prop · G60320 · 1982-12-31 00:00:00 — och övrigt 1,7 milj. kr. inklusive arbeten åtutomstående med 0,4 milj. kr. De sammanlagda rörelseintäkterna uppgick till29,8 milj. kr. /81 men fördelade sig då med 4,5 milj. kr. ikanaltrafikintäkter, driftbidrag 24,3 milj. kr. och övrigt 1,0 milj. kr. Ökningeni kanaltrafikintäkter beror på högre taxor för fritidsbåtar och för lotsning. Rörelsekostnadernauppgick till 35,0 milj. kr. inklusive arbeten åt utomstående med 1,0 milj.kr., vilket med 5,1 milj. kr. översteg föregående budgetårs värden.Avskrivningar gjordes med . 1980/ 81. /82 investerade 2533 milj. kr. i olika slag avanläggningstillgångar jämfört med 2 185 milj. kr. Till dettakommer förvärv av Kraftrörelse med 1033 milj. kr. Ivattenkraftanläggningar har investerats 687 milj. kr., en ökning med 6 milj.kr. i förhållande till 1980/81. Dessa investeringar har väsentligen avsettfortsättning på tidigare påböijad utbyggnad samt effektutbyggnader ochtunnelarbeten i redan befintliga kraftstationer. Ikärnkraftanläggningar har investerats 592 milj. kr. Härvidlag föreligger enökning från 364 milj. kr. De under /82 utfördainvesteringarna avser färdigställande av block 4 i ochkapitaltillskott tUl för arbeten på block 3 i Skr.1982/83:20 32 Forsmarksamt byggande av serviceanläggningar vid båda kärnkraftverken. Ikonventionella värmekraftanläggningar inklusive kol- och torvkraftan-läggningarhar investerats 9 milj. kr. /81 uppgick investeringarna imotsvarande anläggningar till 30 milj. kr. varför en minskning har ägt mm. Idistributionsanläggningar har investerats 1057 milj. kr. jämfört med 816 milj.kr. Dessa investeringar avsei; utbyggnad av såväl stamnätet somde regionala överföringsnäten samt detaljdistributionsnäten. Investeringarna för övrigaändamål uppgick till 188 milj. kr. under /82, en minskning från294 milj. kr. 1980/81. Av årets investeringar avser 113 milj. kr.kapitaltillskott tiU Svenska . Bolaget har härutöver av statsmedelvia tillförts 335 milj. kr. statsbidrag.Eldistributionsrörelser har förvärvats för 25 milj. kr. och i kanalrörelsen harinvesterats 3 milj. kr. Antaletanställda inom har varierat mellan 11 700 och 12 150 under åren1975-1981. I dessa siffror ligger även en förändrad sammansättning avVattenfalls personal. Medan antalet inoni de byggande enheterna har minskatmed ca 1 500 har driftorganisationerna vidkärnkraftanläggningarna byggts upp med ca 1300 personer. Vidslutet av /82 uppgick personalen vid byggande avdelningar till4265 och vid drift- och administrationsavdelningar till 6985. Riksdagensenergipolitiska beslut anger som centralt mål att Sverigesoljeberoende skall minskas kraftigt. Utvecklingen skall successivt drivas motett energisystem som i huvudsak baseras på varaktiga, helst förnyelsebara ochinhemska energikällor med minsta möjliga negativa miljöpåverkan. Tillgängligenergikapacitet skall, då svårersättliga behov inom industrin, transport- ochbostadssektorerna tillgodosetts, i görii-gaste mån användas för att ersättaolja vid uppvärmning av bostäder och lokaler. Enav CDL (Centrala.DriftLedningen, numera KRAETSAM) utarbetadprognos över elkonsumtionen pekar på en genomsnittiig ökningav den totala elkonsumtionen på 3 ä fram . Användandetav elvärme väntas öka kraftigt , vilket främst beror på attuppvärmningskostnaderna med elvärme numera, är lägre än vid användning av lätteldningsolja och skiUna-den förväntas öka . Förindustrins elförbmkning förväntas en måttlig ökning med 1982/83:20 33 perår fram tiU . Det väntade elbehovet kan i stort setttillgodoses med befintliga och redan beslutade produktionsanläggningar. Enligt en av regeringen iår fastställd instruktion har till uppgift att bl. a. självt, elleri samverkan med andra, uppföra och driva anläggningar för värmeförsörjning. En nedgång förväntas blandantalet anställda inom . Antalet anställda behöver på grund avminskad byggnadsverksamhet minskas med ca 2000 . Endast enmindre del härav torde kunna med naturlig avgång. 3 1982/83. 1982/83:20 34 (milj.kr.) '2,7 Antal anställda 1981 1980 Bolaget startade sin verksamhet . Dess uppgift äratt tillhandahålla riskvilligt kapital till mindre och medelstora företag ochpå så sätt bidra till företagens fortsatta utveckUng med bibehållande avföretagens självständighet. Detta sker genom att Företagskapital går in medminoritetsposter i form av aktier eller konvertibla lån. Normalt kompletterasdessa tillskott med föriagslån. Bolaget begränsar sina insatser till minoritetsposter ochger möjlighet för huvuddelägarna till återiösen. Företagskapital ägs till hälften av staten och hälften avaffärsbankerna. Som särskild säkerhet för bolagets förpliktelser skall ägarnaställa garantiförbindelser på sammanlagt högst aktiekapitalet (20milj. De intresseföretag i vilka f. n.medverkar med riskkapital är i regel starkt expansiva företag med godlönsamhet. Vid utgången av hade engagemanguppgående till totalt ca 26 milj. kr. i tolv intresseföretag. Dessa företagsysselsätter 2 113 personer och redovisar en omsättning av 820 milj.kr. med ett resultat före skatt och dispositioner av ca 60 milj. kr. Utöver de tolv intresseföretagen har bolaget lån iytteriigare tre företag med ca 1,7 milj. kr., varav 0,5 milj. kr. Bolagets totala kapitalengagemang i utomstående företaguppgick till 27,9 milj. kr., varav utgjorde riskkapital. Engagemangenfördelade sig på aktier (5,8 milj. ), konvertibla lån (6,2 milj. ), övrigutlåning (15,6 milj. och garantiförbindelser (0,3 milj. Räntenettot för var 4,8 milj. kr. För år 1981redovisas ett resultat före dispositioner och skatt av 4,2 milj. kr. jämförtmed 2,7 milj. kr. 1982/83:20 35 AB Industrikredit (inkL AB Företagskredit) (milj.kr.) Antal anställda 1981 1980 AB Industrikredit bildades och ägs till lika delarav olika banker och staten. drevs verksamheten i de tvåparallellt ägda bolagen . Krediterna medden bästa säkerheten beviljades i AB Industrikredit och övriga krediter i ABFöretagskredit. /80 sammanfördes all verksamhet i ABIndustrikredit. AB Företagskredit är från samma tidpunkt ett vilande dotterbolagtill AB Industrikredit. AB Industrikredits uppgift är att lämna långfristigakrediter till mindre och medelstora företag inom alla branscher. /organisationer, som ej driver näringsverksamhet såsom offentligainstitutioner, ideella organisationer, bostadsföretag m.fl. Undantaget är ävensådan finansiering för vilken det har bildats särskilda kreditinstUut.Ändamålet med krediterna är vanligtvis fastighets- eller maskinfinansiering menkan även vara t.ex. en långsiktig förstärkning av rörelsekapital. Företagsformeninverkar ej på lånemöjligheterna. Kreditgivningen sker på företagsekonomiskagrunder. Till tryggande av upplåningen ligger, förutom de egnautlåningsreverserna med tiUhörande säkerheter, det redovisade egna kapitalet(f. n. ), värderegleringskontot (f. n. ),garantikapitalet (f. n. 250,0: max. samt upptagnaförlagslån (f.n. 197,7 milj. Förutsättningar finns att successivt ökautlåningsvolymen till maximalt 27 miljarder vid fullt utnyttjande avgarantikapital, föriagslån och värderegleringskonto. Maximal amorteringstid utgjorde tidigare men f. n.erbjuds en begränsad del av utlåningen . För mycket långsiktigainvesteringar kan Industrikredit därutöver ställa tillkundkretsens förfogande 15-åriga krediter baserade på en 30-årigamorteringsplan (3 1/); vid en fungerande kapitalmarknad bör det varamöjligt att efter den första 15-årsperiodens slut erbjuda en ny kredit på 10eller på oamorterad del av lånet. Industrikredit kan numera också bevilja lån niedamorteringsfrihet av lånetiden. Dessa lån kan ävenerhållas med ränteomför- Skr.1982/83:20 36 delning - en kontinuerligt stigande ränta - under denamorteringsfria perioden. För att möta framförallt industrins behov av medelfristigakrediter har i större omfattning än tidigare erbjuditslöptider på 5 resp. . Industrikredit har även i högre utsträckning äntidigare beviljat lån med enbart företagsinteckningar som realsäkerhet. Industrikredit har beviljat lån påsammanlagt I 964 milj. kr., en minskning med 761 milj. kr. jämfört med år 1980.Även utbetalade lån har minskat men i betydligt långsammare takt, från 2 156milj. till 1965 milj. kr. föll av antalet beviljade lån påföretag med mindre än 20 anställda. Beloppsmässigt uppgick nybeviljningen tilldenna företagsgrupp tiU 920 milj. kr. eller av den totala nybeviljningen. Vid utgången av uppgick utestående lån till 10904milj. Beviljade ej utbetalda lån (summa lånelöften) var vid samma tillfälle1637 milj. kr. AP-fonden har svarat för den heltdominerande delen av Industrikredits upplåning. Industrikredits överskott före dispositioner och skattuppgick till 54,5 milj. kr., en ökning med 16,3 milj. kr. eller 42,jämförtmed . Överskottet i relation tiU utelöpande lån ochbeviljade ej utbetalda lån utgjorde 0,(1980 0,). Räntenettot uppgick år1981 ull 77,3 milj. kr., en ökning med 18,5 milj. kr. Överskottföre dispositioner och skatt i relation till eget kapital och värderegleringskontouppgick tiU 18,(1980 15,). Ingången av nya låneansökningar var relativtsvag, särskilt under slutet av året. Även under första delen av har,liksom i banksystemet, efterfrågan på nya krediter varit fortsatt svag. (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1981 1980 Lantbmkskredit böljade sin verksamhet . Bolagetskall genom, utlämnande av lån, huvudsakligen av långfristig karaktär, medverkavid finansieringen av näringsföretag, vilkas verksamhet företrädesvis avserförädling eller distribution av produkter från jordbruket eller skogsbmket Skr.1982/83:20 37 ellerbinäringar till dessa eller också distribution av förnödenheter tiU sammanäringsgrenar. Genom upplåning på kapitalmarknaden anskaffas medel förfinansieringsverksamheten. Bolagets aktier ägs till hälften av staten och iövrigt av jordbmkets föreningsrörelse, enskild handel och industri samtKooperativa Förbundet. Såväl staten som övriga aktieägare har ställtgarantifonder till bolagets förfogande. Upplåningenvid utgången av uppgick till 2 342,7 milj. kr. Nyupp-låningen underåret blev 350,0 milj. kr. och amorteringarna 191,9 milj. kr. UUåningen utgjordevid årets slut 2393,9 milj. kr. Nya lån utlämnades med 336,8 milj.kr. och amorteringar på lån inflöt med 211,2 milj. kr. De största grupperna avlåntagare utgörs av företag som driver handel med spannmål och lantbmksmaskinersamt därmed sammanhängande verksamhet, livsmedelsindustrier ochdistributionsföretag. Av årets överskott - 16,5 milj. kr. - har 14,9 niilj. kr.avsatts tiU värdeminskningskontot för fordringar, som därefter uppgår tillsammanlagt 69,6 milj. kr. och utgör 2,av utiåningen. Till aktieägarna harutdelats 0,6 milj. kr. Bolagetskontorsadministration ombesöijs av allmänna hypoteksbank, som ställterforderlig personal och lokaler till förfogande mot särskild ersättning. Denminskade benägenheten att investera i anläggningar hos Lant-bmkskreditskundkrets och det lätta kreditmarknadsläget har gjort att antaletlåneansökningar gått ned, vilket medför en sjunkande nyutlåning. (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1981 1980 3 173 3 091 PKbankenbildades genom att Postbanken (utom Postgirot) och Kreditbankslogs samman. Den arbetar på samma villkor som andra affärsbanker. Avaktiekapitalet, 633,6 milj. kr., äger staten 99,. Återstoden ägs främst avprivatpersoner. PKbanken samverkar tekniskt med dé andra affärsbankerna iSvenska och är ansluten till , . De anställdas fackliga organisation är . Skr.1982/83:20 38 PKbankenhar 129 egna kontor, organiserade i fyra regioner och spridda över samtligalän. Kontoren och regioncentralerna har stora befogenheter då det gäller attbevilja krediter. PKbanken har betydligt större inlåning från allmänheten ännågon annan svensk bank. Genomsitt omfattande samarbete med postverket har PKbanken tillgång till ca 1900postkontor och 2700 lantbrevbärarlinjer som kan utföra de vanligastetransaktionerna, t.ex. insättningar och uttag. Med direkt koppling tillpostgiro tillhandahåller banken speciella lönekonton, räntebärande konton ochkrediter, utöver det vanliga bänksortimentet. För kassatjänst och bokföring m.m. betalar PKbanken till postverket en ersättning, som uppgick till667 milj. kr. Postgirorörelsens inlåningsmedel förvaltas av PKbanken.Förräntningen är densamma som den avkastning banken får på sina egnaplaceringar, minus hanteringskostnader. Etl avtal mellan postverket och bankenreglerar både hanterings- och ränteersättning. PKbankskoncernendomineras storleksmässigt av banken, som svarar för avkoncernomslutningen. Vidare ingår PKfinansgruppen: Företagsfinansiering i formav factoring, leasing, kontraktslager- och importfinansiering. Rutiner förlikvidbearbetning och hantering av kundres-kontror. PKbanken (); Upplåning på eurovalu-tamarknaden huvudsakligen för svenskaföretags räkning. : Fastighetsbelåning, huvudsakUgen av villor isamband med ägarbyten och ombyggnader. PKfonder Administration AB:Administration av bankens aktiefonder. AB Pundet: ochfastighetsvärdering. Koncernenomfattar dessutom vissa smärre bolag bl.a. för att administrera en delutlandsaktiviteter. ingick också det ursprungligen helägda i i koncernen. Bolaget har huvudsakligen arbetat medföretagsfinansieringar i olika valutor, delvis baserat på inlåning frånallmänheten. I samband med att PKbanken under är 1981 inledde ett omfattandesamarbete på utlandsområdet med og Kreditkasse har den norskabanken förvärvat i , som därefter byttnamn till PK Chris-tiania (UK) Ltd. förbättrades till 977 milj. kr.Resultatet för banken uppgick till 873 milj. kr. (+ ) medan överskottet förövriga koncernbolag blev 104 milj. kr. PKfinansförbättrade sitt resultat till 64 milj. kr. PKbanken () återhämtade sig 1980 och dess resultat blev 23milj. (11). För PKkredit gav det första hela verksamhetsåret ett resultatom 14 milj. kr. Inlåningsutvecklingeni PKbanken var tillfredställande . Skr.1982/83:20 39 Inlåningenfrån hushållen ökade (medelsaldo), vilket var något snabbare än åretinnan. Därmed ökade bankens andel av den totala hushållsinlåningen svagt efteren mindre nedgång föregående år. Likviditetsläget var sådant att beroendet avspecialinlåning kunde minskas. Bankens andel av all bankinlåning, inklusivebankcertifikat emitterade utanför bankerna, var i genomsnitt 21,mot 21,2%föregående år. Samarbetet med postverket har avgörande betydelse förinlåningsutvecklingen. Konton som öppnats på Posten samt postverkets egeninlåning utgjorde tillsammans 65,(64,2) av medelinlåningen. Bankensutlåning till annat än bostadsbyggande ökade förhållandevis snabbt under senaredelen av året. Räknat på decembersiffror steg den s.k. övrigutlåningen (10). Utlåningen i svenska kronor ökade medan utlåningen i utländskvaluta mer än fördubblades och är (10) av hela övrigutlåningen. I deandra storbankerna är dock den utomlands refinansierade utlåningens andel merän dubbelt så stor. De prioriterade bostadsbyggnadskrediterna sjönk pägrund av ovanligt stora avlyft , då stora volymerbostadsöbligationer placerades på marknaden. PKbankens andel av helabankutlåningen var i genomsnitt fortfarande 17,. Kreditgivningenvar den mest expansiva delen av utlandsrörelsens försäljning på den svenskamarknaden. Den kortfristiga utlåningen i utländsk valuta fördubblades underåret. Även medel- och långfristiga valutalån till den svenska marknaden ökadekraftigt. Exportfinansieringen skedde i ökad utsträckning genom medverkan avSvensk Exportkredit, vilket medförde ökade provisionsintäkter. Inombetalningsförmedling blev volymutvecklingen mera måttlig, men intäktsökningenvar tillfredställande och blev särskilt kraftig för exportremburser. Rörelseresultateti banken (moderbolaget) ökade med 328 milj. kr. eller till 873 milj. kr.Räntenettot steg med inte beroende på förbättradplaceringsmarginal - trots höjt medeldiskonto - och volymökning. Även övrigaintäkter visade en gynnsam utveckling (+20%). Totala rörelseintäkterna steg med28% till 2416 milj. kr. Även kostnadsökningen blev betydande, vilket till vissdel beror på ökade kreditförluster och kursförluster. Totalt steg kostnadernamed till 1 542 milj. kr. Dengynnsamma utvecklingen av räntenettot sammanhängde både med ökad volym ochförbättrade marginaler. Balansomslutningen steg i medeltal med 12%och placeringsmarginalen, dvs. räntenettot i procent av omslutningen, ökademed till 2,. Den tvaprocentiga diskontohöjningen ijanuari utgjorde en negativ faktor i sammanhanget men tvingade fram ensänkning av flertalet inlåningsräntor , som i stort settneutraliserade diskontoeffekten. Vidare förbättrades obligationsavkastningengenom att ny- och omplaceringar kunde göras i ett högre ränteläge än tidigare.Även utlåningsräntorna steg i förhållande till diskontot och avkastningen påden korta marknaden -skattkammarväxlar och dagslän - förbättrades. Skr.1982/83:20 40 Provisionernaökade med.24% () främst tack vare en gynnsam utveckling för fondprovisioneroch utlåningsprovisioner. Även utlandsprovisionerna exklusivevalutahandelsvinsterna ökade betydligt. För lönesystem och övrig inhemskbetalningsförmedling blev provisionsutvecklingen däremot svagare. Bankenstotala kostnader steg (19). Jämförelsen med föregående årpåverkas av den kraftiga ökningen av kalkylmässiga kreditförluster ochorealiserade kursförluster på valutor. Exklusive dessa poster blevkostnadsökningen mot . Kostnaderna för bankens egen organisationuppgick till 767 milj. kr. vilket innebar en ökning (13).Kostnadsstegringen var sålunda snabbare än under föregående år, vilket främstberor på ökade personalkostnader och kostnader för det nyabankautomatsystemet. Personalkostnaderna steg (9) tiU 407 milj. kr.UtfaUet har påverkats av ökade pensionskostnader. Ökningen av personalvolymenvar däremot obetydlig . Ersättningen tiU postverket för arbetet medbankens transaktioner i postorganisationen ökade (28) till 667 milj. kr.Såväl transaktionsvolymen som kostnadsnivån inom verket ökade långsammare äntidigare. Densnabba ökningen av rörelseresultatet innebar att räntabiliteten före skattförbättrades väsentligt, dock utan att nå upp till nivå. Vinsten irelation till eget kapital och värderegleringskonton uppgick nämUgen tiU 18,4%mot 12,föregående år. Därmed har två tredjedelar av Qolåretsräntabilitetsförsämring återhämtats. Detta innebar en något svagare utvecklingän för övriga banker. Räntabilitetsförbättringenvar inte tillräckligt stor för att behålla konsoU-deringsgraden oförändrad.Eget kapital inklusive värderegleringskonton uppgick vid slutet av till5,av balansomslutningen mot 6,. Utvecklingen är typisk förbankerna i allmänhet och är ett uttryck för inflationens inverkan. En snabbtUlväxt av balansomslutningen ställer nämligen mycket stora krav påräntabilitetsutvecklingen för att soliditeten skaU kunna bibehållas. Det legalasoliditetskravet är uttryckt i banklagens regler om kapitaltäckning. Vid slutetav redovisade banken ett överskott på 402 milj. kr. gentemotkapitalkravet mot 381 milj. kr. Kreditpolitikenkommer även att vara inriktad på att neutralisera konsekvensernaav det stora statUga budgetunderskottet. finns detrisk för ökad restriktivitet från sida ifråga om utlåningsökningeni bankerna. Räntenivån kommer att ligga lägre än föregående år.Resultatförbättringen i banken kan mot denna bakgmnd antas ligga kring . Enfortsatt förbättring av räntabiliteten skulle därvid uppnås. Skr.1982/83:20 41 (milj.kr.) Antal anställda 1981 1980 BOFABär ett kreditaktiebolag som fått sin bolagsordning fastställd av regeringen ochvars verksamhet enligt lagen om kreditaktiebolag står under tiUsyn avbankinspektionen. Det anskaffar medel genom att ge ut obligationer. BOFABbUdades av dåvarande Postbanken och Kreditbank som ägdehälften vardera. utvidgades ägar-kretsen till att omfatta alla deprivata affärsbankerna utom . I samband därmed ökadesaktiekapitalet och fördelades så att hälften innehas av den statliga PKbankenoch andra hälften av affärsbankerna i övrigt. Bolagetskall medverka till finansiering av bostads-, kontors- och affärsbyggnader.Långivningen skall bestå av långfristiga krediter mot säkerhet av pantbrev ifastigheter och tomträtter. Vidare kan lån lämnas i objekt, som får statligtlån för ordnande av allmän samlingslokal, ävensom - utan inteckningssäkerhet -i vissa gemensamhetsanläggningar enligt lagen (1974:172) omsamfällighetsföreningar. Dessutom kan lån lämnas utan inteckningssäkerhet tillkommun upp till statslånets nedre gräns för bebyggelse som finansieras medstöd av statligt bostadslån eller statligt lån för anordnande av allmänsamUngslokal. Medel till utlåningen anskaffas genom emission av obligationereller upplåning mot reverser eller förlagsbevis. Bolagetsbalansomslutning utgjorde 35 378,6 milj.kr. (27163,3). Fömtomatt emittera prioriterade obligationer böljade bolaget uppta lån påkapitalmarknaden enbart avsedda för finansiering av oprioriterad utiåning. Denprioriterade upplåningen - exklusive konver-teringsobligationer - uppgick till5821 milj. kr. (3485). Den oprioriterade upplåningen skedde genom delsförsäljning av kapitalmarknadsreverser till ett belopp av 317 milj. kr., delsemission av två obligationslån på samman- 1982/83:20 42 lagt 175 milj. kr. Bolagets upplåning (obligations-,förlags- och reverslån) utgjorde 33249 milj. kr. (26281). Underåret lämnade BOFAB 21406 st (11591) lån till ett sammanlagt belopp av 7101milj. (3 949) varefter utestående lån vid årets utgång uppgick till 33427milj. (26394). Intäktsräntorna uppgick år 1981 till 2915,9 milj. (2265,7) och kostnadsräntorna till 2816,2 milj. kr. (2 188,3). Räntenettotutgjorde sålunda 99,7 milj. kr. (77,4). Resultat före bokslutsdispositioneroch skatt uppgick till 68,5 milj. kr. (58,8). Till värderegleringsreserv förutlåning har avsatts 53,4 milj. kr. (44,0) varefter reserven uppgår till 198,2milj. Bolaget visar en nettovinst på 6,5 milj. kr. (6,1). (milj.kr.) Antal anställda 1981 1980 AB () bildades med statenoch affärsbankerna som hälftendelägare. Bolagets ändamål är att genomkreditgivning medverka vid finansieringen av svensk export av varor ochtjänster. Till övervägande del finansieras export av kapitalvaror påkredittider från lägst två till vanligen högst åtta å ." Från den lämnas såväl krediter med statligtstöd som krediter till marknadsmässiga villkor. Krediter med statligt stöd ges för att utjämna skillnaderi konkurrensvillkor vid kreditgivning i förhållande till utländskakreditgivare. Krediter med statsstöd avser i första hand export till u-länderoch statshandelsländer. Vid export till industriland åligger det exportören,för att statsstöd skall utgå, att i någon form styrka att utländskkreditkonkurrens föreligger. Fast ränta tillämpas och lågräntesatserna för statsstödda krediter meUan 10,00 och 11,beroendepå kredittid, importland och valuta. Den treåriga försöksperioden för det direkta statligakreditstödet via SEK utlöpte . Genom den av i juni1981 antagna regeringspropositionen om industripolitikens inriktning m.m.(prop. 1980/ 81: 130) födängs det stafliga stödet för SEK:s kreditgivning t. o.m. med i vissa avseenden ändrade villkor från den 1 juli 1981.Den tidigare begränsningen av kreditstockens storlek genom en till 18 miljarderkronor fixerad ram har upphävts. Skr.1982/83:20 43 Krediter till marknadsmässiga villkor lämnas då exportörinte avser att alls utnyttja statligt stöd eller då han önskar ta i anspråkstatligt kreditstöd enligt lagen om exportkreditstöd (1978:401). Räntesatsenför SEK:s krediter till marknadsvillkor i kronor var . För båda slagen av krediter gäller återbetalning efterfastställd plan, vanligen halvårsvis amortering. För lämnade jån skall enligtSEK:s bolagsordning ställas betryggande säkerhet. Ofta ingår i säkerheten enexportkreditgaranti från exportkreditnämnden (EKN). Vid utgången av uppgick bolagets utlåning till11541 milj. kr. varav 8560 milj. kr. utes.tod bolaget med kreditofferter ochkreditavtal på tillsammans drygt 85 000 milj. kr. avseende kreditgivning medstatsstöd. Statens kostnad för den statsstödda kreditgivningen harfram till utgången av uppgått till drygt 482 milj. kr.