prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta bör genomföras genom all den högsta dagpenningklassen höjs lill , grundbidragel och del kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) höjs till , och genom all statsbidraget lill arbetslöshetskassorna äter höjs lill den ursprungliga nivån av kassornas kostnader - all syslemel för statsbidrag till kommunernasbarnomsorg återförs till tidigare gällande regler. Cheferna för social-, utbildnings- ocharbetsmarknadsdepartementen kommer senare denna dag att ta upp frågan om dessavallöften. För atl läcka de ökade kostnader som följer av dessaförslag bör mervärdeskatten höjas från 17.7 lill 19,den Ijanuari 1983.Vidare börden s. k. arbetsmarknadsavgiften höjas . Då denna höjning av mervärdeskatten leder lillpåfrestningar för de mest utsatta grupperna, i synnerhet barnfamiljerna, börsamtidigt del allmänna barnbidraget höjas med . per är, nerbarnsiilläggethöjas till . för irebarnsfamiljer och lill . förtjärde och varje därpå följande barn. Del förlängda barnbidraget ochstudiebidraget bör höjas till att omfatta även barn mellan 16 och 18är som uppbär studiebidrag eller förlängt barnbidrag. Höjningarna bör ske perden . Höjningen av mervärdeskatten leder till attlivsmedelspriserna höjs utöver de snabba prisökningar som registrerats undersenare tid. För ätt motverka de negativa effekterna härav på de minsl bemedladegruppernas reala disponibla inkomster föresläs en höjning avlivsmedelssubventionerna, så alt effekterna av mervärdeskallehöjningen påsubventionerade baslivsmedel neutraliseras. 5.6 De statsfinansiella effekterna De olika åtgärder som föresläs i denna proposilion samt ipropositionen om upphävandet av beslutet om karensdagar m. m. har avsevärdaeffekter på statsbudgetens utfall. Till dessa kommer även effekter på grund avdevalveringen saml nya utgifter till följd av redan inträffade förluster i denstatliga företagssektorn. Sammantaget innebär alla dessa omständigheter atlbudgelsaldol under innevarande budgetår kommer all försämras. 3 1982/83. Prop.1982/83:50 34 I den reviderade nalionalbudgelen angavs del statligabudgetunderskottet för /83 till . Av den preliminära avstämning av statsbudgeten som harägl rum framgår alt utgifterna är upptagna med ell för lågt belopp. Framförallthar behovet av medel lill följd av redan inträffade förluster och behov avkapitaltillskott i den statliga företagssektorn kraftigt underskattats. Vidarebygger de beräknade utgifterna för arbelsmarknadspolitiska åtgärder på en iförhållande till den faktiska utvecklingen alltför optimistisk bedömning avsysselsättningsutvecklingen. Tillsammans med erforderliga tekniska omräkningartorde dessa omständigheter leda lill ökade utgifter på i storleksordningen 10miljarder kr. Jag övergår nu till alt kortfattat redovisa effekterna avde förslag som läggs fram i denna proposition och i propositionen om upphävandeav beslulel om karensdagar, m. m. I dennaproposilion framläggs sålunda ett omfattande investeringsprogram. Programmetstotala kostnad uppgår till . I vilken takt dessa medel betalas utberor bl.a. på när de åsyftade investeringarna påbörjas och hur snabbt degenomförs. De arbetsmarknadspolitiska åtgärder som jag tidigareredovisat kommer att leda lill ökade utgifter på ca . I dellabelopp ingår även beslut som redan tagits av regeringen. 1 denna propositionbegärs ökade anslag om ca . För alt bl. a. hålla uppe bostadsbyggandet kommer altföreslås vissa bostadspolitiska åtgärder. Åtgärderna avser bl.a. hyresrabatteroch hyresförlustgarantier samt ökade insatser för all spara energi. De ökadeinsatserna inom bostadspolitikens område finansieras med den föreslagnahyreshusavgiflen. Som jagtidigare redovisat föresläs ell flertal skailepoliliska åtgärder. Den sänktastatsskatten och skattereduktionen för erlagd fackföreningsav-gifl minskar statsinkomsternamed ca . De förlängda invesleringsavdragen tordemedföra I miljard kr. Den höjda produkiionsavgiften videlproduktion ökar inkomsterna med ca . reducerasdock dessa avgifter med tidigare nämnda nedsättningar, varför den totalaökningen som helårs-effekt kan uppskattas lill ca . Andraskalleförändringar leder till ökade skatteinkomster om sammanlagt ca 1,1miljarder kr. Den skärpta förmögenhetsskatten och höjningen av arvs- ochgåvoskatten leder till ökade statsinkomster pä ca . Deförändringar som föreslås avseende skattereduktion på svenska börspapper ochskallereduktionen vid del s. k. skaltesparandet innebär ökade inkomster på ca0,. Vidare kommer vissa nya punktskatter atl införas eller redanbefintliga avgifter all höjas, vilket innebär all inkomsterna ökar med ca 0,2miljarder kr. Härutöver kommer effekterna av den föreslagna obligatoriskaavsättningen till investeringsfond, en åtgärd som i liden förskjuterskalleinkomsterna frän juridiska personer. 1982/83:50 35 Den sammanlagda kostnadsökningen lill följd av förslagenall infria de fyra vallöftena saml ökningen av Uvsmedelssubventionerna - somjag kommer alt beröra - uppgår lill . För atlläcka dessa ökade kostnader kommer förslag all läggas om en höjning avmervärdeskallen frän 17,lill av beskattningsvärdet och en höjning av dens. De ökade inkomsterna frånmervärdeskatt och arbetsmarknadsavgift uppgår sammanlagt till ca 6 miljarderkr. Härtill kommer ökade skatteinkomster pä ca . p.g.a.uppräkningen av pensioner, sjukersättning och ersättning vid arbetslöshet.Sammantaget innebär detta atl av de ökade utgifterna om . Dähöjningen av mervärdeskallen leder lill påfrestningar på en av de mest utsattagrupperna, nämligen barnfamiljerna, kommer , som redovisats tidigare,en höjning av barnbidrag och studiebidrag all föreslås. Helårskoslnaderna fördessa åtgärder uppgår till ca 800 milj. kr. Höjningen avlivsmedelssubvenlionerna medför en kostnad pä budgetens utgiftssida som kanberäknas till 230 milj. kr. Sammantagetleder de åtgärder jag presenterat lill bestående förändringar av inkomster ochutgifter. Andra åtgärder, främst de arbelsmarknadspolitiska insatserna ochinvesteringsprogrammet, är av engångskaraktär. Förslagen leder dock på sikttill en bättre ekonomisk utveckling och en därmed sammanhängandebudgetförstärkning. Pä kort sikt däremot medför främst engångsinsatserna föralt förbättra arbetsmarknadsläget och för atl öka investeringarna etl ökatbudgetunderskott. De arbelsmarknadspolitiska insatserna faller i alltväsentligt pä innevarande budgetår, medan merparten av utgifterna iinvesteringsprogrammet uppstår nästkommande och senare budgetår. Förinnevarande budgetär medför detta all del statliga budgelsaldol kommer allförsämras. Jag bedömer atl underskottet i statsbudgeten innevarande budgetårkommer alt uppgå lill ca . mot i statsbudgeten redovisade 75,8miljarder kr. Jag vill emellertid understryka alt huvuddelen avökningen, säsom här redovisats, beror på effekter av den tidigare regeringenspolitik, framför allt då industripolitiken, saml på de pä kort sikt automatisktbudgelförsvagande effekterna av devalveringen. Denna skapar dockförutsättningar för all vi i ell längre perspektiv skall kunna höja produktionenoch därmed även öka inkomsterna och slalsin-läkterna. Vidare vill jagpoängtera, alt de kostnadsökningar som uppstår genom åtgärder som föresläs ipropositionen om upphävandet av beslutet om karensdagar m. m. nästanfullständigt finansieras av intäklsökningar. De ofinansierade utgiftsökningarsom tillkommit genom den nya regeringens åtgärder är således nästanuteslutande förknippade med de omfallande arbetsmarknads- ochinvesteringssatsningarna; dvs. med åtgärder som syftar lill all ökaindustriproduktionen och inkomsterna och lill alt bekämpa arbetslösheten.Härigenom skiljer sig den nya regeringens budgetpolitik 1982/83:50 36 på etl avgörande säll från den budgetpolitik som bedrivitsunder . Beräkningar av statsbudgetens inkomster, utgifter ochsaldo för /84 kommer på sedvanligt sätt atl presenteras ibudgetpropositionen ijanuari, dä riksrevisionsverkels inkomstberäkningföreligger och regeringens arbete med budgeten för /84 haravslutats. Med del myckel stora budgetunderskott som byggts upp under senare årblir det, som angavs i regeringsförklaringen, i budgetarbetet nödvändigt allgenomföra en myckel hård ulgiflsprövning. Ökade statliga insatser, bl.a. förall främja sysselsättningen och öka investeringarna gör del än mer nödvändigtatl bedriva ell utomordentligt stramt budgetarbete. 6.1 Den internationella utvecklingen Den internationella ekonomin har präglats avefterkrigstidens längsta lågkonjunktur och tillväxten torde även blimycket låg. Den ekonomiska politiken i de dominerande länderna är fortsattstarkt restriktiv, trots all inflationen bromsas in och arbetslösheten blirallt högre. 1 deeuropeiska ekonomierna lyder konjunklurulsikterna pä en fortsall stagnation. Enbetydande nedgång har noterats i industriproduktionen och handelsvolymerna.Konjunkturen i har blivit avsevärt sämre än vad som allmäntväntades och den av administrationen förutsedda starka uppgången under loppetav detta är har uteblivit. Även i har tillväxten under detta är dämpats,även om den forifarande är högre än i andra vikliga länder. Samlidigt harosäkerheten på världens kreditmarknader ökat kraftigt ,vilket ylleriigare försvårat en internationell återhämtning. De senasie årens stagnation i världsekonomin kan inle sessom enbart en vanlig kortsiktig konjunkturnedgång. Vi slär uppenbarligen infören strukturell nedgång, dvs. en nedgång av den underliggande, långsikliga tillväxt-trenden.En central faktor bakom detta torde vara det faktum all inflationsbekämpningenunder 1970-talel kommil all få högsta prioritet i de stora västländernasekonomiska politik. har inneburit en allt härdare åtslramningspolitik.Så länge inflationen inte bemästrats finns inle anledning anla allvärldsekonomin kan återgå lill en stabil lillväxlbana. Även om konjunkturenåterhämtas någol under nästa är, blir tillväxten med all sannolikhet låg underde närmaste åren. Till de mera kortsiktiga faktorer som bidragit lill atlförlänga lågkonjunkturen under innevarande är märks: - effekterna av dellångvarigt höga ränteläget. 1982/83:50 37 - allskattesänkningarna i inle lett lill den expansion av denprivata konsumtionen som man väntade sig, - u-ländernasminskade inkomster till följd av nedgången i råvarupriserna, - den svagaefterfrågan på olja, som har resulterat i att OPEC-länderna som grupp i ärvisar underskoll i bytesbalansen och därför minskar sin efterfrågan, - all dollarkursenhar fortsatt all stiga, vilket förhindrat de europeiska länderna atl sänkaräntorna. För de europeiska ekonomierna har dollarns uppgång haft enefterfrågedämpande effekt av samma storleksordning som den andraoljeprishöjningen. sannolikt förlopp är alt aktiviteten ökar någol iFörenta staterna och lill följd av en uppgäng i denprivata konsumtionen och en positiv lagereflerfrågan. Mol millen av 1983 kanäven de europeiska länderna ha kommil att dra fördel av denna uppgäng samt aveventuella ytterligare räntesänkningar. Men mot bakgrund av del generellt lågakapacitetsutnyttjandel och den låga lönsamhetsnivän hos företagen, torde eninyesteringsuppgäng ligga långt fram i tiden. Den stagnerande produktionen och den ökande arbetslösheten- den senare uppskattas i i-länderna till 33 miljoner - bidrar till atlyllerligare bromsa inflationstakten. I de större industriländerna beräknas densjunka frän i genomsnitt 1982 lill 1983. Därvid antasoljepriset bli oförändrat . Industriländerna som grupp väntas få elt underskoll på ca30 miljarder dollar i bytesbalansen. Bakom denna förbättring döljer sig ä enasidan betydande överskott i och i synnerhet ,å andra sidan fortsatt myckel stora underskott i de mindre . Den låga tillväxten i industriländerna; ochöststaternas strävan all nedbringa sina bytesbalansunderskotl och en ökadsvårighet för finansiellt utsatta länder all erhålla krediter på deinternationella kapitalmarknaderna pekar mot en myckel låg ökning avvärldshandeln , se tabell 5. Tabell 5 Prognoser för den internationella ekonomin () - 1/4 1 1/2 valuta, bearbetade varor 8 1/2 5 1/2 6 1/2 Arbetslöshet, milj. personer : och ekonomidepartementet. 1982/83:50 38 6.2 Den svenska ekonomin Den ekonomiska utvecklingen blev betydligt svagare änväntat . Som höslrapporl visar blir del ingentillväxt alls i den svenska ekonomin mol en förväntad ökning på 1,4%enligl den reviderade finansplanen . Till en del förklaras della av densvagare internationella konjunkturen som beräknas sänka exporilillväxlen frän 51/2 lill 3 1/. Förväntningarna om en fortsatt svag efterfrågetillväxl och dehöga räntorna har gjort förelagen mycket försikliga med all producera pålager. Lagerinvesleringarna blir därför betydligt lägre än vad som förväntadesi våras. Trots den svagare inhemska efterfrågan tycks konkurrenskraften haförsvagats, så all importen ökar lika myckel som prognoserna angav.Della gör alt BNP praktiskt taget inte ökar alls i är med åtföljande försämringav sysselsättningsläget. Den följande redovisningen av utsikterna för den svenskaekonomin och effekterna av den ekonomiska politiken baserar sig i vikliga avseendenpå höslrapporl. Hänsyn har dock här tagils lill de åtgärdersom föreslagils eller senare kommer alt föreslås och som konjunktur-inslilulelej kunnat beakta. Vidare antas den internationella konjunkturutvecklingen ochdärmed marknadstillväxten för svenska exportvaror bli svagare än vad instituteträknat med. Devalveringen ger möjlighel lill en successiv expansioninom näringslivet. Men de svaga internationella konjunklurulsikterna sättergränser för expansionen . Först under 1984-1985 kan de fullaeffekterna avläsas. Del är också först som en invesleringsuppgängkan påräknas. För all underlätta denna process sätts infrastrukturella investeringsprojektigång . Arbetskraftskostnadenper producerad enhet stiger enligl de antaganden ekonomideparlemenlel gjort medca . Lägges därtill alt devalveringen driver upp företagensimporlkoslnader och all vinsterna stiger kan exportpriserna antas öka med ca10-11 %. Eftersom de internationella priserna omräknade i svenska kronor stigermed innebär det alt exportföretagens relativpriser sjunker med ca 6%.Del är en någol mindre relalivprissänkning än antagit. Ikombination med den antagna lägre världshandelslillväxten gerrelalivprissänkningen en export-volymökning för bearbetade industrivaror pä ca7% mol enligl kon-junklurinstitulels prognos. För hela exporten, inkl. råvaror, stiger volymen med ca6%. Detta är en god tillväxt i en svag världskonjunktur. Ändå växer inleexportintäkterna särskill snabbi på kort sikt. räknar med all en relalivprissänkningger effekt pä 1982/83:50 39 de löpande exportintäkterna över en treårsperiod.Volymeffekten av devalveringen skulle dä öka exportintäkterna totalt pä med . Devalveringen medför all den nuvarandeminskningen av industriproduktionen förbyis i en uppgång. För nästa är beräknasökningen bli . Del innebär en kraftig omsvängning av produktionen iriktning mol export och ersätlning för import. Exporten ökar dubbelt så snabbtsom den produktion som är avsedd för inhemsk användning. Den omsvängning i resursanvändningen som devalveringenleder lill kan ocksä åskådliggöras med de förändringar i efterfrågans sammansättningsom direkt följer av devalveringen. Exporten beräknas 1983 bli 4 miljarder kr.större än den annars skulle blivit, och importen ca . mindre.Delta beror både på konkurrensförbättringen och pä atl den privatakonsumtionen minskar med . lill följd av devalveringen. Åandra sidan stiger investeringarna med knappt 500 milj. kr. (exkl.investeringsprogrammets effekter). Devalveringen beräknas totalt höja produktionen 1983 mednärmare . Det motsvarar ungefär 0,5%av totalproduktionen (BNP) och en sysselsättningseffekt på 15000-20000personer. Löner, priser och privat konsumtion Löntagarna ges viss kompensation för de av devalveringarnaföranledda prisstegringarna enligt vad som överenskommits i 1982 årsavtal. Denna kompensation kan beräknas uppgå lill knappt I %, vilket kanjämföras med en beräknad total devalveringseffekt på priserna med omkring4,. De löneökningar som faller ul 1983 som följd av avtal ikombination med en viss löneglidning medför atl är inlecknade redan innanlönerörelsen startar. Som framgått i del har skattereformen justeratssä att inkomstskatten sänks med . Denna skattesänkning avser iförsta hand låg- och medelinkomsttagare. Härigenom skapas förutsättningar föratl genomföra det första steget i skallereformen med elt lägl nominellt avtal,som en rimlig fördelningsprofil för reallönernas utveckling uppnäs. De kalkyler som presenteras i del följande ulgår från dennu kända lönekostnadsökningen , dvs. En högre ökningstakt förlönekostnaderna medför en ytteriigare höjning av inflationen och etl slörreunderskott i bytesbalansen. Eftersom lönekoslnadsökningarna hos vikliga konkurrenter,såsom inom den tyska industrin, blir lägre än här angivna , skulle vårtrelativa kostnadsläge ha försämrats utan devalveringen. Denna har den dubblaeffekten att sänka vårt kostnadsläge räknat i jämförbar valuta och allstimulera industriproduktionen, sä all produktiviteten kan öka ochkostnadsökningen blir lägre. 1982/83:50 40 Devalveringen skulle höja importpriserna vid ettfullständigt genomslag. Det är emellertid mot bakgrund av tidigare erfarenheterrimligl alt räkna med atl importörerna håller tillbaka prisökningarna för atlförsvara sina andelar av den svenska marknaden. För de bearbetade industrivarornasom utgör huvuddelen av importen antar därför konjunkturinstitutet attimportprisökningen bara slår igenom lill , varav antasfalla på 1982. Däremot slår importpriserna igenom snabbare och merafullständigt för råvaror, inle minsl olja. Pä oljan slär prishöjningarna igenomdirekt. Totalt för ell helt är beräknas vär oljenola försämras med 6 miljarderkr. försämras handelsbalanssaldot av denna anledning med 1,5 miljarderkr. Mervärdeskallehöjningen drar upp den inhemska prisnivånnågol. Höjningen innebär en prisstegring på mervärdeskallebdagdavaror. Eftersom dessa utgör av konsumtionen påverkas den totala konsumentprisnivånmed I %. Denna ökning faller i sin helhet på 1983. Den sammantagna priseffekien av dessa åtgärder skulledärför bli en höjning av inflationstakten med . Härav faller 4.5procentenheter pä 1983. Totala prisstegringen 1983 väntas bli 10- . Den köpkraflsindragande effekten dämpas dock av deåtgärder sorn vidtas för att stödja särskill utsatta grupper. Särskill vikliga är höjningen av barnbidragen,uppräkningen av pensionerna och arbetslöshetsersättningen samt justeringar avde direkta skatterna. En sänkning av reallönerna är oundviklig och nödvändig.För hela löntagarkollektivet blir minskningen efter skatt och prishöjningar enminskning av reallönen med . Härav svarar devalveringen för ca3%. föll reallönen med totalt . Politiken har anpassats så atl den skall ge en rimligavvägning mellan en från sysselsättningssynpunkt nödvändig eftertVägeulvecklingoch ett från byiesbalanssynpunkl motiverat krav på återhållsamhet påkonsumiionssi-dan. Sänkningen av de totala realinkomsierna motverkas därför iviss män genom de tidigare nämnda åtgärderna. Vid avvägningen har förutsattsatt hushållen kommer all sänka konsumtionen i mindre grad än vad realinkomsiernaminskar. Därigenom faller sparandels andel av inkomsterna, dvs. Det finns å andra sidan också skäl för alt sparkvolen istället borde stiga. Erfarenheten visar att i en situation där infialion ocharbetslöshet stiger tenderar hushällen att öka sparkvolen. Härtill skall läggasatl marginal-skallereformen med avdragsbegränsningen också stimulerarsparandel. Del argument som här, liksom i konjunkturinslilutets beräkningar, äravgörande för alt anla alt sparkvolen sänks, är att hushållen efter minskningenav konsumtionen 1981 och 1982 har svårt all ytterligare anpassa konsumtionennedåt i samma takt som realinkomsierna faller. Därför utgår beräkningarna fränall den privata konsumtionen bara faller , medan realinkomsiernaväntas minska med ca 2 1/. Den offentliga konsumlionslillväxlen begränsas, somframgår av tabell 6, lill någon procent bäde i är och nästa är. Både statensoch kommunernas tillväxt påverkas av de satsningar som görs för all stödjasysselsättningen. Härtill kommer vissa tillfälliga effekter såsom överföringarav sjukhus från staten till den kommunala sektorn 1982 och 1983. Borträknasdessa effekter är den underliggande volymförändringen en minskning med en procentför statens del. Tabell 6 Försörjningsbalans 1982-1983 Import, varor och tjänster -1,7 -5,0 -1,0 -4,3 -2,0 Inhemsk efterfrågan, totalt -0,1 Export, varor och tjänster ' Lageromslag i förhållande till föregående års BNP. - Häri ingår att överföring av sjukhus sänker den statligakonsumtionen 1982 med 1,och 1983 med 1,. För kommunerna ökar konsumtionenhärav med 0,8 resp.0.5%. För den kommunala sektorn lyder tillgängliga uppgifter påall volymökningen ligger på 1,. kan del restriktivabudgetarbete som skett även i kommunerna väntas leda lill en volymökning påknappt 1,. Inräknas de arbelsmarknadspolitiska satsningarna blir tillväxten2% i är och 1,1983 (exkl. överföring av sjukhus). Den förbättring av kostnadsläget som devalveringen ger börnaturligtvis få en positiv effekt på investeringsbenägenheten inom industrin.Det är företagens förväntningar om bl.a. del framlida eflerfrägelägel och denframlida lönsamheten som bestämmer investeringarna. Del är realistiskt atlräkna med atl den fortsatt svaga efterfrågan och den stora outnyttjadekapaciteten leder lill all det inle blir någon invesleringsökning nästa år.Konjunkturinstitutet räknar med atl det fall i investeringarna på , Prop.1982/83:50 42 som annars skulle inträffat, halveras genom devalveringen.Härtill skall läggas fortsatt frisläpp av investeringsfonder ochinvesteringsreserver och förlängning av invesleringsavdragen. Det omfattandeprogram för investeringar i infrastruktur och på energiområdet som presenterasi denna proposition kommer all bidra till all ytterligare dämpa nedgången iindustriinvesteringarna. Nedgången beräknas därför 1983 begränsas till förindustrin. För näringslivet i övrigt uppvägs den stimulans somdevalveringen ger av all bl.a. parti- och detaljhandel förmodligen kommer allrevidera ned sina investeringsplaner som följd av den minskade privatakonsumtionen. Inom denoffentliga sektorn bedöms investeringsprogrammet och inve- sieringsarbelen i ge följande tillskott lill investeringsvolymen 1983: Staten -t-11 % Stimulanseffekten på bostadsinvesteringarna väntas bli1/1983. Den huvudsakliga effekten av de föreslagna stimulanserna väntaspåverka bostadsbyggandet först . Totalt sett innebär investeringsälgärderna en ordentligstimulans av byggandet. Om man dessutom tar hänsyn till atlombyggnadsverksamhe-len samt reparation och underhåll ökar vänds en nedgång ibyggverksamheten de tvä senasie åren lill en mindre ökning . Detinnebär en väsentlig lättnad av sysselsättningsläget i branschen. Den samlade investeringsverksamheten beräknas komma atlsjunka 1983. Del är först man kan påräkna en uppgång och en omsvängningi riktning mol en stigande andel för industri och övrigt näringsliv. Den totala inhemska efterfrågan inkl. lagerförändringarberäknas sjunka 1983 alt jämföra med en minskning på 0,1982. Detberor främst på all invesleringsfallet dämpas. Härtill kommer att exporten beräknasöka med mol ca 3,1982. Eftersom kostnadsläget förbättras kan den svenskaproduktionen tillgodose en relativt setl slörre andel av den inhemskaefterfrågan. Del betyder atl den totala produktionen skulle kunna öka med ca1,nästa är. Produktionsökningen kan dock förmodligen ske utanall syssel-sättningsvolymen ökar. Snarare finns risk för atlindustrisysselsättningen, med hänsyn lill den betydande lediga kapaciteten iutgångslägel, inle vänder uppåt förrän med betydande eftersläpning iförhållande till produktionen. Sysselsättningen inom den privatatjänstesektorn försvagas, varför den totala efterfrågan pä arbetskraft väntasförbli svag . fortsätter emellertid utbudet alt öka. Detsuccessivt förbättrade eflerfrägelägel medför därför ingen omedelbar lättnadvad gäller arbetslöshe- 1982/83:50 43