prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringenförelägger vad som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokolletför den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen läggs fram förslag om åtgärder för att stärka sysselsättningen iNorrbottens län. Förslagen avser dels åtgärder för att långsiktigt främjautveckling och sysselsättning i länet, dels åtgärder för att möta den akutasysselsättningskris som råder i malmfältskommunerna . Deföreslagna åtgärderna beräknas kosta ca 4000 milj. kr. 1 1982/83. Prop.1982/83:120 2 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenI. , , , , , , ,, , , , , , , R. Carisson,, , Thunborg Föredragande: statsministern samt statsråden I. Carisson.Boström, , , , , , och Proposition om utvecliling i har lämnat viktiga bidragtill vårt lands utveckling. Länets naturtillgångar har tagits tillvara, tillgagn för det egna länet, men också för det svenska folkhushållet. Råvaror från skogarna i länet har gett vårt landmiljardvärden i exportinkomster. Förädlingen av skogsråvaran i skogsindustrinoch i pappers- och massaindustrin har skapat arbetstillfällen på många platser. , järnoch stål från gruvor och järn- och stålverk i har försörjt storadelar av den svenska verkstadsindustrin, som produkterna harexporterats till andra länder. Utbyggnaden av vattenkraften i har gett vårtland tillgång till en billig och förnyelsebar energikälla. Den har verksamtbidragit till att de svenska elkrävande basindustrierna med framgång hävdat sigpå världsmarknaden. Efter en period med sysselsättningsproblem ochbefolkningsutflyttning vändes utvecklingen i ipositiv riktning . Statliga satsningar i förening medkraftfulla ansträngningar från länets näringsliv och kommuner gavförutsättningar för många människor, som flyttat från länet, attåtervända. Andelen förvärvsarbetande kvinnor ökade. skapades förutsättningar för ett gott liv förmänniskorna i . Den statliga och kommunala servicen kunde förbättras.Sko- Prop.1982/83:120 3 lor,sjukhus, bostäder, fritidsanläggningar och kommunikationer byggdes. Denpositiva utvecklingen bröts . Den djupa och långvarigainternationella lågkonjunkturen minskade efterfrågan på de svenskabasindustriernas produkter. Nya exportländer gjorde sitt intåg i detinternationella handelsutbytet. Konkurrensen ökade därmed på en krympande väridsmarknad. Trotsett mycket omfattande statligt stöd också ärNorrbotten ett län i en speciellt allvarlig situation. Arbetslösheten ärhögre än i någon annan del av landet. Sysselsättningsgraden är låg. Enfortsatt negativ utveckling leder till att allt fler människor i produktivaåldrar lämnar länet. Detta innebär bl. a. större svårigheter att upprätthålladen samhällsservice som en gång byggts upp. Omutvecklingen i tillåts fortsätta mot allt högre arbetslöshet, motytterligare minskad produktion inom viktiga basindustrier och mot ökadpessimism , hotas inte bara viktiga värden i . Samtidigtriskeras en viktig bas för det svenska industrisamhället. En betydande del avlandets samlade produktionsförmåga kan gå föriorad. Dettafår icke ske. Den negativa utvecklingen i måste vändas. Ijanuari1982 presenterade socialdemokratin och den fackliga rörelsen en utvecklingsplanför . I arbetet med planen deltog företrädare för arbetarrörelsenscentrala organisationer och representanter för den fackliga och politiskaarbetarrörelsen i . Det grundläggande syftet med förslagen iutvecklingsplanen var att vända utvecklingen i och genom ett brettåtgärdsprogram angripa orsakerna till krisen. Iarbetet med att skapa en trygg framtid för är en kraftfull ekonomiskpolitik som omfattar hela landet en viktig förutsättning. Men speciellainsatser måste göras för . Ett starkt , med ettlivskraftigt näringsliv, är en tillgång för hela vårt land. En politik som återskaparekonomisk styrka och framtidstro i blir därmed ett viktigt bidrag ikampen för att föra ut ur den ekonomiska krisen. Regeringenvidtog åtgärder för att förbättra näringslivetskonkurrenskraft både på de internationella marknaderna och på hemmamarknaden.Det första ledet i denna politik var nedskrivningen av den svenska kronansvärde . särskild proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. (1982/83:50) lämnades förslag om bl.a. arbetsmarknadspolitiska åtgärder och omett brett investeringsprogram inom bl.a. energi-, bostads- och kommunikationssektorn. Särskildaförslag för att stärka AB () ställning lämnades iproposition 1982/83:68 om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen. Prop.1982/83:120 4 Dessa åtgärder har stor betydelse både för landets ochNorrbottens utvecklingsmöjligheter. vidtog också regeringen åtgärder för attavvärja de mest akuta sysselsättningsproblemen i malmfält. Regeringen bör nu lämna förslag som angriper orsakernatill speciella situation, som kan vända den hotande utvecklingenoch som kan skapa förutsättningar för ett ekonomiskt starkt . Förslagen bör grundas på arbetarrörelsens utvecklingsplan. Sedan utvecklingsplanen utarbetades har situationen för Luossavaara-KiirunavaaraAB () drastiskt försämrats. a. förväntas de framtida möjligheternatill malmförsäljning försämras kraftigt: har presenterat enreviderad strukturplan för företaget. Förslagen i denna proposition bör ocksåbehandla denna plan och dess följdverkningar. Förslag bör lämnas för att kraftigt förbättraförutsättningarna för sysselsättning och produktion i . Det innebären finansiell rekonstruktion av de statliga basindustrierna, som också gör detmöjligt att genomföra investeringar av betydelse för deras framtidakonkurrensförmåga. Åtgärder bör genomföras för att förbättra näringslivetskonkurrenskraft genom bl.a. direkta sänkningar av produktionskostnaderna ochsatsningar på utbildning och teknisk utveckling. Till detta bör vidare läggas särskilda insatser för atlstärka utvecklingen inom kommunikationssektorn, skogsbruket, turismen m.m. Möjligheterna att i genomföra en samordnadplanering av byggande, energihushållning och energiproduktion böruppmärksammas. Därigenom kan värdefulla erfarenheter av betydelse för helalandet vinnas. Särskilda åtgärder bör vidtas föi" att försöka skapany sysselsättning för de personer som kan ges arbete inom . I är situationen speciellt allvarlig. Där bören fullständig befrielse från arbetsgivaravgifter kunna ges tillde företag inom bl.a. tillverkningsindustrin som skapar nya arbetstillfällen påorten. En utgångspunkt i arbetet för att förbättra Norrbottensställning är att de kunskaper om problem och möjligheter som finns i länet istörsta möjliga utsträckning tas tillvara. Detta innebär bl.a. att länsorganenfår viktiga uppgifter i arbetet med att genomföra en politik som kan ge entrygg framtid för . Chefen för industridepartementet, statsrådet : 2 Allmän redogörelse för sysselsättningsläget iNorrbotten och för åtgärder för att stärka sysselsättningen i länet har jämfört med andra län den högsta öppnaarbetslösheten i landet. Antalet arbetslösa i länet uppgick i genomsnitt underår 1982 Prop.1982/83:120 5 Det motsvarar 6,arbetslösa av befolkningen i åldern 16-64år, vilket kan jämföras med 3,för riket i genomsnitt. har länetden högsta andelen människor i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Det besvärligasysselsättningsläget har flera orsaker. En viktig orsak är industrinsförhållandevis begränsade omfattning. En annanär att den industri som finns haren svag utveckling och har drabbats av strukturproblem. av länetsindustrisysselsättning återfmns inom basindustribranscher som gruv-, stål-och.skogsindustri. Den tidigare omfattande sysselsättningen inom byggnads- ochanläggningssektorn minskar kraftigt bl.a. till följd av den minskadevattenkraftsutbyggnaden i länet. Likaså fortsätter - om än i långsammare takt -sysselsättningsminskningen inom jord- och skogsbruket. Med den lägreutbyggnadstakt som råder inom den offentliga sektorn innebär detta sammantagetatt antalet arbetstillfällen nu sjunker i länet. ökar antaletpersoner beroende pä åldersammansättningen hos länetsbefolkning. Särskiltsvårt är sysselsättningsläget i vissa av länets inlandskommuner medarbetslöshetstal på och i vissa fall ännu högre. Vidare harproblemen vid Luossavaara-Kirunavaara AB:s () gruvor i Malmfältenytterligare förvärrat det redan tidigare besvärliga arbetsmarknadsläget i dennorra delen av länet. Krisen drabbar förutom de båda malmfältskommunernaGällivare och bl.a. även kommun varifrån många människor arbetspendlartill Malmfälten. Den försämradesysselsättningssituationen i länet avspeglas också iflyttningsstatistiken. Efter en period med ökande invånarantal under1970-talet noterar nu länet åter en ökad nettoutflyttning. Länet ökade sinfolkmängd från 255000 invånare år 1970 till 264000 invånare 1975. minskade befolkningen med närmare3000 personer och uppgick till något över 264000invånare. Enligt senast gjorda prognos förväntas folkmängden -utifrån de bedömningar som kan göras om sysselsättningsutveckling m. m. -sjunka ner mot 250000 invånare . Åvenför inlandets del innebar en stabilisering i befolkningshänseendejämfört med tidigare. Många kommuner hade visseriigen en befolkningsminskningmen den var inte lika stor som förut. Denna stabilisering av befolkningstaleni länets inland har, med undantag för de båda malmfältskommunerna, gällt ocksåunder . och kommuner har däremot haft enkraftig nettoutflyttning . Folkmängden har underdenna tid minskat med ca 200 personer i och ca 300 personerper är i . prognoser pekar på en fortsattbefolkningsminskning för de båda kommunerna. Betydandeinsatser har gjorts för att stödja och utveckla sysselsättningeni länet. En sammanställning över statliga stödinsatser i Prop.1982/83:120 6 skildalän som statskontoret gjort visar att länet under andra hälften av 1970-taletfick i olika former av statligt stöd för närings-,regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser samt för förtids-. Detta innebär att fick av dettotala stod som lämnades i landet som helhet för dessa ändamål. Som jämförelsekan nämnas att länets andel av rikets folkmängd uppgår till . Stödetuppgick i till . perinvånare jämfört med . för landet igenomsnitt. Inget annat län nådde högre än . Reguljärt regionalpolitisktstöd har sedan den aktiva lokaliseringspolitiken startade i mitten av1960-talet lämnats med ca . till drygt 200 företag i länet. Avdetta stöd utgörs knappt hälften av bidrag. Stödet har medverkat till att ca4000 nya arbetstillfällen skapats. Bland ärenden som avgjorts avregeringen kan nämnas stöd till uppförande av ett kontorshus för företaginriktade framförallt på datatjänster i , medel till etablering av enfilial inom i och stöd tillutvecklingsarbete inom i . Riksdagenhar - dels , dels - beslutatom särskilda program med åtgärder för att främja sysselsättningen iNorrbotten. Programmen har förutom åtgärder inriktade mot industrin innefattatäven insatser inom andra sektorer. Det beslutade åtgärdsprogrammetomfattade stöd till länet på totalt ca . Riksdagsbeslutet våren1982 omfattade stöd på totalt ca 350 milj. kr. för särskildasysselsättningsfrämjande insatser i länet. Dessutom beslutade då omen sänkning av socialavgifterna i länets fyra nordligaste kommuner. Trots desenaste årens ansträngningar att stödja sysselsättningen i har det inlevarit möjligt att vända den hotande utvecklingen. Därför krävs nu extraordinärainsatser för att stärka länets industri och övriga näringsliv. Konkurrenskraftenmåste höjas i det norrbottniska näringslivet. Endast därigenom kanarbetslösheten och undersysselsättningen varaktigt pressas tillbaka. Det är motdenna bakgrund nödvändigt att vidta åtgärder som sänker norrbottenföretagenskostnader, för såväl kapital som personal och transporter. Förslag om åtgärderför att höja konkurrenskraften redovisas i det följande. Härutöver redovisasförslag till särskilda sysselsättningsfrämjande insatser inom skilda sektoier.Vidare föreslås omfattande åtgärder för att möta de akutasysselsättningsproblemen i Malmfälten. Detsamlade program som föreslås syftar dels till att kortsiktigt skapa arbetstillfällen,dels till att långsiktigt främja näringslivsutvecklingen och sysselsättningen. Åveni en för dagen besvärlig arbetsmarknadssituation måste inriktningen också varaatt skapa bestående arbetstillfällen. Det är därvid viktigt att bredda ochutveckla näringslivet mot branscher vid sidan om basnäringarna. måsteockså förutsättningar skapas för en fortsatt verksamhet inom dessa n:äringar.Det är också angeläget att nämna 1982/83:120 7 attkonsekvenserna för samerna av de olika åtgärder som föreslås i denna propositionuppmärksammas. Närdet gäller de berörda malmfältskommunernas ekonomi har extra skatteutjämningsbidragutgått. Med hänsyn till det utsatta läge dessa kommuner har, bör derasekonomiska utveckling särskilt beaktas vid prövning av extra skatteutjämningsbidragäven . Ijanuari1982 presenterade arbetarrörelsen en utvecklingsplan för Norrbotten.Utvecklingsplanens syfte var att vända utvecklingen i , att skapaförutsättningar för en ny framtid i länet. Arbetarrörelsensutvecklingsplan för länet omfattade fem steg. Jag skall här kortfattat redogöraför dessa steg och i anslutning därtill redovisa huvuddragen i de förslag somredovisas i denna proposition. /ett första steg skulle, enligt utvecklingsplanen, åtgärder vidtas för att allmäntstärka konkurrenskraften i det norrbottniska näringslivet. Detta skulleåstadkommas genom sänkta produktions- och transportkostnader för industrin. Idenna proposition lämnas förslag om medel för en finansiell rekonstruktion avLKAB. Vidare föreslås bidrag till malmtransporter. Föratt göra det möjligt att sänka produktionskostnaderna inom industrin lämnasförslag om nedsättning av socialavgifterna för företag inom bl. a. gruvor ochtillverkningsindustri. För , där situationen är speciellt allvarlig,föreslås att företagen helt befrias från lagstadgade socialavgifter förnytillkommande sysselsättning. /ett andra steg skulle enligt utvecklingsplanen effektivare system skapas förstatligt finansiellt stöd till näringslivet i länet. Det skulle ske bl. a. genomförstärkt regionalpolitiskt stöd och ytterligare resurser till utvecklingsfondeni länet. Ipropositionen lämnas förslag om tillskott till utvecklingsfonden och särskildaresurser till bl.a. industriprojekt. /ett tredje steg skulle enligt utvecklingsplanen företagens konkurrensförmågastärkas genom intensifierade insatser inom marknadsföring, teknikutvecklingoch utbildning. Propositioneninnehåller förslag om bl. a. förstärkta resurser till högskolans forskning ochlokalförsörjning. .Åtgärderna är i stor utsträckning inriktade på attstimulera näringslivets utveckling. /etl fiärde steg skulle enligt utvecklingsplanen konkreta investerings-ochutvecklingsprojekt förverkligas inom skilda näringsgrenar. Ipropositionen föreslås resurser till för vidareutveckling av metallurginsamt för investeringar bl. a. i miljö- och energiteknik. Inomkommunikationssektorn lämnas förslag om investeringar i , Kirunaflygplats och vägar med speciell betydelse för skogsindustrins transporter. Propositioneninnehåller också förslag om resurser till skogsbilvägar och skogsvård. Förslaglämnas om en sammanhållen plan för energiproduktion och Prop.1982/83:120 8 Ökat stöd föreslås bl.a. till fastbränsleanläggningar,energisparåtgärder och ombyggnadsåtgärder. I arbetet med denna planering fårlänsstyrelsen en central roll. Resurser ställs också till förfogande för särskildaprojekt och åtgärder för att öka sysselsättningen i . turism, särskilda glesbygdsinsatser och insatser för att på olika sättstimulera fram ny industrisysselsättning och få ytterligare verksamhet inom bl.a. administrativ tjänsteproduktion till länet. Det femte stegel i utvecklingsplanen skulle bestå avomedelbara arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I propositionen lämnas förslag om särskilda resurser tillarbetsförmedling, utbildning och arbetsmarknadspolitiska insatser. En särskild organisation inom arbetsmarknadsverketföreslås. I organisationen skall ingå representanter för arbetsmarknadsverket,malmfältskommunerna, och personalorganisationerna. Den nya organisationensfrämsta uppgift är att försöka bereda den övertaliga personalen vid nysysselsättning. Statsråden I. , , , , ,, , och R. utvecklar härefter närmare deåtgärder som hör till vederbörandes ansvarsområde. Anförandena redovisas iunderprotokollen för resp. departement. Med hänvisning till vad jag och övriga statsråd har anförthemställer jag att regeringen i en gemensam proposition 1. ger riksdagentillfälle att ta del av vad jag och övriga föredraganden har anfört omsysselsättningssituationen i , 2. godkänner deallmänna riktlinjer för utveckling i som har förordats, 3. föreläggerriksdagen vad de olika föredragandena har anfört för den åtgärd eller detändamål som de har hemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar att de anföranden och förslag somredovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1-6. Prop.1982/83:120 Bilaga 1 Prop.1982/83:120 1 Anmälan till proposition om utveckling i Goda kommunikationer är en viktig förutsättning förnäringslivets utveckling i . Investeringar på kommunikationsområdetleder också till lägre drift- och underhållskostnader i samhället och medverkartill att göra rundare. Utrymmet ökar också för framtida investeringari länets olika näringar. Investeringar i trafikapparaten kan därför enligt minmening betraktas som medel dels för att förbättra de allmänna förutsättningarnaför sysselsättning i länet, dels för att underlätta utvecklingsinsatser inomde olika näringsgrenarna och dels för omedelbara arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Mot denna bakgrund föreslås i det följande att vissa investeringar av i förstahand utvecklingskaraktär i järnvägar, vägar och luftfart till ett sammanlagtbelopp av 78 milj. kr. kommer till stånd. För att främja en ökad sysselsättningi föreslås också att SJ erhåller 2 milj. kr. för täckning avmerkostnader i samband med beställningar av järnvägsmateriel i . Jag har också funnit det lämpligt att i detta sammanhangbehandla vissa förslag som har väckts om ett förändrat och förenklattransportstöd samt lämna en redogörelse för ett av (), () och Norske statsbaner (NSB) gemensamt upprättat rationaUseringsprogramför . Dessutom föreslås att ett anslag uppförs på statsbudgeten somgör det möjligt att lämna en samhällsekonomiskt motiverad fraktnedsättningutöver den rabatt som utgår på företagsekonomiska grunder. Fraktnedsättningenföreslås bli 390 milj. kr. Medlen föreslås disponeras av SJ för avräkning frånLKAB:s räkning hos SJ. 2 1982/83. 1982/83:120 2 Deväginvesteringar som är aktuella är värdefulla för länets näringsliv. Demedför också ett behövligi; sysselsättningstillskott. När det gäller skogsindustrinsmöjlighet att få ut mer råvaror ur skogen är det angeläget att bl. a. rusta uppde mindre länsvägarna. Genom att förstärka bärigheten på lågtrafikeradegrusvägar kan dessa vägar hållas öppna för skogsbrukets tunga trafik i störreutsträckning. En rad förstärknings- och upprustningsarbeten till en kostnad avsammanlagt 21,3 milj. kr. bör enligt min mening nu påbörjas. Kostnaderna fördelta skall belasta anslaget B 2. Drift av statliga vägar som normalt upptararbeten av denna art. När det gäller vägverketsmöjligheter att bidra till näringslivets utveckling i länet är verkets förmågaatt sköta och underhålla vägnätet av stor betydelse. En viktig förutsättning ärdärvidlag att verket förfogar över rationella, effektiva och väl belägna vägstationer.Mellanriksvägen är nu utbyggd på svenska sidan och har öppnatsför trafik fram till . För att på ett effektivt sätt underhållavägen bör en vägstation i byggas. Kostnaden för detta har beräknats till3,7 milj. kr., vilket bör belasta anslaget B 2. Drift av statliga vägar. Medhänsyn till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Drift av statliga vägar på tilläggsbudget III till statsbudgeten /83 anvisa ett reservationsanslag på . D6.Särskilda Järnvägsinvesteringar m. m. i /.Tidigareläggningar av investeringar År1979 fick SJ ett särskilt anslag på 275 milj. kr. för att genomföra sysselsättningsbefrämjandeinvesteringar inom /80-1984/85 (prop.1979/80:25, /80:7, rskr 1979/ 80: 101). Åtgärderna avser i första handupprustningsarbeten på . Härtill kommer bl.a. vissaupprustningsarbeten på mellan och samt enlinjeomläggning mellan Ålvsbyn och Bergträsk på stambanan. Prop.1982/83:120 3 Huvuddelen av anslaget används för upprustning av sträckanKiruna-Gällivare till 25 tons axellast. När arbetena är klara kommer helasträckan att ha denna spårstandard. Den södra delen av mellan och en standard som medger 20 tons axellasl. I SJ:s långsiktigainvesteringsplaner finns en upprustning av denna sträcka inlagd med böijan vidmitten av . Enligt min mening är det angeläget att får enökad standard. Härigenom ges bättre konkurrensförutsättningar gentemotutländska konkurrenter och kostnaderna för all trafik på kan hållasnere. Med hänsyn till situation och sysselsättningsläget i Norrbottenmåste nödvändiga upprustningsåtgärder genomföras så snabbt som möjligt. En förutsättning är att det nu pågåendeupprustningsarbetet mellan och slutförs snabbt. En viss uppsnabbningav arbetena i förhållande till tidigare uppgjorda tidsplaner bör enligt minmening vara möjlig. För spårupprustningsarbeten på sträckan t.o. m. /85 behövs - utöver av tidigare anslagna medel 40 milj. kr. behövs vidare en ny tunnel vid Nuolja. Enligt minmening är det angeläget att tunneln blir projekterad så att en hög beredskapför byggstart möjliggörs. Jag föreslår att 2 milj. kr. anslås för ändamålet.Det sammanlagda resursbehovet för åtgärder på sträckan /85 uppgår därmed till 42 milj. kr. Jag föreslår att ettsärskilt anslag förs upp på statsbudgeten för detta ändamål. Med hänsyn till att regeringen i årets budgetproposition (prop.1982/ 83:100, bilaga 8) föreslagit att överförs till det ersättningsberättigadebannätet skall beloppet inte föras till statskapitalet. Upprustningen av sträckan till 25 tonsaxellast beräknas vara helt genomförd . Behovet av upprustningsåtgärder på sträckanGällivare-Luleå bestäms av vilka malmkvantiteter som totalt kommer atttransporteras på samt hur dessa volymer kommer att fördelas mellanutskeppningshamnarna i och . Tillverkning av järnvägsmateriel är av traditionkoncentrerad till . I är den anknytandesysselsättningen begränsad till i huvudsak service för de tunga transporternavid . För att utveckla denna verksamhet och för att uppnå en merbalanserad utveckling har inom en arbetsgrupp under ledning avgeneraldirektören tagits fram vissa förslag. En rapport haröverlämnats till regeringen . Jag kommer i det följande attbehandla dessa förslag samt vissa andra frågor som väckts under ärendetsberedning. Prop.1982/83:120 4 Rehnbergsgruppenhar i sin rapport föreslagit att SJ får i uppdrag att närmare utreda förutsättningarnaför nytillverkning av godsvagnar i sina verkstäder i och ev. i Notvikenvid Luleä. Förslag har vidare väckts om ombyggnad av äldre godsvagnar. InomASEA har en helsvensk boggie utvecklats för personvagnar. Enligt ASEAskulle ungefär halva boggiens värde utgöras av detaljer som kan läggas ut pålegotillverkning och som kunde tänkas vara lämpliga för de mindreverkstadsföretag sorn finns i . Slutligenkan nämnas ett förslag om att skrota uttjänta malmvagnar. SJ skulle kunnasysselsätta sammanlagt 75 personer med detta i vilket är 18 fler änför närvarande. Den av LK. '\B, NSB och SJ genomförda malmtransportutredningenhar föreslagit att ytterligare ett antal malmvagnar skulle kunna skrotas omLKAB investerade i lossningsanordningar i . Jag kan konstatera attinom det norrbottniska näringslivet finns resurser för att klara en utökadtillverkning av viss slags järnvägsmateriel. Med hänsyn till de omfattandeinvesteringsplaner som finns hos SJ och hos järnvägsförvaltningar i ett flertalandra länder kan en tillverkning i öppna intressanta möjligheter iframtiden.