställas. Vidsammanträde före december månads utgång skall val förättas till debefattningar 7Riksdagen 1982/83. Prop.1982/83:19 98 inom församlingen, vilka blir lediga . År dåallmänna val av kyrkofullmäktige har ägt rum förättas valen av de nyvaldafullmäktige. Dessa förrättar även andra val som ankommer på fullmäktige och somavser tiden efter utgången av det nämnda året. Enligt 2 kap. 9 § KL sammanträder fullmäktige enligt denordning som ftdlmäktige bestämmer. Fullmäktige skall därvid iakttaföreskrifterna i paragrafens tredje stycke samt i 4 kap. 4 § och 5 kap. 6 § omtid för handläggning av vissa ärenden. När styrelsen eller minst en tredjedelav fullmäktiges ledamöter begär det eller ordföranden anser att det behövsskall sammanträde också hållas. I tredje stycket föreskrivs att vid sammanträdeföre utgången av december månad skall förättas val till de befattningar inomkommunen som blir lediga . Vidare anges att valet under valårskall förrättas av de nyvalda fullmäktige. Vid kommunallagsreformen slopades rätten för länsstyrelsenatt förordna om sammanträde. Bestämmelserna om fidpunklen förbudgetsammanträdet och för dechargesammanträdet flyttades av lagtekniska skältill kapitlen i KL om ekonomisk förvaltning resp. revision. Utredningen föreslår att fullmäktiges sammanträdestiderregleras på samma sätt som i KL. Utredningen föreslår sålunda en rätt för enminoritet av fullmäktiges ledamöter att påkalla sammanträde med fullmäktige.Rätten för , och visitationsförrättare att påkallasammanträde med kyrkofullmäktige slopas. Bestämmelserna om budget- ochdechargesammanträdena flyttas enligt utredningens förslag av lagtekniska skältill kapifien om ekonomisk förvaltning och revision i den nya lagen. I fråga om förslaget att slopa rätten för ochvisitafionsförrät-tare att påkalla sammanträde med kyrkofullmäktige redovisarremissinstanserna en negativ inställning. De godtar däremot i regel attlänsstyrelsens rätt att påkalla sammanträde tas bort. Kammarkollegiet anser att rätten för ochdomkapitlet att påkalla sammanträde med kyrkofullmäktige bör finnas kvar.