prop · G603129 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag anser det lämpligt att en högskoleenhet på varje ortbeslutar om statsbidrag och därmed också blir den myndighet som sluter avtalmed berörda studerandekårer. Det bör ankomma pä regeringen atl utse dessahögskoleenheter liksom att meddela närmare föreskrifter om till vilkenhögskoleenhets ansvarsområde studerande utanför högskoleorterna skall hänföras.Jag förutsätter all den enhet som utses vid behov samråder med övriga berördahögskoleenheter. Jag anser det inle nödvändigt att närmare reglera formerna förett sådant samråd. Vid vissa statliga utbildningar, t.ex. lärarutbildningaroch sjöbefälsul-bildningar, finns en studerandehälsovärd i statlig regisom bekostas från berörda sektorsanslag. Denna verksamhet bör avvecklas när studerandesammanslulningarnakan erbjuda samma vård. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen attuppdra ät UHÅ att vidta de åtgärder som behövs. Förslagen om studerandehälsovårdens framlid förutsätter atlstaten inle bidrar med större anslag än vad som är fallet . De studerandesjälva måste således, för atl ambitionsnivån i verksamheten skall bibehållas,bidra i minsl samma utsträckning som . Utredningen har föreslagit att studerandehälsovärden skallomfatta samtliga studerande inom den statliga delen av högskolan, oberoende avutbildning och studieort. Jag har berört denna fråga och vill härytterligare belysa den. Jag är tveksam om studerandehälsovården måste omfattasamtliga studerande. SFS har i ell särskilt yllrande över utredningens förslagpåpekat vissa problem i sammanhanget. SFS har också i en särskild skrivelse lillregeringen ytterligare understrukit dessa problem. Pä en ort kan den situationen uppstå att en majoritet avstuderandekårerna beslutar om en uttaxering lill studerandehälsovärden viakåravgifter, medan någon eller några kårer släller sig utariför. Studerandeinom samtliga kårer skulle emellertid enligt utredningens förslag ändå hasamma tillgång till hälsovård. Vidare förutsätter beslut medanledning av propositionen om obligatoriskt medlemskap i sluderandesammanslutningarall vissa studerande, som inte kan förväntas utnyttja olika typer av service,skall ha partiellt medlemskap i studerandekår och betala en nedsatt avgift.Det gäller t. ex. studerande i distansundervisning. Hälsovården är ett exempelpå just den typ av service som avses i detta sammanhang. Motbakgrund av dessa förhållanden anser jag att den bästa lösningen är att i deavtal som skall slutas mellan högskoleenheterna och berörda studerandekårerbestäms vilka studerande som skall ha tillgäng till hälsovården. dessutom anger hälsovårdens inriktning och omfattning åtar sig enstuderandekår att själv bidra till verksamheten i sådan omfattning atl dennafår den kvalitet som förutsätts i avtalet. n 1982/83. Prop.1982/83:129 14 Eftersom ansvaret för studerandehälsovården och molionsidrotienkommer alt ligga kvar hos de studerande, ankommer det på studerandekårerna attsjälva, inom ramen för de villkor som uppställs för statsbidraget, bestämma ivilken form de vill driva verksamheten. Hit hör aU pröva formerna för samverkanmellan motionsidrotten och hälsovårdsverksamheten i övrigt. Den kommunala delen av högskolan Sammanlagt ca 15000 studerande inom den kommunalahögskoleutbildningen får sin hälsovård tillgodosedd genom skolhälsovårdensförsorg. 1 likhet med utredningen finner jag aU denna verksamhet fungerar väloch ser inga skäl att föreslä någon ändring beträffande dess organisation.Däremot anser jag att det finns anledning att ta fasta på utredningens förslagom en förbäUrad samverkan i hälsovården mellan de statliga och kommunaladelarna av högskolan. Jag ser det också som angeläget att motionsidrott förberörda studerande successivt utvecklas. I båda de nu nämnda avseendena förutsäUerjag att berörda myndigheter tar de initiativ som behövs. Det cenirala myndighetsansvaret för skolhälsövården.studerandehälsovården och motionsidrotten är splittrat påskolöverstyrelsen (SÖ) och . har petitaansvarför motionsidrotten. Jagföreslår nu i enlighet med utredningens förslag att UHÅ blir central myndighetför den samlade hälsovardande verksamheten och således lar över de uppgiftersom ligger på och SÖ. Mot bakgrund av socialstyrelsensövergripande ansvar för all hälso- och sjukvård bör styrelsen även ifortsättningen ha en möjlighet alt påverka innehållet i och utformningen avhälsovården för de studerande. UHÄ bör därför samråda med närdet gäller planering m. m. Jag utgär också ifrån att SÖ ställer sin kompetenstill förfogande och i mån av behov biträder UHÅ i frägor som rör studerandehälsovärdeninom den kommunala delen av högskolan. har ett övergripande ansvar för allinom förbundet organiserad idrott, bl.a. sluderandeidroUen. Förbundet bör ocksåi fortsättningen kunna påverka omfattningen och inriktningen av motionsidrottenför de studerande. Jag föreslär därför ingen ändring av nuvarande ordning. Ett nytt reservationsanslag för studerandehälsovärd börinrättas under huvudtitel, littera G. Studiestöd m.m.Anslaget 1982/83:129 15 ersätterdet nuvarande anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande. Tillanslaget förs även medel från anslaget Bidrag till sjukförsäkringen undersocialdepartementets huvudtitel. Ur anslaget skall medel utgäför studerandehälsovård på samtliga berörda orter. Medlen fördelas pä berördahögskoleenheter i huvudsak med hänsyn till antalet studerande pä resp. ort.Anslag lill motionsidrotl för studerande utgär liksom ur anslaget Stöd lillidrotten under jord-bruksdepartementeis huvudtitel. Överenstämmermed departementsförslaget i de delar som rör hälsovård. Utredningen harhärutöver föreslagit att anslaget skall omfatta även medel för motionsidrott. Remissinstansernahar inga invändningar mot utredningens förslag. Skälför departementsförslaget och vissa kommentarer till detta Destatliga bidragen till studerandehälsovården och motionsidrotten är i dagsplittrade pä flera anslag och huvudtitlar. Ersättning för läkarvård utgår uranslaget Bidrag till sjukförsäkringen under socialdepartementels huvudtitel.Vidare utgår medel ur anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård för studerandeoch ur vissa högskoleanslag under huvudtitel.Slutligen utgår medel till molionsidrotten ur anslaget Stöd till idrotten underjordbmksdeparlementets huvudtitel. Sammanlagtutgick /81 ca 8,5 milj- kr. i statliga anslag till studerandehälsovärdenoch molionsidrotien. Härtill kom de studerandes egna bidrag som uppgick till ca6 milj. kr. och bidrag frän kommuner och landstingskommuner pä ca 1,1 milj. kr. Anslagensfördelning på de olika berörda orterna finns redovisade i utredningensbelänkande (se bil. 1 s. 32). Verksamheten har olikaomfattning på olika orter. Pä några orter saknas studerandehälsovärd helt.Utredningen räknar med att ca 16000 studerande inom den statliga delen avhögskolan står utanför hälsovårdsorganisationen. Enligt mina förslag börflertalet av dessa studerande nu via sina studerandekårer få del avverksamheten. I likhet med utredningenförutsätter jag att de studerande även i fortsättningen skall bidra tillverksamheten och vill här erinra om vad jag har anfört om. Vidare utgår jag ifrån att landstingskommunerna och kommunernaskall ha samma intresse som av att bidra till verksamheten. 1982/83:129 16 När jag nu föreslår en ändrad inriktning förstuderandehälsovården är det naturligt att ocksä föreslä alt bidragen tillverksamheten samlas under ett anslag. Formerna för att finansiera verksamhetenbör bidra lill att utveckla hälsovården i överenstämmelse med de uppställdamålen. Så är inte fallet med ersättningen från försäkringskassan.Ersättningen står nämligen i direkt proportion till omfattningen av desjukvårdande insatserna. Det nya anslaget för studerandehälsovård bör inle inrättasförrän de föreslagna förändringarna beträffande inriktning och organisation . Jag återkommer till den frågan i samband med att jag behandlargenomförandet av mina förslag. I samband med överförandet av medel från Bidrag tillsjukförsäkringen bör möjligheterna för de av sluderandeorganisalionerna drivnaläkarmottagningarna alt erhålla ersättning från enligtbestämmelserna om annan läkarvård i läkarvårdstaxan (1974:699) upphöra. Det nya anslaget bör disponeras av UHÅ och fördelas på deberörda högskoleenheterna. Fördelningen bör göras med huvudsaklig hänsyn tillantalet studerande på varje ort. I ett inledningsskede är det emellertidnödvändigt att också ta hänsyn lill nuvarande ulbyggnadsgrad och olikaförhållanden i övrigt. Statsbidrag enligt den nya ordningen bör första gängenutgå /86. UHÅ skall vara central myndighet för studerandehälsovärdenfr. Utredningen har föreslagit alt de studiesociala nämndernainrättas och att UHÅ blir tillsynsmyndighet . Inga invändningar anförs mol utredningens förslag. Skäl för departementsförslaget och vissa kommentarer tilldetta Mina här framlagda förslag om nytt statsbidragssystem förstuderandehälsovården bör kunna genomföras sä att den nya ordningen fungerarfrän /86. När det gäller den ändrade inriktningen på verksamhetenkan det bli nödvändigt med en något längre övergångstid. Det kommer säkertockså att ta alt få lill stånd verksamhel på de orter där sådansaknas . Jag räknar emellertid med att de övergångsproblem Prop.1982/83:129 17 somkan komma att uppstå skall gå att lösa inom ramen för de närmare bestämmelserför verksamheten, som jag avser alt föreslå regeringen att utfärda. Studiehjälpssystemetinfördes efter riksdagsbeslut är 1964. Inom ramen för systemet ulgår bl. a.kostnadsersättning i form av resetillägg till elever i gymnasial utbildning somgör dagliga resor mellan hemmet och skolan. Ersättningen har formen av etltillägg till studiebidraget och utgår enligl särskilda regler som bl. a.innehåller krav på resväg av viss längd. Bidraget motiverades i betänkandet (SOU1963:48) Bättre studiehjälp bl.a. med behovet av att främja mer likvärdigautbildningsmöjligheter för ungdom i glesbygd och mindre tätorter. Resetilläggenär maximerade och administreras av skolförvaltningarna, som rekvirerarersättning för utgivna belopp från centrala sludiestödsnämnden (CSN). CSNutfärdar också föreskrifter om hur bestämmelserna om resetillägg i studieslödslagen(1973:349) och studieslödsförordningen (1973:418) bör tillämpas. Tilläggbetalas ul till eleven (eller målsman) som själv planerar sitt resande, löser biljettosv. Trafikplanering speciellt inriktad pä att tillgodose elevernas behov av resemöjlighelerförutsätts inte i systemet. Detta torde vara en bidragande orsak till att den kollektivlrafikserviceeleverna kan utnyttja varierar högst avsevärt. Andelenelever med resetillägg är ca hälften av samtliga studiehjälpsberättigadeelever. Detta innebär att omkring 146000 elever kan beräknas få resetilläggunder /84. Genomtillkomsten av länshuvudmän enligt lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektivtrafik har förutsättningarna för planering av elevernas resor till ochfrän skolan förändrats. 1 nägra län har detta medfört atl huvudmän ochskolförvaltningar har tagit på sig ett ansvar för att planera och anordnareseservice. De bestämmelser som reglerar resetilläggen är emellertidinte anpassade till etl sådant system. 1 dessa län har därför ett byråkratisktsystem byggts upp bl. a. för att via fullmakt från bidragsmoltagarna föra överresetilläggen till länshuvudmannen. Frän elevernas synpunkt har fördelarnavarit betydande; de slipper göra kontantut-lägg för biljettinköp, får färdbevissom är giltiga under hela skolåret, osv. Förslagom förändring av den ekonomiska ersättningen för elevernas resekostnader harframförts i en rad olika sammanhang. skisserade ibetänkandet (SOU 1977:31) Studiestöd Alternativa utvecklingslinjer ett förslagom överförande av ansvaret för elevresorna till kommunerna. Flertaletremissinstanser uttalade sig positivt om delta förslag, men bl.a. framhöll att kommunerna vid etl överförande måste kompenserasför de ökade kostnaderna. 1982/83:129 18 enutvecklade sill förslag i promemorian (Ds U 1978: 15) Gymnasieskoleel-vernasresor och inackordering. CSNframförde förslag om förändringar av reselilläggen bl.a. i sin anslagsframställningför /80. Nämnden föreslog då bl.a. att eleverna i stället för schabloniseradersättning, skulle få ersättning för sina fakliska resekostnader. Kommun-och landslingsförbunden framlade i en gemensam skrivelse lillutbildningsdepartementet förslag om förändringar av stadganden istudiestödsförordningen (1973:418), som reglerar resetilläggen. Utgångspunktenför de förslag till förändringar som framförts frän olika håll har varit att denu gällande reglerna skapat administrativa problem och varit svåra atltillämpa. Mot denna bakgrund är jagnu beredd att föreslå etl förändrat system för ekonomisk ersättning förgymnasieskoleelevernas resor. En utgångspunkt för förslaget är altkostnadsfördelningen mellan staten och kommunsektorn skall förbli oförändrad.En annan utgångsjDunkt är att elevernas resemöjligheter inte får försämras. Demedel som budgetproposition beräknats för resetillägg under anslagetStudiehjälp m.m. omvandlas till ett riktat statsbidrag till länshuvudmännen. CSNfördelar dessa medel med undantag av vad som beräknas åtgå i ersätlning förresekostnader till svenska elever som studerar i utlandet -till länshuvudmännen,som lämnar nämnden nödvändigt underlag för denna fördelning. Framställning ommedel för kommande budgetårs statsbidrag görs av CSN. En årligkostnadsprövning bör liksom ske. Föratt få tillgång till statsbidraget åtar sig länshuvudmännen att ansvara för dedagliga resorna till och frän skolan för de studiehjälpsberättigade elever somhar sin skolgång förlagd lill resp. huvudmans område. Ersätlningför resekostnader till gymnasieelever som är svenska medborgare och studerarutomlands skall även fortsättningsvis kunna utgå enligl särskilda regler somfastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Dessaärenden bör även fortsättningsvis handläggas hos CSN. Medel för denna verksamhelingår för /84 i den summa som beräknats för resetillägg i 1983 ärsbudgetproposition. Skälför departementsförslaget och vissa kommentarer till detta Fr.o.m.den 1 juli 1983 kommer länshuvudmän för den lokala och regionalakollektivtrafiken atl finnas i samtliga län. Kommunerna och landstingskommuneni resp. län svarar för länshuvudmännens verksamhet som kan drivas somkommunalförbund eller i form av aktiebolag där Prop.1982/83:129 19 samtliga aktier ägs av landstingskommunen och kommunerna.Länsbolagens tillkomst förbättrar förutsättningarna för att planera ochgenomföra kollektivtrafik sä att den tillgodoser elevernas behov av godakollektivtrafikförbindelser mellan hemmet och skolan. Vidare kommer ett överförandeatt innebära betydande administrativa vinster för såväl CSN som förlänsbolagen. Utformningen ay detaljregler kan genom förslagel föras ned påregional nivå och alltså ske utifrån god kännedom om lokala förhållanden. Förelevernas del kommer den föreslagna ordningen bl. a. att innebära att de i deallra flesta fall slipper göra konlantullägg vid biljeltinköp. Genom att trafikeni större utsträckning kan planeras utifrån elevernas resebehov kan t. ex.kortare restider uppnås. Det kan också förutsättas atl färre elever kommer atttvingas bo inackorderade på skolorten. Fördelningenav det riktade statsbidraget bör göras med utgångspunkt i vad som utgått iresetillägg inom resp. huvudmans område under /82. Jagförutsätter att fördelningen /84 görs på ett sådant sätt, attdet inte inom någon huvudmans område utgär mindre statligt stöd till gymnasieelevernasresor än vad som skulle ha varit fallet vid ett bibehållande av det nuvarandesystemet. CSN kan vid fördelningen ta hänsyn till t.ex. de senaste årens taxe-och elevutveckling och efter inhämtande av synpunkter från landstings- ochkommunförbunden göra önskvärda justeringar. Fördelningen av medel för kommandebudgetår kan göras på grundval av erfarenheter frän /84. Enligt vadjag erfarit är länshuvudmännen .beredda att åta sig de uppgifter ett ansvarför elevresorna innebär. Under beredningen av detta ärende har överläggningarmed företrädare för och ägt rum.Jag har också övervägt frågan i samråd med chefen för . förordning jag avser alt föreslä regeringen att utfärda kommer de närmarevillkoren för statsbidraget atl regleras. Jag är medveten om att det inle kommer att vara möjligtför länshuvudmännen att erbjuda samtliga elever kollektivtrafikservice.Huvudmannen bör därför få avgöra om en elevs resor skall göras medkollektivtrafik som huvudmannen svarar för, med annan kollektivtrafik eller, ommöjligheter att resa kollektivt saknas, på annat sätt. Elever som åsamkaskostnader för sina resor till och från skolan, skall ersättas för detta avhuvudmannen. En riktpunkt för ersättningens storlek kan vara kostnaden för resaav motsvarande längd enligt statens järnvägars månadskortstaxa för andraklass. Länshuvudmannens beslut skall inte kunna överklagas. Länshuvudmännens ansvar för elevresorna skall omfattasamtliga studiehjälpsberättigade elever som studerar vid läroanstalter i länetoch som har en färdväg till skolan som uppgår till . I denmån resor till och från skolan går över länsgräns bör huvudmännen sins emellanlösa eventuella problem. Den länshuvudman inom vars område skolan är belägen äransvarig för att resebehovet tillgodoses. 1982/83:129 20 Studiehjälpsberättigadeelever som bor och studerar utomlands är ofta inte folkbokförda och saknaralltså hemortskommun i . Det är därför lämpligt att handläggningen avärenden som rör dessa elever även fortsättningsvis sköts centralt av CSN. 2.3Tillfälligt förhöjd premie vid förtida återbetalning av studiemedel I årelsbudgetproposition har jag anmält att jag övervägde atl senare framlägga förslagom en tillfälligt förhöjd rabatt till dem som i "förtid återbetalarstudiemedel. Jag är nu beredd atl framlägga förslag i denna fråga. Reglernaför återbetalning av studiemedel har alltsedan systemets införande i mitten av1960-talel haft en utformning som avviker från vad som gäller förändrakreditsystem. Vissa tekniska förändringar har gjorts , menhuvuddragen har behållits: - ålerbetalningsskyldigheten ärvillkorlig och beroende av individens ekonomiska situation under vart och ettav de kalenderår som äterbetal-ningstiden omfattar, - kvarvarandeåterbetalningsskyldighet upphör i princip om den återbetalningsskyldigeavlider eller när han/hon har fyllt , -detbelopp som skall återbetalas är räntefritt, men i gengäld förhöjs beloppetvarje år enligt särskilda regler; dessa regler innebär att förhöjningensker med ett regleringstal som motsvarar förändringen i konsumentprisindex mensom inte får överstiga ell garantilal som f. n. år 1,042, -deårliga återbetalningarna (benämnda avgifter) ökar i takt med regle-ringslaletoch är därför relativt jämnt fördelade över hela återbetalnings-tiden. Studiemedelssystemetär utformat på sitt speciella sätt för att det skall samverka med de mål somgäller utbildnirigspolitiken i stort. Studiemedlen skall dels göra det möjligtför alla att, oavsett föräldrarnas ekonomiska situation, bedriva studier, delserbjuda trygga villkor för återbetalningen. Återbetalningsreglerna medför - utöverdeförsäkringsliknande villkoren för när återbetalningsskyldighet föreligger underett enskilt år - att bördan relativt selt och i förhållande till ettkonventionellt banklån blir liten i böljan av återbelalningsperioden för attsuccessivt öka i löpande penningvärde. Denna profil överensstämmer inormalfallet med individens in-komslutveckling efter studiernas slut. Ävenom man bortser från den viktiga förmån som det innebär att ha en fastställdrätt till uppskov med och avskrivning av ålerbetalningsskyldigheten, sä är återbelalningsvillkorenför studiemedel även i övrigt gynnsamma. Detta hänger samman dels med huråterbetalningarna är periodiserade 1982/83:129 21 över tiden, dels med sättet att beräkna det regleringsialvarmed återbeial-ningsbeloppet och de årliga ålerbetalningarria förhöjs. Återbetalningsliden för studiemedel är lång. Inormalfallet avslutas den då den älerbetalningsskyldige fyller , men denkan komma att utsträckas till dess han/hon fyller . Den kan alltsåomfatta eller ibland i praktiken . 1 samma mån som återbelalningsreglerna är gynnsamma för deåterbetalningsskyldiga, är de oförmånliga för staten, söm tillhandahållerkrediten. Det är därför av intresse för staten att återbetalningarna kan görasi snabbare takt än vad reglerna kräver. Redan nu finns i reglerna béstämmeU sersom innebär atl man får en viss premie om man gör frivilliga återbetalningar iförtid. Premien innebär i korthet, att det inbetalda beloppet förhöjsmed en tiondels procent för vart och ell av de år som återstår lill och med detår dä den älerbetalningsskyldige fyller . dock högst méd tre och en halvprocent. Studiestödslagen (1973:349) förses med elt tillägg, variregeringen bemyndigas att för viss angiven tidsperiod tillämpa förmånligareregler vid förtida återbetalning av studiemedel än vad som gäller enligt 8kap! Skäl för departementsförslaget och vissa kommentarer tilldetta Från siatens sida finns ell iniresse - inle minsl irådande statsfinansiella läge - av att tillfälligt ytterligare sfimulera en tidigareläggningav återbetalningarna av studiemedel. Under förutsättning av atlstudiestödslagen ändras på angivet sätt avser jag därför att föreslåregeringen att utfärda bestämmelser som innebär, att den som denI juli - frivilligt och återbetalar studiemedelfår en förmånligare premie än f.n. Bestämmelserna bör gälla endast den förvilken studiemedelsavgifi har fastställts och som fr. o. m. är 1984 har kvar av återbetalningstiden. Den förmånligaste premien bör självfalletutgå vid inbetalningar som avser såväl hela som del av den kvarstående återbetalningsskyldigheten. Innebörden i bestämmelserna bör vara, atl de berördaåterbetalnings-skyldiga erhåller en högre premie vid frivillig - förlidaåterbetalning än vad som följer av bestämmelserna i 8 kap. 57 §,studiestödslagen. Premien bör vara följande. blir premien vid frivillig återbetalning av studiemedel 9 10 II 1213 14 15 16 17 18 19 20 eller flera återbetalningsär Med återbetalningsår förstås i detta sammanhang varje årsom studiemedelsavgift kan beräknas bli debilerad med utgångspunkt dels i denvid ingången av kvarvarande återbetalningsskyldigheten, dels i årsbeloppetför 1983 enligt 8 kap. 22 § studiestödslagen. Som framgår av vad jag har anfört innebär mittförslag att en ganska betydande premie kommer att utgå i många situationer, ochmed inte för den som har minsl 20 återbetalningsär kvar. Dettakan förefalla stötande eftersom det endast är de, som kan skaffa fram ett visstkapital, som kan tillgodogöra sig premien och eftersom premien i kronor räknatblir störst för dem som kan göra de största frivilliga återbetalningarna. Jag vill emellertid i detta sammanhang återigen framhålla,au reglerna för återbetalning av studiemedel är sådana att de normalt medförstora subventioner för dem som utnyttjar hela den långa återbetalningstid somreglerna medger. Det är givetvis omöjligt att för de långa perioder det härgäller göra några säkra bedömningar av hur alla i sammanhanget relevantafaktorer kommer att utvecklas. Men om penningvärdet förändras på samma sättsom och om regleringstalet för beräkningen av den åriigaåterbetalningsskyldigheten fortfar att innebära en uppräkning med 4,, så blirvinsten stor för dem som har läng återstående återbetalningstid. Milt förslagom tillfälligt höjda vid frivillig återbetalning innebär i detperspektivet endast ett erbjudande om att tillgodogöra sig denna vinstomedelbart. Jag har i denna fråga samrått med chefen förfinansdepartementet. I enlighet med det anförda har inomutbildningsdepartementet upprättats ett förslag fill ändringar i 1 kap. 2 §, 3kap. 3 och 9 §§ samt 8 kap. 57, 69 och 85 §§ studiestödslagen (1973:349). Prop.1982/83:129 23 Jagövergår nu till att ta upp vissa anslagsfrågor för /84..