prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — grundas päalt arbetsmarknadsläget har försämrats och alt inflationstakten har avtagit snabbare än väntat.Dessutom torde de löne- och prisstopp sominförts i en rad länder ha en dämpande effekt. Vidare kan en tendens mot all undanröja indexeringar av löneavtaliakttas och i många länder (bl.a.Danmark, , , och Förentastaterna) har begränsningar av de offentliganställdas löneökningarinförts. Prop.1982/83:100 38 inom tillverkningsindustrin skuUe därmed kunna komma nermed en procentenhet fill 71/inom OECD-området 1983. Med antagande om en vissproduktivitetsökning kan arbetskostnaden per producerad enhet komma att stiga med i genomsnitt itillverkningsindustrin. över de senastefio åren har emellerfid produktivitetsökningen kraftigt avmattats. Ocksävinstandelen ligger generellt sett lägre än 1972. Inflationstaktensjönk snabbare än väntat . OECD-genom-sniltel för konsumentprisernasökningstakt uppgick tiU 7,2%aft jämföras med 12,1980. Menöverslagsberäkningar gjorda av OECD-sekretariatetvisar alt hälften av avmattningen kan hänföras till direkta och indirekta effekter av de fallanderåvarupriserna. När väl den ekonomiska akfiviteten åter tilltar ochefterfrågan på råvaror ökar, kan dennainflationseffekt bli den motsatta, i synnerhet då de senaste årens fallande priser hämmat investeringar iråvaruproduktion. Med den måttliga tillväxt som förutses kan man väntaatt inflationstakten ytterligare avtar, till runt 6 3/i genomsnitt iOECD-länderna. Den varierande graden avframgång länderna haft med inflationsbekämpningen torde leda till att inflationsskillnaderna länderna emellanbestår eller möjligen ökar. Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling Oljemarknaden harunder 1982 karakteriserats av ett överutbud till följd av den låga ekonomiskaaktiviteten i konsumenlländerna. OPEC:s produktion av råolja har sjunkit från över30 miljoner fat per dag 1979 till ca 18 1/2 miljoner fal per dag under senhösten1982. Till följd av den apprecierande dollarn har kostnaderna för oljeimporten i inhemsk valutaökat i de flesta länder. OPEC-länderna har formellt stått fast vid sin officiellaprisslruklur, men några OPEC-länder har dels givit rabatter vid försäljning, delsöver- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget skridit de för varje land fastlagda produkfionslaken.Förväntningar om fallande oljepriser har föranlett förbrukarna att dröja medatt fylla på sina lager. Med en ökad oljeproduktion i länder utanför OPEC ikombination med en väntad relativt måttlig ekonomisk tillväxl kanoljemarknadenkomma att fortsätta att utvecklas svagt med nominellt oförändrade eller t.o.m. fallande oljepriser. De betydandeförskjutningarna i växelkursrelationerna har under del senasie åretpåverkats starkt av ränledifferenserna länder emellan. Men även rent politiskahändelser samt en uppseglande förtroendekris inom det internationeUabanksystemet tycks ha spelat en roll för den fortsatta appre-cieringen avdoUarn . Med avtagande inflationstakt och sjunkanderäntenivå är del sannolikt att de underliggande faktorerna i industriländernafår en ökad betydelse för hur växelkursrelationerna utvecklas. Diagram 2:1 Valutakursutvecklingen för yen och D-markmot LS-dollar 1980-1982 Januari 1980= 100, månadsgenomsnitt, procentuell avvikelse 'Ill'..................................... Mot bakgrund av densvaga ekonomiska aktiviteten har väridshandeln sjunkit . 1 synnerhetutvecklingsländernas import torde ha sjunkit kraftigt. Väridshandelsvolymen bedöms hafallit i förhållandelill föregående år. Under delframföriiggande året antas väridshandeln åter alt växa i takt med aftåterhämtningen och därmed importen i industriländerna tar fart. Vissautvecklingsländers finansieringsproblem och fortsatt försämrade bytesförhållandenunder talar för att deras import även Prop.1982/83:100 40 Mot bakgrund av enväxande import av olja och andra råvaror till industriländerna jämsides medsvag efterfrågan från länderna utanför OECD-området beräknasbytesbalansunderskottel för totalt öka frän ca miljarder1982 till runt miljarder . Bakom denna totalsiffra döljer sig enkraftig försämring i den amerikanska bytesbalansen till följd av etl högrerelativt efterfråge-tryck i och en minskad konkurrensförmåga.Spegelbilden av denna utveckling är en förbättring i de flesta andraOECD-medlemmars bytesbalanser. Således förutses en balanserad bytesbalans iFörbundsrepubliken och en kraftig förbättring i , medan deflesta mindre länder, trots en viss förbättring, kommer alt ha kvar betydandeunderskott. Den långt utdragnarecessionen har emellertid medfört risker för att den fortsatta ekonomiskautvecklingen under olyckliga omständigheter skulle kunna komma atl övergå i ettförlopp präglat av efterfrågeminskande kumulativa processer. Ett växande antal utvecklingsländer har råkat ibetalningssvårigheter. Fallande exportinkomster jämsides med en kraftigtväxande utlandsupplåning och en hög internationell räntenivå har för deminneburit stora svårigheter alt klara av amorteringar och räntebetalningar.Efter den mexikanska betalningskrisen har bankerna blivit mindre benägna attlåna ul lill starkt skuldsatta ulveckUngsländer. En alltför hård nedskärning avutlåningen skulle kunna medföra ytterligare finansierings-ochlikviditetskriser för enskilda länder, med eventuella kedjereaktioner inom detinternationella banksystemet som följd. Internationella valutafondensbetydelse i re-cyclingprocessen kommer sannolikt att öka i betydelse under dekommande åren. Diskussionerna om den åttonde allmänna kvotöversynen väntasleda fram till att Fondens utlåningsresurser stärks. Fondens lån är förknippademed villkor på den ekonomiska politiken, så att en nödvändig anpassning kankomma lill stånd. Fondlånen spelar sålunda en roll även som katalysatorer förkompletterande lån. Under det senaste årethar allt fler protektionistiska åtgärder vidtagits. Med den höga och fortsattstigande arbetslösheten kan dessutom trycket på regeringarna från företag ochfackföreningar att skydda den inhemska produktionen komma att öka. Utan enförbättring i den ekonomiska fillväxten kan det visa sig svårt alt motstådetta tryck, vUkel i sin lur skuUe försämra förutsättningarna för att globaU nåen högre akfivitetsnivå. Under första halvåret1983 förutses en långsam ekonomisk återhämtning äga rum i ,vilken främst baseras på ökad privat konsumtion. En lägre inflationstakt ochen fortsatt sjunkande räntenivå torde medverka lill att uppgången så småningomblir allt bredare förankrad. Utan en nedgång i de långa räntorna torde dockåterhämtningen ej kunna bli stabil. Ett ytterligare villkor för stabilutveckling är i synnerhet på all trenden mot växande underskott iden federala budgeten kan brytas. Höstens-stimulanspaket torde ge stöd lill den inhemska efterfrågan i . Ett positivt bidrag väntas också från utrikessektorn, framförallt under senare hälften av året. Finanspolitiken företer emellertidövervägande restriktiva drag, varför en historiskt sett relativt långsamtillväxt väntas. I de europeiska länderna torde utvecklingen förbli svag. Några betydandetillväxtimpulser kan knappast förutses frånden inhemska sidan, endasi elt blygsamt bidrag väntas t.ex. från den privatakonsumtionen. Med den förutsedda aktivitetsuppgängen i och antas den västeuropeiskaexporten till främst dessa marknader bära upp den myckel svagatillväxten. Också i ochFinland väntas tillväxten bli långsam, medan den danska ekonomin kan komma atl stagnera. 1 torde detfrämsta bidraget till tillväxten härstammafrån investeringssidan, medan exporten antasbära upp liUväxlen i . I motverkas de beräknade stimulansernafrån exportsektorn och investeringarna av en stram inhemsk efterfrågan. För OECD-området isin helhet kan BNP komma att växa med 1 1/1983. Den långsamma tillväxten medföratt arbetslösheten fortsätter att stiga. Medan en viss stabUisering /84kan komma alt äga rum i () och i () väntasarbels-löshelslalet i Europaöversfiga och närma sig . TotaU skulle därmed ca 34 miljoner människor vara arbetslösa inom OECD- länderna i slutet av1983, varav 19 miljoner i . Tabell 2:3 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder19781982 -14,7 -10,7 -16,3 -11,5 -10,7 -14,5 -27,2 -28,2 -27,7 -69,1 -31,0 -38,5 ' Ekonomidepartementets bedömningar. Prop.1982/83:100 42 Den förväntadeuppgången i den amerikanska ekonomin har intematerialiserats. Den ekonomiska polifiken har inriktats pä bekämpning av inflationenmed penningpoliliska åtgärder. Resultatet har kunnat avläsas i minskad inflation men tillpriset av underutnytljade personella och materiella resurser. Sänkta räntor ochinkomstskatter har ännu inte givit någonmärkbar stimulans åt ekonomin. Till följd av den utdragna recessionen har målet för penningmängdens tillväxtlillämpals mindre rigoröst. Men inteheller detta har avsatt några tydligare tecken på en varaktig uppgång. Emellertid finns del anledning anta altde lättnader som finns i systemet skall bidra tiU en uppgäng under1983. Till följd av denhöga dollarkursen har underskottet i handelsbalansen kraftigt försämratsfrämst genom minskning av exporten. Underskottet under årels tre första kvartal uppgårtill nästan 25 miljarder USD. Underskottetför riskerar därmed att bli rekordslort. Genom kombinafionenav en lägre inflation och kraftiga sänkningar av inkomstskatten i olika omgångar antogsallmänt att den privata konsumtionen skulle leda en konjunkturuppgång . Uppgången på på årsbasis äremellertid för svag för attge verklig draghjälp åt ekonomin. En nedgång ilagerhållningen på 2 2/av BNP förbyttes till enmindre uppgång. Pä årsbasis är nedgångencirka av BNP. Industriproduktionen har fortsatt att falla . Årsgenomsnittetberäknas 1982 ligga under1981 års nivå. Även industrins investeringar har fallit kraftigt ochorderingången har likaledes varit mycket svag. Kapacitetsutnyttjandet iindustrin härtill följd avden låga aktiviteten sjunkit till . Däremotvisar byggnadssektorn tecken lill uppgång efter att ha varit nere på den lägstaefterkrigsnivån. BNP föll med 3 1/2%under första halvåret 1982 för att stiga det andrahalvåret. På årsbasis beräknas nedgången ull I 2/. Följderna avrecessionen har varit förödande på sysselsättningen med en rekordarbetslöshel på över 10%.Inflationsbekämpningen har däremot givit resultat och inflationstakten harnärmast halverats från 1981 tiU 1982. får manräkna med en viss fortsatt minskning av inflationen lill omkring eller straxunder samt en fortsatt nedgång i de nominella räntorna. Del senare äremellertid förknippat med osäkerhet. Realräntorna är fortfarande höga och isynnerhet gäller att räntorna på de långa krediterna ännu inle till fullo följt med det senasie halvåretssänkning av de korta räntorna. Vidarekräver det federala budgetunderskottet en fortsatt betydande upplåningvilket kan leda lill en press uppåt på räntenivån (innevarandebudgetär riskerar underskottet att bli kring 200 miljarder USD). Del finns vidare anledning räkna med enfortsatt hög dollarkurs åtminstonetills en uppgång i ekonomin kommit igång. De totala offentliga utgifterna, som realt sett praktiskt taget legalstilla , beräknas öka med1 1/. De största ökningarna faller på försvaret. Förhoppningarna för1983 stär främst till en uppgång i den privata konsumfionen lill följd av förbätlringen ihushållens köpkraft samt i bostadsbyggandet till följd av gynnsammare ränte- ochfinansieringsvUlkor. För industrins del bör produktionen åter kunna ökai storleksordningen 3%.Industriinvesteringarna förblir svaga även men kan möjligenbölja stiga . Lagerutvecklingen förutsätts bli positiv. Handelsbalansen färmot denna bakgrund en kraftig försämring . Exporten fortsätter att minska medan importen ökarkraftigt, frän I % 1982 till närmare 8%1983. Underskottet i handelsbalansen kan därför komma att nästan fördubblas. Bytesbalansen kommer till följd härav att visa ett underskott på cirka 30 miljarder efter atl ha haftett underskott på cirka 9 miljarder . Sammanlaget gerdenna bild en real tillväxt av BNP i storleksordningen 2-2,. Åven om aktiviteten antas bliallt starkare under årels lopp, hyses fögahopp om elt generellt sett bättre sysselsättningsläge. Förändring i volym, procent 1 1/2 -5 1/4 -0,6 -1/2 -3/4 -12/3 ' Förändring i % av föregående års BNP. Under ,, svarade den externa sektorn för merparten av den ekonomiskatillväxten i . Denna trend bröts , då i stället deninhemska efterfrågan höll uppe aktiviteten.Den privata konsumtionen steg relafivt snabbi, sannolikt som en följd av de vikande prisökningarna. Ökningstakteni konsumentprisledet uppgick som mest lill i årstakt 1980. Till och medoktober 1982 var motsvarande tal 3,. Trots att yenens värde har sjunkit, har importpriserna avtagitdärför all råvarupriserna har utvecklats svagt. Prop.1982/83:100 44 har priserna i grossisdedet förhållit sig stabila.Dessutom minskade hushållen sitt sparande. Såväl industri- sombostadsinvesteringarna avtog däremot . En förklaringtill delta är den höga räntenivån,även om denna i internationell jämförelse framstått som förhållandevislåg. Yenens svaga yttre värde har emellerfid hindratmyndigheterna från att lätta på räntepolitiken. En annan förklaring är den svaga och vikande utländskaefterfrågan. Tillsammans med olika bilateralaöverenskommelser om all dra ned exporten har delta motvägt den konkurrensfördel, som den japanskaindustrin har i yenens låga yttre värde. Industriproduktionen låg på ungefärsamma nivä som . Exporten, som 1981 steg med ca 10,ser ut att haibästa fall stagnerat som helhet. Importen påverkades främst av alt oljeköpen minskade.Den relativt starka inhemska efterfrågan har sålunda inle reflekterats istigande importsiffror. 1 den totalt sett svaga importbilden ryms enbetydande lageravveckling i säväl råvaruledet som vad gäller färdigvaror. Trotsatl bytesförhållandet försämrades, till följd av yenens försvagning, ser såvälhandels- som bytesbalans ut att ha stärkts . Sammantaget beräknas bruttonationalproduktenha ökat svagare än 1981 eller med 2,1982. Pä medellång siktsyftar regeringen till aft återställa budgetbalansen. Kortfristigare överväganden har emellertid givitfinanspolitiken en mer expansiv roll. I stimulanspaketet från oktober 1982ingår fler offenfiiga arbeten saml ökade subvenfioner liU bostäder.Detta torde kunna hålla uppe den inhemskaefterfrågan under innevarande halvår. HushåUens disponibla inkomster väntasöka ungefär som 1982, eller med . Med de relativt gynnsamma utsikterna för inflationstakt och sysselsättning iminnet, torde sparandet inleundergå någon nämnvärd förändririg. Den privata konsumtionen, som 1982 beräknas ha stigit med , torde därmed kunna expandera ungefär lika snabbt 1983. Dennautveckling borde också gynna bostadsbyggandet. Enkäter överföretagens investeringsplaner pekar på ökade satsningar i eleklronikbranschen men tvekan i bil-resp stålbranscherna. Beslår de högarealräntorna torde investeringarna öka endasi marginellt trots ett generelltselt bättre vinstläge. positivt bidrag förutses från lagersidan, därpåfyllnader borde följa på den ökade inhemska efterfrågan. Exportmarknadernas återhämtning kaninnebära ökade exportvolymer och en ännu starkare bytesbalans. Detta trots attexport-tillväxtenriskerar all dämpas genom bilaterala överenskommelser. Importen torde filltaunder årets lopp, stimulerad också av lagereflerfrågan. Utrikeshandelnväntas ge elt ännu större överskoft 1983. TiU detta kommer alt Japanstjänste- och iransferingsbalans blir allt mindre negaliv i takt med att avkastningarna påutlandsinvesteringarna ger etl ökat nettoinflöde. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 45 Bruttonationalproduktenväntas öka med bortåt 3,1983. Den inhemska efterfrågan förutses tillföramerparten av tillväxtimpulserna under årets första del. Arbetsmarknaden tordeinte undergå någon nämnvärd förändring. Med den förutsedda aktivitetsuppgångenskapas fler arbeten. ökar sannolikt utbudet av arbetskraft. Arbetslöshetsandelen,av arbetskraften, är låg i internationell jämförelse. Förändring i volym,procent -0,5 Förändring i % avföregående års BNP. Den västtyska ekonominhar genomgått en markant försämring lill följd av minskad sävälinhemsk som utländsk efterfrågan. Osäkerheten bland producenterna bottnar i enkraftigt minskad export , fill följd av bland annatminskad efterfrågan frän OPEC-länderna. Dessutom har företagen påverkatsnegativt både av dålig lönsamhet och av oron på valuta-och finansmarknaderna.Regeringsskiftet har ännu inte påverkat näringslivets förväntningar.Dessutom kvarstår ovissheten kring ett nyval . Den vikandeexportefterfrägan har sammanfallit med en försvagning av den inhemskaekonomiska aktiviteten, varför handelsbalansen uppvisar ett överskott 1982. Denbidrar därmed fill att bytesbalansen bör kunna gå jämnt upp. Bakom nedgången av BNP päknappt I % ligger främst en minskning av den privata konsumtionen pånästan samt minskade investeringar överlag. Industriproduktionen uppvisade istort sett slagnation för alt sedan kraftigt falla mednärmare i årstakt under del . En ofrivillig lageruppbyggnadhar ägt rum. Arbetslöshetstalet har stigit från 6 1/vid åretsbörjan lUl ca 8 1/vid ingången lill 1983. Inflationen är med tyska mått mättovanligt hög, , men är i gengäld pä väg nedåt. D-markens svaga kursutveckling gentemotUS-dollarn har begränsat Prop.1982/83:100 46 () möjligheter att justera ned räntenivån, även om räntedifferensen har minskat gentemot den amerikanska. Diskontot har ändock kunnat sänkas i olika omgångarunder hösten (frän tiU ). Minskad realräntenivä har isig inte varit tillräckligt för att stimulera investeringarna. En uppgång iinvesteringsnivån hämmas dessutomav aft kapacitelsutnyttjandet är det lägsta , . Därtill kommer enförsiktig aftityd hos de tyska bankerna till följd av oron påkreditmarknaden. Den stadigt ökandearbetslösheten under de senasie två åren har undergrävt den offentligasektorns finansiella läge. Trots ambifionen federala budget attradikalt minska upplåningsbehovet tvingades både den avgående och tillträdanderegeringen att i en tilläggsbudget öka upplåningen från beräknade 27 miljarder DEM medsammanlagt 12 miljarder DEM lill närmare 40 miljarder DEM. Därtill skall läggasdelstaternas och kommunernas sammanlagda upplåningsbehov på ell nästan likastort belopp, varigenom det totala offentliga finansiella underskottet motsvarar ca4,av BNP. Regeringen har isitt förslag lill federal budget försökt gå en balansgång meUan kravenpå konsolidering av statsfinanserna å ena sidan och strävan alt inte dra in köpkraftoch därmed ytteriigare strypa efterfrågan i ekonomin ä den andra. Ibudgetförslaget ökar de samlade utgifterna med medan inkomsternaberäknas öka obetydligt, vilket beräknas ge elt underskott pä 41,5 miljarder DEM. De aviseradesparåtgärderna på 5,7 miljarder DEM sägs vara av karaktären att bidra lill en minskningav detstrukturella budgetunderskottet och drabbar främst det sociala transfereringssystemet.På inkomstsidan märks en tidigare aviserad höjning av mervärdeskatten med 1procentenhet till per . Utgångsläget för dentyska ekonomin är dystert och prognosen måste bli förknippad med fleraosäkerhetsmoment. Orderingången till industrin fortsätter alt minska, vilketknappast ger anledning till optimism för del . Möjligheterna till enuppgång baseras främst på en uppgång i den privatakonsumtionen som företagensfinansiella läge bör kunna förbättras till följd av lägre inflation ochräntor samt gynnsammare terms-of-trade. En invesleringsuppgäng i bostadsbyggandetär däremot att vänta till följd av bl.a.regeringens stimulansåtgärder. Industriinvesteringarna i nägra branscherväntas dessutom öka lill följd av rationaliseringsbehov. Därmed skulle de totala investeringarna öka något1983 nedgång. Lageruppbyggnadensbidrag till BNP är däremot högst osäker. Den tyska exportenkommer ej heller att fungera som motor för ekonomin främstberoende på en yllerligare minskad efterfrågan från länder utanförOECD-omrädet. Handelsbalansen förblir dock positiv därför att den inhemska efterfrågan intealstrar någon särskill stor import, medan fortsatt balans förutses förbytesbalansen. Osäkerheten omränte- och valutakursutveckUngen och om utgången av ettnyval till förbundsdagen försvårar förutsägelser om den realaekonomin. En pessimistisk prognos innebär nolltillväxt mendet finns förulsällningar för en mindre tillväxt på 1/av BNP. Förändring i volym, procent -1,2 -13/4 -3,8 -1,2 -1/4 -0,2 ' Förändring i % av föregående års BNP. Den ekonomiskaaktiviteten, som som helhet ökade endasi marginellt,fortsatte att utvecklas svagt . Totalbilden rymmer en svagareutveckling under loppet av 1982. Utrikesbalansens bidrag lill totalproduktionen varstarkt negativt . Exporten avtog i accelererande takt, -8,,genom , trots devalveringen av francen påsenhösten 1981. fördyrades importen, varför handelsbalansens underskott vidgades.Bytesbalansen, som 1981 slutade i ett negativtsaldo på , ser ul atl ha undergått en kraftig försvagning liU ett underskott på bortåt 90miljarder franc 1982. Den privatakonsumtionen fortsatte under inledningen av 1982 att expandera i ungefärsamma takt som , ca 3,. En förklaring till hushållens storaköplust är dels att sektorns köpkraft stärktes via ökade sociala transfereringar, dels alt inköpen kan halidigarelagts inom prisstoppels ram. Denkraftiga ökningen i antalet nyregistrerade personbilar, en uppgång på frän fill , kan tyda på en sädan utveckling. Även denoffentliga sektorn bidrog till dentotala tillväxten, bl.a. genom det sysselsättningsskapande programmet. Den offentliga sektorns konsumtion ökadeungefär lika mycket, ca 3,, båda halvåren 1982. Sektorns investeringarförlades däremot med tyngdpunkt , då en återhämtninginträffade i de nationaliserade förelagens investeringar. Den vikandeindustriproduktionen, -3,pä tolvmånadersbasis ,reflekteras i företagens tveksamhetinför nya satsningar. Den nedåtgående trenden vad gäller privatainvesteringar tycks sålunda hålla i sig. Aktuella enkäter blandföretagen pekar heller inle på någon större optimism inför 1982/83:100 48 Arbetslösheten torde därmed minslligga kvar på den nuvarande höga nivån, eller nästan 2 miljoner personer. , som1981 var 13,, hade fill och med minskal till 9,påtolvmånadersbasis. Häri ingår emellertid effekterna av pris-, avgifts- ochlönestoppet, vilket var i kraft fill och med . Vidare kommer löneutvecklingen att kontroUeras. Denunderliggande inflationstakten torde emellertid ändå ge sig tUl känna ifortsatta prisökningar över genomsnittet för . Omläggningen av denekonomiska politiken innebär atl industrin, i stället förkonsumtionen, skall stimulera tillväxten. Devalveringen av francen, medeffektivt borde gradvis leda fiU atl fransk industriåtervinner marknadsandelar och all exportvolymen tilltar. Regeringens avsiktär vidare atl lyfta vissa kostnader från företagssektorn till budgeten vadgäller sociala omkostnader. Samtidigl avser man begränsa budgetunderskottettill max. av bruttonationalprodukten för , varförkonsumenterna kommer att drabbas av en viss åtstramning. Med en inflationstaktkring får hushållen se sin köpkraft avta. Den privata konsumtionen väntasdärför inle alls bli lika expansiv 1983. Sparandel ulgör en osäker buffert medtanke på sysselsättningsläget. Förelagen har gott om outnyttjad kapacitet. Molen invesleringsuppgäng talar också de höga finansieringskoslnaderna. Den yttresvaghet, som francen uppvisade under merparten av 1982 försvårar förmyndigheterna att sänka räntenivån. Den långa räntan har t.ex. legat stabiltkring 16,. Den, i viss mån ofrivilliga, lageruppbyggnadenavslutades . Därefter skedde en reducering underhösten. Lagerrörelserna antas inte bidra lill totalproduktionens utvecklingunder . Den svaga inhemska efterfrågan borde speglas i en tämligen litenimportökning. En gradvis förstärkning av den reala externa balansen kan därförväntas, särskilt , då utrikeshandeln kan ge etl positivtbidrag till totalproduktionen. Bruttonationalprodukten förutses öka med ca 0,som helhet. Ökningstakten torde accelerera mol slutet av året, menförblir ändå otillräcklig för att vända arbetslöshetskurvan nedåt. Förändring i volym, procent -1,5 -0,5 ' Förändring i % av föregående ärs BNP.