prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — föravskrivning av investeringar, samt 34 milj. kr. för utlagda räntekostnader.Byggnadsstyrelsens investeringskostnader uppgick till totalt 13 milj. kr. Kostnaderna förradionämndens verksamhet uppgick till 1,3 milj. kr. Under budgetåretuppgick de totala intäkterna i form av mottagaravgifter och räntor påavgifter till 2065 milj. kr., vilket i förhållande till de avgiftsmedel som togs i anspråk innebär ettöverskott på 105 milj. kr. Överskottet medförde att behållningen imndradiofonden per var 132 milj. kr. Den allmännamottagaravgiften uppgår till . per åroch tilläggsavgiften för färg-TV till160 kr. 1982/83:100 Bilaga 10 avgifter uppgick tilldrygt 3,2 miljoner och antalet tilläggsavgifter för färg-TV till ca 2,8miljoner. Medelsframställningar för den avgiftsfinansierade radio-ochTV-verksamheten /84. För budgetåret1982/83 har 99 milj. kr. anvisats för investeringar i mndradioanläggningar. Televerkelsberäkningar i 1983/kostnadsnivå av investeringskostnaderför den avgiftsfinansieraderundradioverksamheten under budgetåren1983/84-1987/88 redovisas i följande sammanställning, där även dispositionen av erhållna medel /83anges. i resp. budgetåi kostnadsnivå Disposition av erhållna medel /83 Beräknat investeringsmedelsbehov femårsperioden /84-87/88 Utbyggnad av sändarslationer för FMoch TV Förbättrad täckning för FM 1-3 Särskilda FM-lokalradiosändare Förbättrad täckning för TV Reservsändare för Stationstillbyggnader Flyttning av Arbetsmiljö m. m. 3,3 4,4 5,0 5,5 1,9 2,2 11,0 6,2 5,5 0,2 2,2 11,0 1.1 5,5 0,2 Reinvestering för sändarslationer för FM och TV Elkraftsulrustning m. m. MV nyanläggning LV antennmodifiering Rundradiocentrater m. m. 1982/83:100 Bilaga 10 140 Beträffandefemårsplanen för investeringar framhåller bl.a. följande. Ingenkompletterande utbyggnad av de tre FM-nälen eller sändare för förbättrad lokalradiotäckning har planeratsinom investeringsramen för femårsperioden. Beträffande ett fjärde FM-nät avvaktarteleverket i enlighet med beslutmed anledning av förslag i budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81: 100, KrU 1980/81:22, rskr1980/81:175) att frågan prövas i detberedningsarbete som kommer att föregå ett nytt radioavtal. I enlighet med samma riksdagsbeslut har utbyggnaden avmindre TV-stafioner för förbättrad TV-täckning halverats i förhållande till tidigareplaner. Den föreliggande femårsplanen inrymmer således i genomsnitt 10-15 nya per budgetår.Befolkningstäckningen beräknasuppgå till 99,för och 99,5%för . Vid utbyggnad enligt femårsplanenberäknas den vid femårsperiodens slut uppgå till 99,för och 99,för . Klagomål avseende dåliga mottagningsmöjligheter för TVinkommer alltjämttill . I en del fall har reaktioner mot det nyssnämnda riksdagsbeslutet noterats. Den huvudprincip som legat till grund för utbyggnaden avmindre TV-stationerinnebär att områden med större antal hushåll med dålig mottagning har prioriterats framförsådana med ett färre antal hushåll. Ingen nämnvärd utbyggnad har gjorts förområden med mindre än 25 hushåll med dålig mottagning. Del är angeläget att förse åtminstone alla störrestationer med reservsändare även för , särskilt som de befintliga TV2-sändarna kommer att uppnå en ålder under femårsperioden.Utbyggnaden fortsätter därför i tidigare planerad omfattning. Stationstillbyggnader uppförsfrämst för att inrymma TV 2-re-servsändarevid större stationer som inte har utrymme för sådan. Flyttningav vissa krävs avfiera skäl, t.ex. risk för nedfallande isfrån masterna, otillfredsställande täckning på gmnd av tillkommande omgivandebebyggelse samt krav från kommunema atl flytta till annan plats. De fortsatta utredningarna beträffande flyttning avMalmö FM-TV-sla-tion har visat att flyttning till den nuvarande radiolänkstationen vid kan ske till en betydligt reducerad kostnad i jämförelse med tidigare planerad uppbyggnad av en helt ny station vidArrie. Arbetet med denna fiyttning kommer alt påbörjas /83 ochberäknas vara avslutat /84. Vidare har de fortsatta utredningarna beträffandeflyttning av visat att kostnaderna för rundradions delkan reduceras i viss utsträckning genom atl utbyggnaden samordnas med stationsutbygg- 1982/83:100 Bilaga 10 141 nad för radiolänk för telefoni. Uppförandet av en högmastpå den nya stationsplatsenpåbörjas /84. De FM- ochTV-sändaranläggningar, som anskaffades i början av resp. näts utbyggnad, harnu varit i bmk och börjar därför bli förslitna. Reinvesteringar, främst i TV1-anläggningarna, behöver därför göras . TV 1-sändarna vidde större stationerna förses därvid med passiv reservutrustning i stället förnuvarande system med aktiv parallelldrift. Mot slutet av perioden måste eltutbyte avFM-sändarna för P 1-P3 påbörjas. Även förTV 2-anläggningarna börjar ett reinvesleringsbehov uppkomma. Åtgärder för altminska riskerna för masthaverier vid höga vindstyrkor och vidöverbelastning till följd av nedisning kommer att genomföras. Ävenandra anläggningsdelar i masterna, såsom vissa antenner som är utsatta för kraftig miljöpåverkan, kommer att bliföremål för reinvestering underfemårsperioden. Härvid prioriteras utbyte av sådana antenner där driftinskränkande åtgärder nu måste vidtas, t.ex. genom att göra avbrott i sändningarnaför att förhindra atl personalen arbetar i masterna under riskabelslrälningsintensilet. Medel har erhållitsfr.o.m. /81 för att uppföra en ny mellanvågsstation, tidigare benämndSkåne MV, avsedd att ersätta mellan-vågssändarenvid . Projektering pågår av stationen, som kommer att uppföras på Listeriandet ochbenämnas MV. Den är kostnadsberäknad till19,7 milj. kr., dvs. i enlighet med tidigare redovisade kostnadsberäkningar,uppräknade till aktuell kostnadsnivå, och beräknas kunna färdigställas /85. Hälften avkapitalkostnaden bestrids av det under utrikesdepartementetshuvudtitel uppförda anslaget programverksamhet förutlandet. För att på bästasätt få anpassning till den nya inriktningen av landets lång- och mellanvägssändare, nämligen att främstge täckning utanför landets gränser,bör antennsystemet vid LV modifieras. I samråd med har fastställts lämpligutformning av antennsystemet i avsiktatt förbättra mottagningen främst i sydvästlig och nordostlig riktning. Modifieringskostnaden uppgår till 1,1milj. och belastar /84. MV,som på grund av hög ålder samt brist på rör och reservdelar kan vara i drift längst till är 1985, läggs ned efter det att MV tagits i bruk. Samma förhållande gäller GöteborgMV, där risk föreligger att driften måste upphöra . När MVhar etablerats. MV och MV har lagts ned samt LV modifierats,kommer efter /85 MV och LV att vara de enda kvarvarandelång- och mellanvägssändarna,båda med inriktningen att främst ge täckning av 1982/83:100 Bilaga 10 142 För täckning av områden på större avstånd finns kortvägssändarnai och . Investeringsutgifternaför radiolänkutrustning beräknas uppgå till ca 42,3 milj. kr., varav 39,0 milj. kr. är reinvestering.Huvudsakligen erfordras medel för kompletterings- och moderniseringsarbeten. Med OB-utrustning avses bl.a. terminalvagnar, mastbilar och transportablaradiolänkulmstningar för etablering av förbindelser för program-/ överföring från tillfälligaproduktionsplatser (s.k. OB-verksamhet). I planenför nu aktuell femårsperiod ingår återanskaffning av försliten materiel samtutökning av utrustning för OB-verksamheten, speciellt fasta inmatningsterminaler. Med hänsyn till depositiva resultat som verksamhetenmed mobil utmstning för ljudöverföring lill fasta terminaler har gettkommer kompletteringar att ske . Härigenom görs dessutom kostnadsbesparingar för anordnandet avtillfälliga trådförbindelser. Komplettering kommer också att ske förstereoöverföring. Investeringsutgifterna för OB-utmstning beräknas uppgå tillca 62,2 milj. kr., varav 29,9 milj. kr. Vid elvarundradiocentraler pågår successivtutbyte avden tekniska utmstningen, föranlett av att befintliga, äldre utrustningar intesvarar mot de krav som ställs med anledning av det ökade programutbudet och den ökadeprograminsamlingen. Investeringsutgifterna för rund-radiocenlraler m.m. beräknas uppgå lill ca 26,4 milj. kr. För budgetåret1983/84 räknar verket med driftkostnader för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten omsammanlagt 270,1 milj. kr.Härav avser 189,8 milj. kr. ersättning för programdistribution, 66.6 milj. kr. ersättningför debitering och uppbörd av TV-avgifter samt ersättning för avgiftskontroll. 1 en skrivelse lillregeringen redovisar erfarenheterna av de tresenaste budgetårens kampanjer mot avgiftsskolk. Kampanjerna har bl.a.omfattat försöksverksamhet med kontroll av TV-innehav med hjälp av elektroniska mätinstrument, s. k. pejling.Enligt har kampanjerna varit framgångsrika och inneburit en ökningav antalet anmälda TV-innehav med 55 000 enheter utöver vad som beräknats somförväntad ökning. I skrivelse tillregeringen redogör för sina planer för den fortsatta verksamheten närdet gäller kampanjen mot avgiftsskolk. räknar med en verksamhet avminst samma omfattning som under den treåriga försöksperioden. När det gällerpejlingen samordnas den med detordinarie kontrollarbetet för att förstärka effekten av detta. Vidare planeras informationskampanjer iolika massmedier m. m. Slutligenföreslår beträffande den fortsatta kampanjverksamheten med hjälp av pejling atl förordningen(1980:287) om försöksverksam- 1982/83:100 Bilaga 10 143 het med särskild kontroll av innehav avtelevisionsmottagare föriängs med treår t. o. m. . 1 sinanslagsframställning för /84 har beräknatmedelsbehovet till 70 milj. kr. för projektering och uppförande av radio- ochTV-byggnader. Beloppet avser bl.a. tillbyggnad i kvarteret iStockholm, tillbyggnader i , och , ombyggnad iUmeå, om- och tillbyggnad i och nybyggnad av kontorshus i . För verksamheten1978/79-1982/83 lämnar följande redovisning: Utbyggnaden avradio- och TV-verksamheten enligt beslul med anledning av1978 års radioproposition har pågått i fem budgetår. Utbyggnaden skallvara genomförd med utgången av /89. För de fem gångnabudgetåren 1978/79-1982/83 utgör summan av de årliga medelstillskolten förutbyggnaden i de olika årens löpande penningvärden 232 milj. kr. Riksdagensmålsättning för den fortsatta utbyggnaden innebär ett åriigl tillskott om 2,. Detta motsvarar 37milj. i dagens penningvärde eller totalt ca 220 milj. kr.för-perioden /84-1988/89. De olikaregionaliseringsåtgärderna har krävt de största resurserna /83. Regionaliseringen av rikspro-gramproduklionen i radio ochTV, utbyggnaden och permanentningen av regional-TVoch konsolideringen och utvecklingen av lokalradion har tagit i anspråk105 milj. kr. Insatserna harinneburit alt huvuddelen av den planerade regionaliseringen avriksprogramproduktionen har kunnat genomföras. Riksradion har ökat distriktensriksprogramproduktion från 62 till-90 timmar dvs. en ökning med28 veckotimmar. Televisionens distrikt är /83 utbyggda för atlproducera av riksprogrammen. Regional-TV-verksamhelenhar getts fastare form i de fyra försöksområdena. startaderegional-TV-sändningar , kommer atl starta sådanasändningar över som sjätte regional-TV-distriktvåren 1983. Lokalradion hargjort väsentliga insatser för att konsolidera verksamheten och genomförautvecklingsplanerna för basstationer, glesbygd och storstäder. Detta har bl. a.inneburit en väsentlig decentralisering av verksamheten. Lokalradion har 34lokalredaktioner utanför huvudorterna med94 medarbetare. 1982/83:100, Bilaga 10 144 Stora insatser harvidare gjorts för kvalitetsförbättringar i programverksamheten. Sammanlagt haröver åren 74 milj. kr. motsvarande 1/3 av medelstillskotten använts för della, vilket har varitklart märkbart i programutbudet. Televisionen har i det närmaste kunnatåterställa utbudet av gestaltande produktion till samma nivå som ibörjan av 1970-talel. Mot bottennivån har detnu kunnat höjas så atl planeringsnivånär 180 limmar. Utbudet av svensk levande teater, musik och underhållning har härigenom ökat starkt. Enegen teaterensemble med 40skådespelare tillkom fr.o.m. höstsäsongen 1980. Sändningstiden för frilansproduktioner var under budgetåret1981/82 mol 54 under /78. Riksradion har ökat den levande musiken från 33veckotimmar till 40 veckofimmar . begränsningar iuppspelning av skyddad grammofonmusik har upphävts. Berwaldhallen logs ibruk . Detta har inneburit kraftigt förbättrade förhållanden för den levandemusiken och ett väsentligt tillskott till musiklivet i Stockholm.Utrikesbevak-ningen har förbätlrats genom nya korrespondenter i ,, . Riksradion har numera fast bevakning på 13 platser i världen. Insatserna förlokalradions utveckling har också haft en klart kvalitets-höjande effekt. Avett programutbud /82 var 4000 timmartalad kultur och levande musik. Den levande musiken har ökat från 700 timmarbudgetåret 1979/80 /82.Lokalradiostationer har även engagerat sig i teaterproduktioner. Utnyttjandetav frilansare har ökat starkt. En påtaglig satsning har gjorts på minoritetsspråken.Riksradion har i det närmaste fördubblat sändningstiden för minoritetsspråkenfrån 15 /79-1982/83. Spanska har tillkommit som nytt språk ochsändningarna har successivt ökats. Televisionen har startat ett egenproduceratfinskt magasin. startar sändningar i TV på samiska och estniska. TV har ökat detextade programmen för hörselhandikappade. Text-TV-försöket harslutförts och permanentats. Redaktionen har byggts ut. F. n. sänds 110 sidor varav hälften förnyasdagligen. Repriserna i TV harökat med ca . Ökningen avser särskilt gestaltande program. Hurresurstillskotten har fördelats på de olika ändamålen och på programföretagen framgår av följandesammanställning. 1982/83:100 Bilaga 10 145 Vidgad regionalisering , lokalradio Kvalitetsförbättringar Minoritetsspråk m. m. 48.5 56.1 74.1 13,6 40.1 31.2 15.8 54.2 3.9 23.0 Rationaliseringar /82 och 1982/83 Rationaliseringskravetmed motsvarar för () drygt 3,5 milj.kr., för () ca 6,9 milj. kr. och för () ca 19 milj. kr. För moderbolaget utgör kravet 0,9 milj.kr. Med hänsyn tillskillnader i organisation och verksamhetsformer mellan koncernföretagen drivsrationaliseringsarbetet på olika sätt i de olika bolagen. Alla bolagenredovisar åtgärder som tillsammans för vart och ett av dem innebär attsparnivån uppnås. För LRAB sker denhuvudsakliga besparingen genom reduktion av musiktapeten och genomsamarbetsavtalet med . /82 har besparingar genomförts inom dencentrala verksamheten. Även för RR innebär samarbetsavtalet en vissrationaliseringsvinst. 1 övrigt sker en viss minskning på tjänstestaten och påomkostnaderna. SVT redovisar rationellare produktionsmetoder inkl. effekter avrationaliseringsinvesteringar. Besparingar sker vidare inom olika grenar avadministrativ service, bl.a. ändrad förrådshållning, rationalisering avtransportverksamheten, ändrade städrutiner m. m. SR uppfyller besparingskravetgenom främst indragning av vakanta tjänster. Inom företagen sker vidare ensystematisering av vardagsrationaliseringen. Verksamheten 1983/84 Planeringen förverksamheten förutsätter ett åriigl reformtillskott om 2,under periodent.o.m. Programföretagen har utformat planer för denfortsatta utbyggnaden fram t. o. m. /86 inomramen för denna förutsättning. Planerna utgår vidare från ett åriiglrationaliseringskrav om . SR följer fortlöpande rationaliseringsarbetetsgenomförande och söker stödja detta på olika sätt. Förra budgetåret avsatte SRsåledes särskilda medel för att underlätta finansieringen av störreinvesteringar med rationaliseringssyfte. Den ändrade ordningen föratt bestrida merkostnader för programdistribution och programinsamling enligtriksdagens beslut (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 72, KrU 1981/82: 18, rskr1981/82:201) kan enligt SR leda till att verksamheten drabbas av merkostnaderför reformverksamhe-10 1982/83 1 saml. 1982/83:100 Bilaga 10 146 ten som inle ligger inom ramen för reformtillskottet med2,. SR förordar med hänsyn härtill att de kostnadshöjningar som kan komma att få som enföljd av reformprogrammet finansieras genom successiva höjningar avteleverkels driftanslag och inte genom överföring av medel mellan SR ochteleverket. SR förutsätter vidare att till den del sådana överföringar aktualiseras skall de kunna beslutas genom överenskommelse mellan SR och , utan statsmakternashörande. Den automatiska kompensationen förkostnadsstegringarna är, enligt SR, ettvärdefullt element i den ekonomiska planeringen inom koncernen. Förändringen av indexkonstruktionen under desenaste åren leder emellertid undanför undan till att vissakostnadsstegringar - bl.a. för detprogrammaterial som SVT köper in -inte kompenseras. Kostnadsutvecklingen inger oro, i synnerhetbeträffande sport och underhållning. Den kan ledatill svårigheter att balansera mellankraven på en utbyggnad av verksamhetenoch att erbjuda pubUken det nuvarande utbudet. Även utvecklingen avlokalkostnaderna inger bekymmer. Verksamheten bedrivs i många fall i förhyrdalokaler. Utvecklingen på hyresmarknaden innebär att kostnaderna för sådanalokaler stiger kraftigt när avtalen måste förnyas. Lokalkostnaderna har därför under senare årvisat en tendens att ta en slörre del av medelstillskotten i anspråk äntidigare. SR överväger åtgärder för att möta denna utveckling och avser atlåterkomma till regeringen i denna fråga. I direktiven (Dir.1982:62) för massmediekommittén (U 1982:07) uttalar departementschefenatt SVT och () t. v. bör fortsättanuvarande begränsade försöksverksamhet med videogramdistribution avsina program i avvaktan på kommitténs förslag och ställningstagandenadärtill. I likhet med SVT anser SR att programföretaget bör ha ett avgörandeinflytande över den videogramverksamhet som grundar sig på programutbudet i TV.Erfarenheterna från försöksverksamheten kan ge vägledning om den lämpligasteorganisationsformen. förutbyggnaden av regional-TV bygger på att hela landet, med undantag av ABC-län,skall täckas innan egna sändningar påbörjas i de distrikt som samverkar inomNordnytt och Mittnytt. Detta innebär att bör tillkomma somnästa regional-TV-distrikt i stället för . SR finner starka skäl tala för en sådanordning för utbyggnaden och förordar att den läggs tillgrund för den fortsatta planeringen. Planerna för denfortsatta rationaliseringsverksamheten följer i stort sett samma mönster som detidigare redovisade, redan genomförda rationaliseringarna. För LRAB liggertyngdpunkten i åtgärderna i en reduktion av tjänster i huvudsak pålokalradiostationerna. För att uppfylla rationaliseringskravet beräknar LRABatt det är nödvändigt att /84-1985/86 1982/83:100 Bilaga 10 147 dels minska lokalradiostationernas tjänster med 34 varav7 under /84, dels också minska antalet tjänster inom dencentrala verksamheten. Den därnäst största rationaliseringsposten utgörsamarbetsavtalet med . Härutöver sker neddragningar inom administrativ verksamhet, bl.a. genom minskad städfrekvens. RR:srationaliseringsarbele bygger på rationaliseringsplaner som på uppdrag harframlagts av samtliga avdelningar, redaktioner och distrikt. Huvuddelen avbesparingarna beräknas ske genom indragning av tjänster och minskning av omkostnadsposter. SVT:srationaliseringsplan omfattar fyra områden, nämligen rationellare produktionsmetoder, effektivareadministration och service, reviderad planför distriklsutbyggnaden samt vardagsrationalisering. Den största postenär rationaliseringsvinster genom rationellare produktionsmetoder. Dennaberäknas svara för ca hälften av de möjliga rationaliseringsvinsterna.Effektivisering av administration och service beräknas ge ca en tredjedelav det erforderliga resultatet. SVT:s rationaliserings-planer fömtsätter attijänsteantalet /83-1984/85 minskas med minst 100. SR planerar att nårationaliseringsmålel genom indragning av vaktanta tjänster och minskning av omkostnader. Medelsbehovet för den avgiftsfinansierade verksamheten: /83 är i 1981/prisläge 1603,5 milj. kr. I enlighet medriksdagens beslut beräknas medelslillskottet /84 tiU 2,3%vilket motsvarar 36,9 milj. kr. SR fömtsätter att investeringsbehoven skall kunna tillgodoses inommedelsramen. Som framgår av delföregående bygger planeringen inom koncernen på att ett rationaliseringskrav om2% skall kunna uppfyllas även /84. Kravet motsvarar 32,8 milj. kr. Beräknat påsamma sätt som innevarande budgetår blir medelsbehovet därmed 1 607,6 milj. kr. De samladekostnaderna för rundradiofonden för Radio-koncernens, ochbyggnadsstyrelsens verksamhet beräknas /84 till2,. Oförändrade mottagaravgifter beräknas inbringa . Underskott skullesåledes uppstå. SR föreslår därförall den allmänna mottagaravgiften höjs med . fr.o.m. den 1 juli 1983.Färglilläggel bör vara oförändrat . Avgiftenför innehav av färg-TV skulle således höjas från . för /83 uppgår till . /84 har nämnden beräknat att ytteriigare 1982/83:100 Bilaga 10 148 behövs som kompensation för pris- ochlöneökningar, vilket innebär ett medelsbehov om sammanlagt . har vidare i en skrivelse den 19 november 1982begärt medel för inköp av ny teknisk utrustning, videokassettband m. m. med anledning av attSveriges övergått till ett nytt tekniskt system. 1978 årsriksdagsbeslut (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/78:337) omradions och televisionens verksamhet anger hur denna skall byggas ut och förbättrasunder perioden /79-1985/86. Utbyggnaden gälleren ökning av distriktens andel av riksprogramproduktionen från till40%. De regionala nyhetssändningarna skall också byggas ut för att pä siktomfatta samtliga distrikt. Denna senare utbyggnad behöver dock inte vara slutförd vidavtalsperiodens slut. I övrigt innebär riksdagsbeslutet ett reformkrav somomfattar bl. a. kvalitetsförbättringar i form av ökad frilansmedverkanoch en störte andel gestaltande inslag. Ökadprogramverksamhet för vissa publikgrupper skall eftersträvas. Lokalradion (LRAB) skall tillföras resurser som gördet möjligt atl förverkliga de"mål som sattes upp för lokalradion riksdagsbeslut (prop. 1975:13, KrU 1975:6, rskr 1975:82). Reformperioden har ienlighet med förslag budgetproposition (prop. 1980/81:100bil. 12 s. 84) föriängts t.o.m. /89 med reformkravet oförändrat. För att kunna genomföradetta erhåller () ett åriigl resurstillskott motsvarande av medelstilldelningen för drift och investeringar.Förlängningen innebär att de avsedda reformernaförverkligas under en än vad som avsågs . Omstatens avtal med SR och dess programbolag förlängs efter /86 bör företaget kunna räkna medsamma åriiga reform-påslag t.o.m. /89. I anslutning till förslagen budgetproposition beslöts även att ålägga SR ettrationaliseringkrav motsvarande en årlig anslagsminskning . Dettarationaliseringskrav kvarstår oförändrat för nästa budgetår. Med dessafömtsättningar har SR enligt min mening mycket goda möjligheter alt planeraoch genomföra reformerna enligt beslut. SR har också inom de givnaramarna en betydande frihet att utforma verksamheten och besluta hurreformerna skall förverkligas. Denna frihet fömtsätter en fylliginformation till statsmakterna om hur reformmedlen har använts, hur rationaliseringar har genomförts samt,givetvis, hur återstående reformprogram skall genomföras. SR har i och medinnevarande budgetår hunnit ungefär till mitten av reformperioden. I sin anslagsframställning lämnar företaget en relativtutförlig redovisning för perioden1978/79-1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 149 går alt av de olika verksamhetsområdenaregionaliseringen hunnit längst och kostat mest. För LRAB:s del har detinneburit en väsentlig decentralisering av verksamheten. Riksradion (RR) haruppnått av det uppsatta målet för regionaliseringen avriksprogramproduktionen och för () är motsvarande siffra60 %. Regional-TV-verksamheten, dvs. de regionala nyhetssändningarna, harbyggts ut och sändningar startar från . Del innebär regionalanyhetssändningar över åtta distrikt frän sex sändningsorter: sänderSydnytt, Västnytt, och Östnytt medanFalun-Sundsvall samverkar i Mittnytt med som sändningsort ochUmeå-Luleå i Nordnytt med som sändningsort. Även för övrigareformområden redovisar SR alt man hunnit en god bit på väg när det gällerförverkligandet. Redovisningen skiljer sig inte i någon högre grad från den somlämnades föregående år, vilket förklaras med att redovisningen görs för helaperioden från /79.