prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Motivethärtill var att förutom propylalkoholoch isopropylalkohol är även andra alkoholer och etrar länkbaratillsatser för alt förbättra blandbarhelen mellan metanol och bensin och för atl öka toleransen motvallenstörningar. MTBE har under del senasie året i växande ulslräckningkommil alt användas som blandningskomponenl i bensin. Andelen MTBE i drivmedel kan uppgå lill5-10%. Någon anläggning för fillverkning av MTBE finns inle i varför all MTBEimporteras. Användning av MTBE har två fördelar för oljeföretagen.Den är dels en oktanhöjande komponent, dels skattemässigt fördelaktig. TUl premium-bensin behövs någonform av oktanhöjande komponent. Det finns dock andra allernativ än MTBE. Enligl gällande skatlebestämmelser är summan avbensinskatt och energiskall per liler för alkoholer och etrar, medanden är per liler för bensin. Energiinnehållet per liler är förmetanol av bensinens medan energiinnehållet i MTBE är avbensinens. De gällande skatlebeslämmelserna för MTBE innebär enkraftig subventionering avdetta ämne och ell visst skattebortfall. En inblandning av MTBE i bensin om t.ex. innebär alt den erlagda skatten blir lägre per liler än vad den är för normal bensin.Del pris som konsumenten får betalaär dock detsamma. Enligl uppgift från var den genomsnittliga inblandningen i bensin avalkoholer och etrar och . Del ämne som inblandats har nästan uteslutande varit MTBE. På årsbasis innebär detta eltskattebortfall om ca 100 milj. kr. OED anför i sinrapport all gällande skatlesubvenlionering av MTBE ulgör elt av deavgörande hindren för låginblandning av metanol i bensin. I sitt yllrande överenergiskattekommitténs förslag föreslår OED därför all den rådande skatlesubvenlioneringen avetrar las bort. Jag anser mot denna bakgrund altskatlesubvenlioneringen av MTBE börupphöra. Om en energineulral beskattning eflerslrävas bör summan av bensinskatt och energiskatt för MTBE vara ungefär80% av motsvarande summa förbeiisin. Del finns dock enligl min mening inle anledning atl införa en nyskattenivå i lagstiftningen. Samma skattesats bör därför - i likhet med vad som gällde före -lillämpas för MTBE och bensin. Detta kan uppnås genom all 1 § förstastycket b) och 2§ andra Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 127 stycket bensinskatlelagen ändras så all etrar avmetanol och etanol inle längre omfattas av dessa lagmm. Ändringen bör träda ikrafl . I enlighet med vad jag har anfört har inomindustridepartementet upprättats förslag lill lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskall. Förslaget har upprättats i samråd med chefen förbudgetdepartemenlet. Med hänsyn till all lagrådets hörande skulle saknabetydelse på gmnd av frågans beskaffenhet är del enligl min mening intemotiverat alt inhämta lagrådets yllrande över lagförslaget. Förslagel bör fogaslill protokollet i delta ärende som bihang 4. Jag vill avslutningsvisredogöra för OED:s analys av andra drivmedelsalternativ än M 100 ochlåginblandning av metanol. OED:s analys avblandbränsten visar alt en inblandning av metanol, s. k. M 15-bränsle ärbehäftad med betydande kostnader. Främst nämns motorförändringskostnader ochkostnader för förändringar i distributionssystemet. OED överlämnade delulredningarrörande distributionssystem för metanolblandad bensin. I delegationens arbetehar nu en ny beräkning avseende prisnivå genomförts. De totalainvesteringskostnaderna för all skapa ell distributionssystem för ell oblyalmen icke blyfritt M 15 bränsle beräknas uppgå lill ca 950 milj. kr. Extratransport-, hanterings- och underhållskostnader beräknas uppgå lill drygt 20milj. OED konstaterar atl del inlernalionellaintresset för atl introducera biandbränslen har minskal avsevärt under desenasie åren. Blandbrän-sleallemalivel har därför förioral i aktualitet. De M15-försök som har genomförts i olika länder har medfört all del redan nu finnstillräcklig erfarenhel om del senare skulle bli aktuellt alt introducera M15. Enligl OED bör nupågående försök och prov i avslutas och en utvärdering göras. Härutöverbör arbetet beträffande M 15 inriktas på alt följa den internationellautvecklingen samt all fastställa en bränslespecifi-kation baserad på de försöksom har genomförts. OED redovisar atl produktionskostnaderna företanol är och under överskådlig fid förväntas förbli för höga för all etanolskall kunna utgöra elt alternativ till bensin. Del är enligl OED t. o. m. tveksamtom etanol kan komma alt bli ekonomiski för användning vid låginblandning avalkoholer i bensin. Användningen av etanol som drivmedel i bygger påför landet specifika fömtsällningar, som inle är tillämpliga i . Motorgas år enligl OED snarare ell komplemenl änelt alternativ lill dagens drivmedel. Eftersom också molorgas är enpetroleumprodukt, medför inlroduklion av molorgas knappast ökad handlingsfriheteller minskad sårbarhet. Molorgasens främsta fördelar frän miljösynpunkt ärfrånvaro av bly och mindre utsläpp av cancerframkallande ämnen. Den främstanackdelen från miljösynpunkt är all bilarna f. n. byggs för gas/bensindrift 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 128 och inle optimeras för enbart gasdrifl, vilket kanmedföra instabila driflför-hållandenoch högre kväveoxidulsläpp. Under gynnsamma betingelser skulle molorgas kunna svara för av drivmedelsmarknaden i . harnyligen beslutat bygga en anläggning för produktion av syntetisk bensin ur nalurgasbaseradmetanol. Enligl OED är f n. mycket lågrävamkoslnad en förutsättning för all framställning av syntetisk bensin skallvara konkurrenskraftig. Eldrivna fordon kan enliglmin mening vara elt utvecklingsalternativ för-främsl kollektivtrafik och vissadislribulionsflollor. Försök med sådana fordon har genomförts av bl.a.post- och televerken. Delprogrammet Alternativa drivsystem m. m. inomenergiforskningsprogrammel omfattar bl. a. insatser för utveckling avelfordon. Jag hemställer atlregeringen dels föreslår 1. alt antaga förslagel lill lag omändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 2. all la del av vad jag har anfört omintroduktion av alternativa drivmedel. 1982/83 Anslag '21357000 1983/84 Förslag 19987000 ' Anslagel Central förvaltning pä energiområdet:Förvaltningskostnader Från anslagel bestrids under innevarandebudgetår förvaltningskostnader m.m. för energibyrån och viss del avadministrafiva byrån vid statensindustriverk (SIND), vid (I 1974:05), oljeersällningsdelegalionen (I 1979:01) och delegationen (I 1980:08) för uppbyggnad av enoljeersältningsfond. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Beräknad ändring 1983/84 (4- 236000) (4-1813 000) Medel som tillförs anslaget a) anslaget E4. rådgivning m. m. för att c) anslaget . av ärenden enligt lagen (1981:1354) om allmänna Avgifter för koncessions- och I de riktlinjer förenergipoUliken som beslutade (prop. 1980/81:90 bU. 1,NU1980/81:60, rskr 1980/81:381) ingick ett beslul om omorganisation avförvaltningsmyndigheter och vissa andra organ inom energiområdet. Enligl dellabeslul skulle inrättas en ny myndighet - statens energiverk -för framför allt energililtförselfrågor men även vissa övergripande uppgifterinom energianvändningsområdel. Den nya myndighetsorganisationen skulle vidareenligl dessa riktlinjer omfatta elt organ - oljeersällningsfonden - förhantering av ärenden enligt förordningen (1980:1085) om stöd för åtgärder föralt ersätta olja, m.m. och elt organ - energiforskningsnämnden - förlångsikliga och övergripande uppgifter vad gäller energiforskning. En kommitté fillkalladesför all dels utarbeta förslag lill organisation för och lokalisering av dessaorgan, dels medverka i arbetet med att genomföra den nya organisationen.Kommillén har antagit namnet organisationskommittén (11981:04) för statensenergiverk m.fl. organ inom energiområdet (). Mol bakgmnd av förslagfrån lade den dåvarande regeringen budgetproposition (prop.1981/82:100 bU. 17 s. 78-96, 104-110 och 9 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 130 188-192) fram förslag lill organisation och resurser förstatens energiverk, oljeersällningsfonden och energiforskningsnämnden. Iförslagel ingick att oljeersällningsfonden skulle inrättas som en myndighet. Med hänsyn lill allfrågan om energimyndigheternas lokalisering var olöst ansåg all delvar olämpligt atl inrätta statens energiverk redan den Ijuli 1982. beslul(NU 1981/82:28, rskr 1981/82:246) innebaratt tidpunkten för inrättandet av statens energiverk ändrades till . Vidare ansåg atlbehovel av ökad samordning på energiområdetstarkt talade för all oljeersältningsfondens verksamhel inordnas i den cenirala energimyndigheten.Riksdagen hemställde därför hos regeringen om elt förslag lill organisation där oljeersällningsfonden ingår i verkel. För den verksamhetoch de organ som avsågs ingå i den nya cenirala energimyndigheten inkl.oljeersällningsfonden anvisade medel för /83 underanslagen E 1. Central förvaltning på energiområdet: Förvaltningskostnader ochE 2. Central förvaltning på energiområdet:Utredningar m. m. och information. beslutadevåren (NU 1981/82:30, rskr 1981/82:356) att energiforskningsnämnden skulleinrättas . Vid sin behandlingav prop. 1981/82:151 om ålgärder mot försumingen uttalade jordbmksulskotlel (JoU1981/82:35) i fråga om administrationen av del i propositionen föreslagnastödet lill anordningar för alt minska svavelutsläppen vid eldningsanläggningar, all utskottetutgick från all regeringen i samband med del av beställdaorganisationsförslaget för statens energiverk även tar upp frågan hur dettastöd skall handläggas. Riktlinjer för denna verksamhel har jag tagit upp i delföregående! har med anledning av riksdagensbeslul i lilläggsdirekfiv (Dir 1982:45) fålli uppdrag all la fram elt underlag som medger omprövning av oljeersättningsfondens ställning, dvs. alt lämnaförslag till hur oljeersällningsfonden kan föras in i siatensenergiverk. Utgångspunkten skulle enligltilläggsdirektiven vara de riktlinjer för organisation av statens energiverk som föreslogs i 1982 årsbudgetproposition. skulle också redovisahur handläggningen av slöd fill anordningar för all minska svavelutsläpp kan administreras saml vilka resurser sombehövs för della ändamål. Enligltilläggsdirektiven skulle med utgångspunkt i organisationsförslaget lägga framanslagsframställning för /84 avseende statens energiverk.Härvid borde enligl direktiven även de budgelmässiga konsekvenserna av en organisafion däroljeersällningsfonden utgör en egen myndighet redovisas. Med anledning avriksdagens beslut alt skjuta upp inrättandet av statens energiverk har flerakommittéer fåll tilläggsdirektiv rörande verksamheten fram tillden . Oljeersällningsdelegalionen har i tilläggsdirektiv (Dir 1982:43) fåll i uppdrag all fullgöra vissauppgifter rörande oljeersält- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 131 Delegationen för uppbyggnad av enoljeersältningsfond har fåll sill uppdrag förlängt till dess energiverketinrättas. 1 filläggsdirektiv (Dir 1982:44) lill energisparkommitténangavs all ansvaret för den sektorinriktade information inom energiområdet som energisparkommittén harbedrivit fr. o. m. skall föras över lill de myndigheter som harsekloransvar inom energiområdet. Vidare fick energisparkommittén iuppdrag atl förbereda och inleda statens energiverks arbete med all utarbetaunderlag för den omprövning av del samlade energihushållningsprogrammel somenligl angivna riktlinjer skall äga rum omkringår 1985. Vad gäller frågan omlokalisering av de nya energimyndigheterna är bakgrunden följande. har enligt sinadirektiv (Dir 1981:29) haft i uppdrag atl redovisa förslag tilllokalisering av statens energiverk, oljeersättningsfonden och energiforskningsnämnden.OKE har redovisat överväganden och förslag i rapporten (Ds 1 1981:23)Lokalisering av energimyndigheterna. En redogörelse för innehållet i rapportenhar lämnals i budgetpropositionen 1982 (prop. 1981/82:100 bil. 17 s. 82-84).OKE förordade att energimyndigheterna borde lokaliseras lill en plats i Slockholm som ärväl belägen från kommunikationssynpunkt. förordade vidarealt regeringen, i avvaktan på slutliga beslul ilokaliseringsfrågan, möjligl skulle besluta om en förläggning, eventuellt avtillfällig natur, av energimyndigheterna lill tillgängliga lokaler iSlockholm. Innebörden härav var alt och oljeersällningsfonden skulleplaceras i anslutning lill på i de lokaler som hade disponerats av delegationen för energiforskning. Föredragandenanförde i budgetpropositionen all etl stort anlal framställningar hadekommil in med anledning av frågan om lokalisering av energimyndigheterna,bl. a. från länsstyrelser, kommuner och företrädare för personalen vidberörda myndigheter. I samband med dessa framställningar hade materialöverlämnats som enligt föredragandens mening borde analyseras nogainnan ell slutligt beslul fattades. I avvaktan på alt beredningen inomregeringskansliet slutfördes var föredraganden inle beredd all la ställning tilldenna fråga. Föredraganden räknade med all återkomma med förslag i lokaliseringsfrågan våren1982. Föredragandenanförde vidare all han avsåg alt, i avvaktan på att slällning kunde las ilokaliseringsfrågan, föreslå regeringen all vidta ålgärder i enlighet med lill tiUfällig lokalisering av energimyndigheterna i de delar della befannsnödvändigt. Den 21 januari 1982beslutade regeringen all ge i uppdrag all i samråd med planera och ställa i ordningtillfälliga lokaler i för energimyndigheterna. Näringsulskoltel (NU 1981/82:28) anförde att del enliglulskotlets me- Prop.1982/83:100 Biiaga 14 Industridepartementet 132 ning inle kunde komma i fråga all riksdagenskulle besluta om lokaliseringsort för energimyndigheterna utan atl avvaktaregeringens förslag. beslutade alt som sin mening gé lill känna vadutskottet anfört. (I 1981:04) för statensenergiverk m.fl. organ inom energiområdet () Enligl sinafilläggsdirektiv skall lämna förslag lill hur oljeersällningsfonden kanföras in i statens energiverk. Utgångspunkten bör härvid vara de riktlinjer förorganisationen av statens energiverk som föreslogs i 1982 årsbudgetproposition. Dessa förslag utgick från det förslag lill organisation förenergiverket och oljeersätlningsfonden som presenterades av . I det följandesammanfattas i elt förslag lill organisation och uppgifter för statensenergiverk dels de delar av OKE:s förslag som är tillämpliga idel nya förslagel, dels OKE:s förslag lUl hur oljeersältningsfondens uppgifterhelt kan föras in i verkel och hur slödel fill anordningar för all minskasvavelutsläppen kan administreras. Inför valet avorganisation för statens energiverk diskuterade tvä modeller, nämligen ensakområdesmodell och en funklionsmodell. I sakområdesmodellenbyggs organisationen upp efter de sakfrågor som organisationen har ansvar för,t. ex. el, värme, bränslen. Vid val av denna modell kan frågor som har storenergipolitisk betydelse ges en framskjuten plats i organisationen. Principen förfunklionsmodellen är all likartade uppgifter, t.ex. planering,utredningsverksamhet, myndighetsutövning, stödgivning, vardera hålls ihoporganisatoriskt. En sådan modell skulle t. ex. kunna innebära atl allaplanerings- och utredningsuppgifter samlades till en enhet. har funnit all varkensakområdesmodellen eller funklionsmodellen i renodlad form kan uppfylla kravetpå både slor flexibilitet och snabb omställning till den nya organisationen.OKE föreslår därför en organisation som grundas i en sakområdesindelning menmed starka funktionella inslag. anser all del ärväsentligt all organisationen byggs upp med utgångspunkt i all energipolitikenbedrivs i en dynamisk omgivning. Många av energipolitikens styrmedel ärförhållandevis nya. Effekterna av dem är därtor liU slor del okända.Utvärderingar kan komma atl leda fill atl vissa mål och medel behöver omprövas,vilket medför ocksä att organisationsförändringar blir nödvändiga. Dettainnebär all organisationen måste ges en sådan utformning all den någorlundasnabbt kan anpassas lill förändringar. Del innebär också all ingenorganisafionslösning kan ses som slulgUtig. En beredskap att ändraorganisationsstrukturen måste ständigt finnas, anser . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 133 Siatens energiverksuppgifter kan enligt kort sammanfattas på följande sätt: - planeringoch utredningsverksamhet som underlag för energipoliliska beslut, - slödlill och planering av forsknings- och utvecklingsverksamhet vad gällerenergitillförsel som har betydelse för energiförsörjningen pä kort och medellång sikt, - vissaövergripande uppgifter när det gäUer energianvändning, - frågorom energiplanering, - vissinformation och utbildning inom energiområdet, - tillståndsfrågorför energisystem, råd, riktlinjer saml föreskrifter och tillsynsfrågor, - övergripandeplanering och inriktning av statligt slöd för oljeersätlning, - ärendenenligl förordningen (1980:1085) om slöd för ålgärder för att ersätta olja, m.m., - slödlill anordningar för att minska svavelutsläppen, - övrigauppgifter inom energiområdet, i den mån sådana uppgifter inle åvilar annan myndighet. Myndighetsorganisalionenskall byggas upp inom ramen för befintliga resurer. har vid beräkningen av befintliga resurserutgått från del antal tjänster som i 1982års budgetproposition beräknades för och oljeersättningsfonden, dvs. sammanlagt 177 tjänster. anser att vissa rationaliseringsvinster bör kunna erhållasnär oljeersällningsfonden förs in istatens energiverk. Under budgelårel 1983/84 bör del enligt OKE:s bedömning vara möjligt att handlägga det nyastödet lill anordningar för allminska svavelutsläppen inom ramen för dessa rationaliseringsvinster. Utgångspunkten förOKE:s organisalionsförslag har varit de uppgifter som kommer attha. Dämlöver gäller alt huvudprincipen för den nya myndighetsorganisalionen äratl planering och verkställighet av uppgifter inom energilillförselområdet bör ske i närasamverkan. En fömtsättning föralt den nya myndighelsorganisafionen skall fungera effekfivt är ändamålsenligasamverkansformer mellan organisationen och dess omvärld. En betydande del avdenna samverkan kommer naturligtvis altsuccessivt komma lill stånd på informella vägar. Mellan ochenergiforskningsnämhden föreligger enligt OKEell behov av nära löpande samverkan i fråga om planering av energi-forskningsprogrammets program Allmännaenergisystemstudier. bör därför vara representerat ienergiforskningsnämndens planeringsråd för detta program. Behov av närasamverkan föreligger också i frågaom planering av verksamheten inom programmet Energitillförsel. Genom sam- eller näringslokalisering av verket ochnämnden skapas goda fömtsättningarför samverkan mellan berörda handläggare inom de båda myndigheterna. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 134 och energiforskningsnämnden utöver vad somförordas i fråga om del nämnda planeringsrådei torde enligl OKE:s mening intebehövas. Behovel avavnämarinflylande och kontakter med myndigheternas intressenter bör i vissutsträckning tillgodoses genom representation i styrelser, räd och nämnder. För energiverkelsvidkommande anser atl del bör vara värdefullt om dess styrelse kunde gesell visst parlamentariskt inslag. Dämlöver bör styrelsen beslå avrepresentanter för väsentliga intressegmpper, t.ex. kommuner, energi- ochindustriföretag. Inom verkel bör beslul ilöpande ärenden rörande energiforskning och rörande slöd frånoljeersättningsfonden inte fallas av verkets styrelse utan av en särskildnämnd, utvecklingsnämnden. För alt säkerställa den kompetens som krävs för allbesluta om slöd inom nämndens hela verksamhels-område kan en möjlighel vara atlvissa ledamöter förordnas alt della i enbart nämndens behandling avforskningsärenden resp. enbart oljeer-sällningsärenden. Inomenergihushållningsområdet och när del gäller statistik och prognoser är ettstort anlal myndigheter och organ verksamma. Ett slort behov av samordningföreligger inom detta område. Vid bör därför enligl finnas ettenergihushållningsråd med uppgift all bistå med dels informationmellan myndigheter som arbetar med energihushållnings- ochenergianvändningsfrågor, dels överläggningar mellan berörda organ i frågorrörande energislalislik och prognoser, dels samordning mellan myndigheter ochorgan i frågor rörande energiinriktad information, särskilt till kommunerna,och utbildning, dels samordning av ener-girådgivningsverksamhelen inom de olikasektorerna. Rådet bör bestå avledamöter från berörda myndigheter. I rådet bör kunna ingå också företrädareför vissa berörda organisationer, t.ex. . För alt biståenergiverket i kontakterna för samverkan med berörda statliga organ,kraftföretag och intresseorganisationer m.fl. i eldislribu-lionsfrågor bör vidverket inrättas ell särskilt råd motsvarande del eldislri-bulionsråd som ärknutet lill SIND. I rådet bör ingå företrädare för elkraftförelag,arbetstagarorganisationer saml kommunala och enskilda intresseföreningar som ärberörda av eldislribulionsfrågorna. föreslås avOKE organiseras nned en styrelse, en generaldirektör, etl planeringskanslisaml fem enheter med tretton underenheter med följande arbetsområden. Planeringskansti'.initiering av Ivärprojekl, avvägningar mellan olika enhetersverksamhetsområden, vissa policyfrågor av juridisk karaktär m. m.. Enhet 1: frägor ombränslen m. m.; tvä underenheter för slöd lill forskning och utveckling ochför oljeersätlningsfondsärenden, en underenhet för myndighels- ochutredningsuppgifter. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 135 Enhet 2: frägor om el ochvärme m.m.; två underenheter för stöd lill forskning och utveckling och föroljeersätlningsfondsärenden saml vid en av dessa underenheter slöd lillanordningar för all minska svavelutsläppen, en underenhet för myndighels- ochutredningsuppgifter vad gäller energiplanering, en underenhet förövriga myndighets- och utredningsuppgifter inom området. Enhet 3: frågor omeldistribution m.m. och elsäkerhet; en underenhet för eldistribution m. m., enunderenhet för elsäkerhelsfrågor. Enhet 4: frågor omenergianvändning, statistik och prognoser, information och utbildning m.m.; enunderenhet för bevakning av energianvändning saml analyser och prognoser, enunderenhet för information och utbildning. Enhet 5: administrativenhet; en underenhet för ekonomi och administraliv service, en underenhet förpersonalfrågor. konstaterar , m. m. och siatens har uppgifter som hänger nära samman med energiverkels uppgifter. EnligtOKE ter del sig därför naturligt all knyta dem lill verkel. Samfidigt måstebeaktas atl nämnderna delvis har karaklär av speciella domstolar med uppgiftalt slita vissa slag av tvister mellan enskilda parter eller göra vissarättsliga bedömningar. Anknytningen till verkel föreslås ske pä ell sådantsätt all adminislrativa vinsler görs utan alt nämndernas oberoende ställningkan ifrågasättas. Detta kan ske genom atl nämnderna med principiellt sammauppgifter och sammansättning får självständig beslutsrätt inom verkel.Formellt flyttas nämndernas uppgifter över på verkel. Nämnderna upphör somsjälvständiga myndigheter men ålemppslår i principiellt oförändrad form inomverkets organisation och utövar verkels beslutsrätt i alla sådana ärenden somde tidigare handlagt. Enligl börenergiverket ställa resurser för sekrelariatsuppgifler, erforderligauiredningar m. m. lill nämndernas förfogande. föreslår också allenergiverket - i stället för SIND - blir chefsmyndighet för . I organisationsförslagetingår vidare all biträder med vissa administrativa uppgifter ålenergiforskningsnämnden och använt kärnbränsle. Den av föreslagnaorganisationsmodellen saml förslag fill precisering av personalresurser ocharbetsuppgifter för enheter och underenheter framgår av bihang 5. Organisationsförslagetinnebär i enlighet med beslul alt nämnden förenergiproduklionsforskning, energisparkommittén, oljeersättningsdelegationen,delegationen för uppbyggnad av en oljeersältningsfond, krigsskyddsnämnden förkraftanläggningar, m. m.och statens ström upphör som kommilléer elleregna myndigheter. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 136 Verksamheten vidstatens energiverk skall enligt OKE:s direktiv byggas upp inom ramen förde resurser som disponeras för motsvarande verksamhel.