prop · G603103 · 1982-12-31 00:00:00 — Av särskild vikt är att få noggrant belyst de praktiska och ekonomiska Skr'.-1982/83:103 konsekvenserna liksomkonsekvenserna för berörd Del II ' personal. Även détidsmässiga aspekterna eller takten i genomförandet av besparingsåtgärderna bör redovisas. Lantbruksstyrelsen behandlade i sin anslagsframställningför /81 ett förslag från en inom verket tillsattbesparingsgrupp, vilket innebar sammanslagning av vissa nämnderskansliorganisationer. Styrelsen förde emellertid inte förslaget vidare medhänsyn till att frågan var komplicerad och hade återverkningar utanförlantbruksverket. Enligt min mening bör utredaren även närmare överväga den avstyrelsen aktualiserade samordningen. Motsvarande överväganden bör göras ifråga om skogsvårdsstyrelsernas kanslifunktioner. I fråga om den lokala fiskeriadministrationen vill jagerinra om att beslutet om den nuvarande organisationen skulle ses som ettprovisorium i avvaktan på utredningar på fiskerinäringens och fritidsfisketsområden (prop. 1975/ 76:130, JoU 1975/76:39, rskr 1975/76:317). Utredningarnaär nu genomförda. Statsmakterna tog ställning tillfiskeripolitiken (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Våren1981 beslöt om åtgärder för att främja fritidsfisket (prop.1980/81:153, JoU 1980/81:29, rskr 1980/81:374). Förutsättningar föreliggersåledes nu att pröva administrationens utformning. Utredaren bör därföröverväga också denna fråga. I detta sammanhang vill jag nämna att det inomlantbruksstyrelsen pågår ett arbete avseende budgetåren1982/83-1985/86 med syfte att undersöka och redovisa förslag till anpassning avlantbruksstyrelsens och lantbruksnämndernas arbetsvolym till de förväntademinskade resurserna uncler perioden. Enligt vad jag har inhämtat har ocksåskogsstyrelsen påbörjat ett liknande arbete. Jag förutsätter att utredaren utnyttjar möjligheten attanlita statskontoret för uppdragets genomförande. Utredaren bör vid arbetets påbörjande samt vidare underarbetets gång informera berörda huvudorganisationer och i förekommande fallandra berörda centrala arbetstagarorganisationer med vilka staten har ellerbrukar ha avtal om löner och andra anställningsvillkor samt bereda demtillfälle att framföra synpunkter. Utredaren bör därutöver informera berördaarbetstagare om sitt arbete. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för jordbruksdepartenientet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredafrågan om samordning av vissa resurser vid lantbruksnämnderna,skogsvårdsstyrelserna och den lokala fiskeriadministrationen, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar attkostnaderna skall belasta tionde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. utredning om konsumentombudsmannens ställning Skr; 1982/83:103 Beslut vid regeringssammanträde . Chefen för , statsrådet , anför. beslutade vid 1975/att de dåvarandemyndigheterna konsumentombudsmannen (KO) och den 1 juli 1976skulle föras samman i en organisation, , där generaldirektörentilUka är KO (prop. 1975/76:34, NU 1975/76:14, rskr 1975/76:108, prop.1975/76:159, NU 1975/76:63, rskr 1975/76:385, SFS 1976:429). Med anledning av en motion vid 1980/riksmöteuttalade näringsutskottet, att det var befogat att ta upp frågan omKO-ämbetets relation till till förnyad prövning. Utskottetansåg att erfarenheterna under vilken den nuvarandeordningen hade gällt därvid borde utvärderas. Enligt utskottets mening borderegeringen föranstalta om att frågan om en självständig KO-funktion utreds ochatt resultatet av utredningen därefter redovisas för (motion1980/81:1870, NU 1980/81:50). beslutade i enlighet härmed (rskr1980/81:408). Jag förordar att en särskild utredare nu tillkallas förden av önskade utredningen. Utredaren bör utgå från statsmakternas beslut omriktlinjer för konsumentpolitiken (prop. 1972:33, NU 1972:40, rskr 1972:225).Detta innebär att är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågormed uppgift bl. a. att söka påverka producenter, distributörer och marknadsförareatt anpassa sin verksamhet efter konsumenternas behov. KO:s uppgifter reglerasi främst marknadsföringslagen (1975:1418) och lagen (1971:112) om förbud motoskäliga avtalsvillkor. Denna lagstiftning bör också utgöra utgångspunkt förutredaren. Utredaren bör i övrigt förutsättningslöst pröva KO: sställning i förhållande till . Härvid bör naturligenuppmärksammas de motiv som låg till grund beslut omsammanslagningen. Erfarenheterna från tiden därefter bör sedan utvärderas. Utredaren bör hålla nära kontakt med riktlinjekommittén (H1979:04), som har till uppgift att göra en översyn av vissa konsumentpolitiskamedel för producentpåverkan m. m. Utredaren bör vidare hålla kontakt medförsäk-ringsverksamhetskommiltén (E 1979:01) och banklagsulredningen (Fi1976:04), vilka inom sina respektive uppdragsområden skall se över bl. a.myndighetstillsynen i olika avseenden. Mot bakgrund av vad som sålunda framkommer bör utredarenpröva för-och nackdelar med nuvarande och alternativa lösningar beträffandeKO:s ställning i förhållande till . Om utredaren finner attövervägande fördelar skulle stå att vinna med en förändrad ställning för KO,bör de närmare organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av dettaredovisas. Utgångspunkten skall härvid vara, att en eventuellt ändradorganisation skall utformas så att berörd konsumentverksamhet kan bedrivas inomoförändrade totala anslag. Vidare erinras om de riktlinjer som gällerkommittéer och särskilda utredare (1980:20). Utredarenbör informera berörda huvudorganisationer och i förekomman de fall annan berörd central arbetstagarorganisation med vilka staten har 95 Skr.1982/83:103 eller brukar ha avtal,om löner ochändra anställningsvillkor om utrednings- Del II arbetet samt bereda dem tillfälleattframföra synpunkter. därutöver informera berörda arbetstagare om utredarensarbete. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild utredare för frågan omkonsumentombudsmannens ställning, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta elfte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Beslut vid regeringssammanträde . Chefen för , statsrådet ,anför. har efter genomgåttstora och snabba förändringar. UtveckUngen till ett högindustrialiseratsamhälle har möjliggjort en kraftig ökning av välståndet. Samhället haremellertid blivit mera känsligt för störningar av olika slag inteendast i krig utan även i fred eller vid fredskriser. Det gäller inte minst pålivsmedelsområdet. I propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken, m. m. uttalades att en god livsmedelsberedskap är enoundgänglig del av vårt totala försvar. Beredskapskraven skulle därmed ange ennedre gräns för produktionsmålet, som inte skulle få underskridas. Vidutformningen av produktionsmålet togs till utgångspunkt att nuvarandeåkerareal skulle bibehållas. Ett överskott skulle i första hand utgöras avspannmål. Vidare betonades att mjölkproduktionen var av särskild betydelse förupprätthållandet av en god livsmedelsberedskap. Produktionen av mjölk ochmjölkprodukter borde därför i stort sett motsvara konsumtionsbehovet. Förövriga animaliepro-dukter skulle eftersträvas att balans i stort sett uppnåsmellan produktion och avsättningsutrymme inom landet. Livsmedelsindustrinliksom industrin i stort kännetecknas numera av stor specialisering och koncentration. Tillverkningsresurserna liksom råvarutill gångarna är ojämnt fördelade inom landet. Vissa försörjningsviktiga livsmedel tillverkas endast vid ett fåtal anläggningar. Särskilt stor är koncentrationen när det gäller försörjningen med jäst, margarinråvaror och 95 margarin samt vissa förpackningarför konsumtionsfärdiga varor. trationeninom distributionsledet skapar också problem från beredskapssyn- Skr.1982/83:103 punkt. Jordbruket är i mycket hög grad importberoende vad gällervissa produktionsmedel. Inom livsmedelsindustrin är beroendet av importeradeeller importberoende inhemskt tillverkade insatsvaror stort. Livsmedelssektornsom helhet är för sin verksamhel i stor utsträckning beroende av energi,datorteknik, transporter och personal i nyckelbefattningar. Vår livsmedelsförsörjningär sålunda mycket sårbar. Livsmedelsförsörjningens sårbarhet har delvis redanbelysts genom vissa utredningar och studier. uttalade ianledning av en motion, vari hemställdes om en utredning angåendejordbruksproduktionens sårbarhet och försörjningsberedskapen i fråga omlivsmedel, att det från jordbrukspolitisk synpunkt otvivelaktigt skulle vara avvärde om man genom en samordning av gjorda undersökningar kunde få en meraövergripande analys av effekterna på livsmedelsberedskapen vid såväl långvarigaavspärrningar som vid mera kortvariga störningar, exempelvis snöstorm ochströmavbrott. Det borde ankomma på regeringen att avgöra huruvida detta bordeske genom en särskild utredning eller på annat sätt (JoU 1978/79:37, rskr1978/79:418). Som ett led i utredningsarbetet årsförsvarsbeslut har statens jordbruksnämnd i samarbete med bl. a. överstyrelsenför ekonomiskt försvar gjort en studie av produktionsomställningar inomjordbruket vid en längre avspärrning. Studien har bedrivits med syfte attöverslagsmässigt kunna bedöma de fredstida kostnaderna för att säkerställalivsmedelsförsörjningen även vid långvariga avspärrningssituationer.. Arbetethar koncentrerats på betydelsen av tillgång på kvävegödselmedel ochbekämpningsmedel, eftersom en beredskapslagring av dessa produktionsmedelmedför de största kostnaderna. Betydelsen för produktionsresultatet avtillgången till energi, maskiner, reservdelar, arbetskraft och utsäde haröversiktligt belysts i studien. I studien har även belysts kraven på kostenunder en avspärrning (kriskosten). Problem och behov av omställningar iförädlings- och distributionsleden har dock inte studerats i detta sammanhang. och överstyrelsen för ekonomisktförsvar har vidare i samarbete med bl. a. transportrådet och försvarsmaktenstuderat de speciella problem som ett krig innebär för livsmedelsförsörjningen.Resultatet av denna studie har redovisats i rapporten krig. I rapporten anges vilka krav som bör ställas på livsmedelsförsörjningeni krig och inriktningen i stort av de beredskapsåtgärder som anses nödvändiga.Förslag och rekommendationer lämnas till åtgärder som bör vidtagas för atttrygga livsmedelsförsörjningen i krig. 1978 årsförsvarskommitté har i sitt slutbetänkande (Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret 1982/87 framhållit att åtgärder som syftar till att säkerställa den viktigaste försörjningen för individens överlevnad och samhällets funktion bör prioriteras. Det innebär enligt kommittén att försörjningsför mågan i första hand skall säkerställas för livsmedel, beklädnad, värme, hälso- och sjukvård samt härför erforderliga stödfunktioner i form av insatsvaror, arbetskraft, energi och transporter. Näringslivet är, framhåller kommittén, basen för det ekonomiska försvaret. Vid samhällets omställning till krig bör genomgripande förändringar i näringslivets struktur undvikas så långt möjligt. Nödvändiga förändringar av produktionen bör förberedas. Därvid bör inhemska råvaror om möjligt utnyttjas. Den allt dyrbarare 97 7 1982/83. Skr.1982/83:103 beredskapslagringen bör enligtkommittén så långt möjligt ersättas med Del II andra alternativ. För de lager somalltjämt är nödvändiga bör ansvarsför- delningen mellan staten och näringslivet prövas. Kommitténs förslag till inriktningen avlivsmedelsprogrammet innebär att även långvariga störningar skall kunna klaras.Betydelsen av att kunna upprätthålla den regionala försörjningsförmåganbetonas. Minimibehovet av bl. a. livsmedel måste enligt kommittén kunnatillgodoses med hög säkerhet i långvariga försörjningskriser.Gödselmedelsförsörjningen är betydelsefull för jordbruket. Kommittén vidhållerdärför sin tidigare redovisade uppfattning om betydelsen av en inhemskproduktion av kvävegödselmedel. En viss lagring anses nödvändig vid sidan avinhemsk produktion och krisimport men det slutliga lagringsbehovet börbestämmas först när den pågående utredningen om gödselmedelsförsörjningen ärslutförd. Beredskapslagringen av gödselmedel bör enligt kommittén /83 genomföras i stort enligt det förslag som redovisas i denav regeringen anvisade ekonomiska nivån. har vidare framhållit att transporternahar särskild vikt för en tidig uppbyggnad och ett kontinuerligt upprätthållandeav erforderlig regional försörjningsförmåga med bl. a. livsmedel. Kommitténkonstaterar under programmet arbetskraft att brist på personal uppståromedelbart efter mobilisering bl. a. inom sektorerna jordbruk, skogsbruk ochlivsmedelsindustri, dvs. områden som är viktiga för försörjningen. Ökad viktbör enligt kommittén läggas vid planeringen för att tillgodose behovet av civilpersonal inom totalförsvarets prioriterade områden. Pågående studier för attnärmare precisera behoven inom prioriterade områden bör fullföljas såatt de kan omsättas i konkreta åtgärder som höjer beredskapen inomarbetskraftsprogrammet. Regeringen har i proposition 1981/82:102 om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling byggt sina förslagpå försvarskommitténs överväganden. Med stöd av regeringens bemyndigande den 25 juni 1981tillkallade jag en särskild utredare- med uppdrag att bl. a. överväga olikaalternativ för försörjningen med gödselmedel och råvaror för tillverkning däravsamt att redovisa alternativens effekter på vår livsmedelsberedskap liksomkostnaderna. Utredaren har också i särskilt sammanhang värderat effekterna förgödselmedelsförsörjningen av den försäljning av aktiemajoriteten i Supra ABtill Norsk Hydro a. s. som genomfördes . Utredaren har ifebruari 1982 avgett betänkandet (Ds Jo 1982:1) Att trygga försörjningen medkvävegödselmedel och ammoniak. Vissa av utredarens överväganden har legat tillgrund för förslagen i den nyssnämnda försvarspropositionen. I detta sammanhang kan också nämnas att olika studier somtar upp samhällets sårbarhet och som berör livsmedelsförsörjningen har utförtsbl. a. inom försvarsdepartementets sekretariat för säkerhetspolitik ochlångsiktsplanering inom totalförsvaret samt inom sekretariatet förframtidsstudier. Som framgår av den nu lämnade redogörelsen har på olikaområden genomförts studier och utredningar ägnade att belysa problemen medlivsmedelsförsörjningens sårbarhet. Undersökningarna har emellertid i regelinriktats på speciella delfrågor inom olika sektorer. Jordbruksnämndenkonstaterar också i sin studie av produktionsomställningar inom jordbruket attfördjupande och bredare studier bör göras. a. bör de problem som kan uppståi förädlings- och distributionsledet närmare analyseras. Mot bakgrund av vad jag har anfört föreslår jag att frågan om Dir. 1982:13 livsmedelsförsörjningens sårbarhet frånolika synpunkter utreds. En särskild kommitté bör tillkallas för detta ändamål. Utredningen bör omfatta hela den s. k. livsmedelskedjan,dvs. jordbruksproduktionen, trädgårdsodlingen och fisket, den industriellaförädlingen och distributionen. En kartläggning av sårbarheten bör göras ochöverväganden ske av vilka anpassningar som i fredstid behövs för att förstärkaförsörjningstryggheten vid såväl långvarig avspärrning eller krig som merkortvariga störningar i fredstid. De olika ledens beroende av stödfunktioner iform av energi av skilda slag, insatsvaror, maskiner, reservdelar, arbetskraft,transporter m.m. bör närmare analyseras. Åtgärder för att minska sårbarheten idessa avseenden bör övervägas. I anslutning härtill vill jag nämna att fråganom den framtida utformningen av ransoneringssystemet för livsmedel kommer atttas upp i annat sammanhang. Livsmedelsförsörjningens sårbarhet har i väsentlig gradsitt ursprung i bl. a. vårt ökade utlandsberoende, den tekniska utvecklingen,centraliseringssträvanden, utnyttjande av stordriftsfördelar och bl. a.härigenom ökad geografisk koncentration: Kommittén bör studera möjligheternaatt minska sårbarheten genom att beredskapsaspekterna beaktas på ett tidigt stadiumi produktions- och samhällsplaneringen. Om man vill minska de risker somsårbarheten medför, behöver olika slag av beredskapsåtgärder vidtas. a. samspelet mellan försörjningsansvariga myndigheter och de olika ledeninom livsmedelsförsörjningen analyseras och övervägas. bör ocksåbeaktas förutsättningarna för import som är viktig från beredskapssynpunkt. Företag och organisationer inom livsmedelsområdet sombedöms viktiga för försörjningen i krig är registrerade som K-företag ijordbruksnämndens företagsregister. K-registreringen innebär att olikamyndigheter och företagen själva vidtar åtgärder för att de registreradeföretagen skall kunna fortsätta sin försörjningsviktiga verksamhet även i krig.Som tidigare nämnts är inom vissa sektorer av betydelse förlivsmedelsförsörjningen produktionen koncentrerad till ett eller ett fåtalföretag. Det kan i sådana fall vara angeläget att i fredstid skapaförutsättningar för att företagsnedläggning eller ekonomiska stödåtgärder inteär de enda alternativ som står till buds när fråga om avveckling har uppkommit.Kommittén bör därför överväga åtgärder som kan ge ytterligarehandlingsmöjligheter i sådana situationer. Kommittén bör fortsätta det utredningsarbete som påbörjatsgenom jordbruksnämndens produktionsomställningsstudie. Därvid bör övervägasolika styrmedel och deras tillärnpbarhet inom olika produktionsgrenar.Möjligheterna att genom inhemsk produktion ersätta importbortfall även av andraproduktionsmedel än kyävegödselmedel, t. ex. energi, fodermedel,bekämpningsmedel, maskiner och reservdelar, bör studeras närmare. Därvid börockså uppmärksammas att nödvändiga kunskaper på berörda områden kan behövasäkras inom landet. I propositionen 1981/82:106 om forskning m. m. har jagbetonat att det är angeläget att livsmedelsforskningen ägnar beredskaps- ochsäkerhetsfrågorna ökad uppmärksamhet. Kommittén bör därför överväga vilkaspeciella behov av forskning som föreligger vid lantbruksuniversitetoch andra institutioner och vilka anpassningar som är önskvärda för att 1982/83:103 försörjningstryggheteninom livsmedelsområdet därigenom skall kunna Del II förbättras. Kommittén bör i sina förslag i första hand söka väljalösningar som inte innebär ökade kostnader för berörda näringsgrenar. I den månkosinadshöjande förslag läggs fram bör beräkningar av kostnaderna redovisasnoggrant. I fråga om statliga åtaganden gäller de direktiv som utfärdats tillsamtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer(Dir 1980:20). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en kommitté med högst sex ledamöter meduppdrag att utreda livsmedelsförsörjningens sårbarhet, att utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna för kommittén skall belasta tiondehuvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till föräldraförsäkringsutredningen (S1980:08) Departementschefen, statsrådet , anför. har fåttregeringens uppdrag (Dir. 1980:53) att se över och utvärderaersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen liksom reglerna för rätt tillledighet för vård av barn m.m. Huvuduppgiften för'utredningen är att göra enövergripande genomgång av de praktiska erfarenheterna av ersättnings- ochledighetsreglerna såväl från den enskildes synpunkt som från arbetsmarknads-och administrativa synpunkter. Utredningen skall i anslutning till redovisningenav genomgången lägga fram förslag till de regeländringar som översynen geranledning till. Med anledning av socialförsäkringsutskottets betänkande(SfU 1980/81:5, rskr 1980/81:3) om sjukpenning till gravida kvinnor har regeringen vidare uppdragit åt utredningen att utreda frågan om kompensation för inkomst bortfall för gravida kvinnor som av förebyggande skäl måste avstå från förvärvsarbete utan att något sjukdomstillstånd föreligger. Uppdraget går bl. a. ut på att kartlägga i vilka fall det är motiverat av medicinska skäl att göra uppehåll i förvärvsarbetet, i vilken utsträckning och på vad sätt ett 100 inkomstbortfall i så fall skalltäckas och i vad mån en arbetsgivares skyldighet attomplacera gravida kvinnor till annat arbete skall utvidgas. Ibelänkandet 1981/82:14 anför socialutskottet bl. a.angelägenheten av att Dir. 1982:14 åtgärder vidtas som förebygger att väntadebarn skadas på grund av olika yttre faktorer. I många avseenden torde detenligt utskottet förhålla sig så att kvinnan och det väntade barnet har sammabehov av skydd mot skaderisker och att deras intressen därför sammanfaller. Påarbetsmiljöområdet torde det knappast ens undantagsvis föreligga någraintressekonflikter mellan kvinnan och hennes väntade barn. Vad frågan härgäller är, fortsätter utskottet, närmast arbetarskyddsverkets och andramyndigheters möjligheter att ingripa mot faktorer i arbetsmiljön som inte ärdirekt farliga för arbetstagarens hälsa utan enbart innebär risk förfosterskador. En komplikation i sammanhanget är att sådana risker kanföreligga redan innan graviditeten kan konstateras. Utskottet understrykerdärför vikten av att arbetarskyddsverket utnyttjar de möjligheter somarbetsmiljölagen ger att vid behov ingripa mot farliga arbetsmiljöer för attåstadkomma ett tillfredsställande skydd mot fosterskador. Med hänsyn tillfrågans betydelse uttalar sig slutligen utskottet för att det- närmare börövervägas om arbetsmiljölagen kan ändras så att den klarare än f. n. geruttryck för ett hänsynstagande till fostrets intressen. beslöt (rskr 1981/82:61) att som sin mening geregeringen till känna vad utskottet hade anfört. Arbetarskyddsstyrelsen har antagit enkungörelse om medicinsk kontroll vid blyarbete vilken träder i kraft den 1januari 1983. Dessa föreskrifter aktualiserar på nytt frågan om en utvidgadrätt till omplacering för gravida kvinnor samt rätt till ersättning förinkomstbortfall under graviditeten, när en omplacering inte kan ske. Regeringenöverlämnar den ifrågavarande riksdagsskrivelsen jämte utskottsbetänkande tillföräldraförsäkringsutredningen och uppdrar åt utredningen att som ett led iuppdraget att utreda frågor om omplaceringsskyldighet m. m. ta upp frågan ombehovet av förlydliganden av arbetsmiljölagen i fråga om skydd motfosterskador. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Tilläggsdirektivtill Utredningen (Fö 1978:05) Hälso-och sjukvård i försvaret (HSF) Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anför. UtredningenHälso- och sjukvård i försvaret (HSF), som tillkallades efter ett av regeringenden meddelat bemyndigande, har till uppgift att överväga vissafrågor och genomföra vissa överläggningar m. m. i samband medorganisationsförändringar inom försvarsmaktens hälso- och 1982/83:103 sjukvårdi fred. För genomförande av uppdraget har tillkallats en särskild Del II utredare. Utredaren har lämnat ett förslag förhuvuddelen av flygvapnets förband om inrättande av ett antaldeltidstjänster.för försvarsanställda läkare. Regeringen har genom beslut ijuni 1981 fastställt lönegradsplaceringen och inrättat tjänster för läkare vidflygvapnets flottiljer och skolor enligt bilaga till nämnda beslut. I propositionen som låg till grund för riksdagsbeslutet1978 om försvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred uttalade min företrädarebl. a. att det med hänsyn till behovet av läkare för de värnpliktigas hälso-och sjukvård, rådgivning till förbandschef samt medverkan i utbildningen finnsunderlag inom försvarsmakten för att anställa läkare på hel- eller halvtid påvissa större garnisonsorter.