prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Kostnaderna förföräldrapenning i samband med barns födelse beror främst på antalet födda barnsamt föräldrarnas förvärvsfrekvens och inkomst. Kostnaderna beräknas uppgåtill . under /84. Densärskilda föräldrapenningen, som f.n. utgår , kan tas ut underen åttaårsperiod. Kostnaderna för ett visst är blir därför beroende av i vilkenutsträckning ersättningsdagar tas ut i direkt anslutning Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 108 tillföräldrapenning i samband med barnets födelse samt hur föräldrarna väljer attfördela resterande dagar över den återstående delen av åttaårsperioden. /84 beräknas kostnaderna uppgå till ca . Kostnadernaför föräldrapenning för tillfällig värd av barn beräknas till 740 milj. /84. Destatliga och statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer utgår tillomkring 340000 familjer med omkring 680000 barn. Bidragen är relaterade tillinkomsterna. De statskommunala bostadsbidragen (SKBB) är även beroende avbostadskostnaderna. Kostnadernaför bostadsbidragen är bl. a. beroende av antalet barn, hushållsstmktur,bostadskostnader, inkomstutveckling samt förvärvsfrekvens. Statens kostnadertotalt för bostadsbidrag beräknas uppgå till . budgetåret1983/84. Barnunder 18 ärs vars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott.Bidragsbeloppet är relaterat till basbeloppet. Kostnaderna för bidragsförskottenberor främst på barnantal, andelen barn som lever skilda från någon eller bådaföräldrarna samt i vilken omfattning underhällsbidrag utgår från föräldrarna.Andelen barn för vilka bidragsförskott utgår - f. n. - har ökatnågot medan det totala antalet barn i bidragsberättigade åldrar minskar.Andelen bidragsförskott som återbetalas av de underhällsskyldiga föräldrarnautgör totalt av de utbetalade bidragsförskotten. Underlångtidsbudgetperioden kan pä gmnd av det minskande antalet barn fömtsättas ensvag utgiftsminskning. Nuvarandestatsbidragssystem för kommunemas barnomsorg innebär att bidrag ges med ettfast belopp per plats och är i daghem och fritidshem. Förfamiljedaghemsverksamhet utgår dels bidrag av kommunernasbruttokostnader för verksamheten, dels ett gmndbelopp per barn. Bidragsbeloppenjusteras med hänsyn till den genomsnittliga löneutvecklingen föranställda i offentlig tjänst. För /84 beräknas statsbidragettiU den kommunala barnomsorgen uppgå till ca . Inomregeringskansliet pågår arbetet med att utforma ett nytt statsbidragssystemför barnomsorgen. Förslag om de nya reglerna avses läggas fram för riksdagenunder är 1983. Denfaktiska platsutvecklingen i barnomsorgen avgörs av kommunerna. Kommunemaanalyserar behovet av barnomsorg med utgångspunkt i beräkningar av antalet bam,förvärvsintensitet, föräldrars efterfrågan, ekonomiska fömtsättningar m. m.Den faktiska utbyggnaden avgörs i hög grad av kommunernas ambitionsnivå vadavser att täcka efterfrågan på barnomsorg samt kommunernas tillgäng på mark,lokaler, personal, ekonomiska fömtsättningar m. m. Statensbidrag till driften av förskolor och frifidshem styrs således av utvecklingenav antal platser i barnomsorgen i kommunema och av löneut- 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget vecklingenför anställda i offentlig tjänst. Utöver vad som tidigare nämnts påverkasutvecklingen vad gäller frhidshemmen även av omfattningen av barnens vistelse iskolan. Beräkningamaav utgifterna i längfidsbudgeten bygger på en utbyggnadstakt i enlighet medkommunernas barnomsorgsplaner för åren 1982 1985. Utvecklingen av platsantalet- och därmed statsbidragets storlek -är svårbedömd. I beräkningama förlängtidsbudgetperioden har därför två alternativa kalkyler med olikautbyggnadsantaganden gjorts. Den ena bygger pä kommunernas barnomsorgsplaneroch den andra på en 60-procentig utbyggnad jämfört med den planerade. Underlångtidsbudgetperioden skulle en reducerad utbyggnad medföra enstatsbidragsminskning pä totalt ca . i fasta priser. Utöverovan redovisade utgifter under denna ändamålsgmpp utgår stöd fill bamfamiljerinom ramen för skattesystemet, vilket påverkar statens inkomster. Stöd tillbarnfamiljer i form av avdrag och skattereduktion kan beräknas uppgå tilltotalt ca 1775 milj. kr. under är 1983. VI Hälso-,sjuk- och socialvård Ändamålsgruppenomfattar utgifter för stafliga och statsunderstödda värdområden. För budgetåret1983/84 har beräknats statsbidrag med ca . för detta ändamål.Huvuddelen avser statsbidrag till värdområden under kommunalt huvudmannaskap,varav statsbidrag till den psykiatriska sjukvården utgör den största posten.Vidare utgår statsbidrag till kommuner och landstingskommuner för drift avsocialtjänstens hem för vård och boende. Denna verksamhet var tidigare statlig.Statsbidrag utgår också till kommunerna för annan hälso- och sjukvård, socialhemhjälp och samhällets åtgärder för handikappade. Hälso-, sjuk- och socialvård (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -0,7 -2,3 -0,6 vård, m. m. -4,6 -1,4 -0,4 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 110 De statliga utgifterna för kroppssjukvård och allmänhälsovård avser vissa myndigheter på detta område, statsbidrag till kommunernaför vissa former av hälso- och sjukvård samt bidrag till kostnaderna för dekommunala undervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgifter för kommunalaundervisningssjukhus har för långtidsbudgetperioden i huvudsak skett medutgångspunkt i nuvarande grunder för finansieringsfördelningen som fastställs iavtal. Statens utgifter på detta område styrs främst av läkarutbildningens ochden medicinska forskningens omfattning och av kostnaderna för investeringar vidundervisningssjukhusen. I beräkningen har hänsyn tagits till ändrathuvudmannaskap för de statliga undervisningssjukhusen. Investeringarnaberäknas minska något . Staten ochlandstingskommunerna har träffat överenskommelse om driftbidragen för denpsykiatriska sjukvården m.m. för tiden t.o.m. . Huvudmannaskapetför institutioner, hem för vård och boende (tidigareungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalter för alkoholmissbrukare) harövergått frän staten till landstings- och primärkommuner fr.o.m. den 1 januari1983. En särskild överenskommelse om statsbidrag fr. o. m. är 1983 harträffats, som innebär atl driftbidrag utgår med 570 milj. kr. (prisnivå den ijanuari 1982). Inomäldreomsorgen inriktas samhällets insatser i ökad omfattning pä öppnavårdformer. Staten täcker av kommunernas kostnader för social hemhjälp tilläldre i form av hemvårdare, hemsamariter och vissa andra serviceåtgärder.Statsbidraget till social hemhjälp beräknas utgå med . Den kommunala kostnaden är beroende av verksamhetensomfattning och löneutvecklingen för aktuella personalkategorier. Med hänsyn bl.a. till det ökade antalet äldre, främst i de högsta åldersgrupperna, samt tillutvecklingen mot hemsjukvård har i längtidsbudgetberäkningarna antagits en vissökning av behovet av hemhjälp. Samhälletsåtgärder för handikappade omfattar flera områden. Den störte delen avutgifterna t. ex. förtidspensioner och handikappersättningar inomfolkpensioneringen - redovisas inom andra ändamälsgrupper. I dennaändamälsgrupp ingår utgifter för bidrag till särskolor, färdtjänst och socialhemhjälp för handikappade, bidrag till organisationer m.m. Ansvaret förhandikapphjälpmedel har landstingskommunerna. Ersättning för hjälpmedlen lämnasöver sjukförsäkringen och redovisas i ändamälsgruppen Folkpensioner, sjukförsäkringarm.m. StatsbidragtiW färdtjänst utgår i princip av kommunernas kostnader förverksamheten och beräknas för /84 till 320 milj. kr.Kostnadsnivån bestäms av den allmänna kostnadsutvecklingen, antaletförflyttningshandikappade samt de enskilda kommunernas utformning avverksamheten. Statsbidraget till färdtjänst har ökat mycket kraftigt 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget ivissa kommuner under senare är. Bidragsreglerna har mot denna bakgrund fr.o.m.bidragsäret 1981 ändrats i syfte att begränsa kostnadsutvecklingen ochsamtidigt utjämna skillnaderna mellan kommunerna. Under längtidsbudgetperiodenhar antagits en blygsam volymökning. Ändamålsgruppenomfattar utgifter för utbildningsväsendet och för den civila grundforskning sombedrivs av staten eller ges statligt stöd. I dessa utgifter ingår bl. a. detobligatoriska skolväsendet, gymnasiala skolor, vuxenutbildning, högreutbildning, studiestöd samt grundforskning. Till högre utbildning och forskningförs bl. a. anslagen till högskolan inkl. ,undervisningssjukhus, de statliga forskningsråden och styrelsen för tekniskutveckling. I gruppen ingår även de statliga utgifterna för forskning ochutveckling inom industriområdet. Däremot beräknas utgifterna förenergiforskning och tillämpad forskning inom andra områden utanför dennaändamålsgrupp. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -1-6,0 -3,0 -1,3 -t-3,6 -6,7 -2,4 -5,5 -1,5 -1,9 -1,0 Studiestöd, m. m. -f0,2 Generelltför ändamålsgruppen gäller att kostnadsförändringar pä anslagen i högutsträckning följer löneutvecklingen för lärare (skolväsendet och högskolan)och förändringen av basbeloppet (studiemedlen). Utgifterna inom ändamälsgruppenstyrs således av en långtgående automatik. Vidare styrs utgifterna av antaletelever i varje årskull som går igenom skolsystemet. Framför allt påverkasanslagen inom skolväsendet, den högre utbildningen och studiestödet. Avkapitlet Befolkningsutvecklingen och den offentliga sektorn framgår att dessaåldersgrupper minskar vad avser grund- ochgymnasieskolan. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Utgiftsstyrande faktorer inom ändamålsgruppenUtbildning och forskning /84 ' I löneutvecklingen ingår dels utgifter som förändras medtimlönen och lönesumman, dels löneförändringar till följd av sedvanlig pris-och löneomräkning. Staten svarar för merparten av kostnaden för skolledar-och lärariöner, vilket motsvarar ca hälften av den offentUga sektorns samladeutgifter för det obligatoriska skolväsendet och gymnasieskolan. Resterandeutgifter faller pä kommunerna. minskar antalet elever igrundskolan () varje är och med för hela perioden. De storaårskullar som föddes ledde till en högsta dimensionering avgymnasieskolan () under budgetåren 1982/83 och 1983/84. Därefterminskar antalet elever och därmed antalet platser , totalt mednärmare . sker en mindre ökning varefter minskningenfortsätter. De stora årskullarna frän mitten av uppnår underperioden högskoleåldern (). För högskolan har mot denna bakgrundbeslutats om riktlinjer som innebär att antalet nyböijarplatser -inkl. deförändringar som genomfördes /83 - ökar med ca 3000 under denförsta delen av , varefter en motsvarande minskning blir aktuell motbakgmnd av de då minskande årskullarna. Dessa förändringar inom högskolan skallgenomföras med oförändrad resurstilldelning, varför anslagen till gmndläggandehögskoleutbildning i fasta priser beräknas bli oförändrade underlångtidsbudgetperioden. De låga födelsetalen kommer under1990-talet och senare att minska efterfrågan på gymnasie- och högskoleutbildning. Utgifterna för det obligatoriska skolväsendet minskaruftryckt i oförändrad pris- och lönenivå under hela långtidsbudgetperioden,eftersom antalet elever totalt minskar . Den kraftiga minskningenpå grund- 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 113 skoleanslagettill /85 sammanhänger med - förutom minskningen av antaletelever och beslutade besparingar - den tekniska konstmktionen av statsbidragettill driften av grundskolor. Utbetalningen av bidraget är uppdelad pä förskottoch slutreglering. Anslaget innehåller för /85 en relativt storslutregleringspost för löneökningar hänförliga fill /84. Ienlighet med långfidsbudgettekniken räknas inte anslaget upp med antaganden omlöneförändringar, varför motsvarande slutregleringspost i en fastprisberäkninginte uppstår . Belastningen på anslaget ilöpande priser framgår av tabell 10. Bidrag till driften av grundskolor kr., löpande pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 Totala utgifter 12975 13900 Enviktig utgiftsstyrande faktor för gmndskolebidraget - fömtom totala antalet elever- är det genomsnittliga antalet elever per klass eller under-visningsgmpp.Utgiftsutvecklingen påverkas även i stor utsträckning av de i nu gällande avtalfastställda undervisningsskyldigheterna för lärarna (antal timmar iundervisning). Denkraftiga minskningen av antalet 16-äringar ledertill en minskning av antalet intagningsplatser pä gymnasieskolans linjer ochgrundskoleanknutna specialkurser. Utöver dessa platser finns 35 100 platser ispecialkurser som är kortare än och/eller som kräver fidigare gymnasialutbildning eller viss ålder för tillträde. Det är en ökning med 1 100 platserför /84. Ökningen avser helt de högre specialkurserna och syftartill att vara ett ahernativ högskoleutbildning. Den relativa ökning avantalet platser pä yrkesinriktade linjer som regeringen föreslår i åretsbudgetproposition fömtsatts gälla hela perioden. Liksom beträffande grundskolanstyrs kostnadsutvecklingen för gymnasieskolan - fömtom av det totala antaletelever - av nu gällande avtal för lärarnas undervisningsskyldighet samtstoriekarna pä klasserna eller undervisningsgmpperna. Gymnasieskolansdimensionering och fördelning av eleverna pä olika studievägar påverkar ävenstatens bidrag till undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Den ibudgetpropositionen föreslagna styrningen mot yrkesinriktade studievägar, somerhåller högre bidrag, medför att det sjunkande antalet elever inte slår igenomi en minskning av medelsbehovet. 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 114 m. den utgår statsbidrag till vissa kommunala åtgärder för deungdomar som efter gmndskolan inte genomgår reguljär utbildningeller har fast arbete. Utgiftema styrs av antalet elever som blir föremål fördessa åtgärder. Utgångspunkt för medelsberäkningen i årets budgetproposition äratt 16000 16-I7-äringar beräknas vara i behov av dessa åtgärder, vilketberäknas kosta 266 milj. kr. Detta antagande ligger till gmnd för beräkningamaunder hela långtidsbudgetperioden. Kostnadernaför vuxenutbildningen, vars stora utgiftsposter utgörs av bidragsanslagen tillstudiecirklar, invandramndervisning i svenska, driften av folkhögskolor ochkommunal vuxenutbildning, beräknas inte öka . Detotala kostnaderna för vuxenutbildning beräknas för /84 uppgåtill . Storlekenpå anslagen till studiecirklar och invandramndervisning beslutas av riksdageni den årliga budgetprövningen. Dessa anslag antas inte öka underlängtidsbudgetperioden. Anslagentill driften av folkhögskolor och vuxenutbildning följer huvudsakligenlöneutveckhngen för lärare. Utbildningsvolymen förväntas bli oförändrad underperioden. Det sammanhänger bl. a. med beslut om maximering avantalet undervisningstimmar för den kommunala vuxenutbildningens gmndskole- ochgymnasieskolekurser. Maximeringen av dessa utbildningars omfattning förutsättsgälla för hela perioden. Fr. o. m. /84 föreslås att ocksåverksamhetsvolymen för folkhögskolornas del maximeras. En stor del avfolkhögskoleverksamheten finansieras av andra än stat och kommun. Utgifternai oförändrad pris- och lönenivå för den grundläggande högskoleutbildningenväntas i stort sett bli oförändrade. Beslutad utökning av platsantalet på vissautbildningslinjer kommer att finansieras genom om-prioritering av resurser inomområdet. Dedominerande utgiftsstyrande faktorerna för den grundläggande högskoleutbildningen,exkl. högskoleutbildning, utgörs av de planeringsramar som årligenfastställs av , utbildningens längd, kostnaderna per utbildningsplatssamt dimensioneringen av kringkostnader som t. ex. administrationen vidhögskoleenheterna m. m. Dessa faktorer utgör grunden för de årligaanslagsberäkningarna. Sammanlagt utgörs av de totala utgifterna avlönekostnader. Utgiftsutveckhngen påverkas även i hög utsträckning av de nugäUande, i avtal fastställda undervisningsskyldigheterna för lärarna. Statenger bidrag till kommuner och landsfingskommuner för driften av den kommunalahögskoleutbildningen. Bidraget, som för / 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 115 84beräknas uppgå fill 182 milj. kr., beräknas inte öka i fasta priser underlångtidsbudgetperioden. Utgiftemaför studiesociala ändamål styrs av antalet studerande pä gymnasie- och högskolenivåoch för den största utgiftsposten - de återbe-talningsphktiga studiemedlen -även av förändringar i basbeloppet. Stu-diemedelstagarnas sammanlagda skuldtill staten uppgick vid utgången av till ca . Utgifternaför vuxenstudiestöden finansieras genom medel från vuxenutbildningsavgiften.Avgiften är f.n. 0,av den totala lönesumman. Inkomsten avvuxenutbildningsavgiften beräknas till 760 milj. kr. för /84. Antaletgymnasiestuderande beräknas minska , vilket leder till minskadeutgifter från studiestödssystemet fill denna gmpp. Antaletstuderande i högskolan beräknas öka . På grund avde förändringar i antagningsreglerna för högskolan som genomförts de senasteåren, förväntas vidare andelen yngre studerande att stiga något, vilket kommeratt leda till ett högre utnyttjande av studiemedel. Riksdagenhar för perioden /82-1983/84 fastställt ett program för stöd till tekniskforskning och industrieUt utvecklingsarbete. De totala utgifterna förprogrammet uppgår fill ca . under ovan angivna period. Dettaprogram stöds även genom det särskilda forskningsavdraget vid den stafligabeskattningen. Avdraget utgår i förhållande till dels företagens forsknings-och utveckhngsinsatser, dels ökningen av dessa. I och med att stödet utgår somavdrag vid beskattningen erhålls det endast av företag som redovisar taxeradinkomst. Inkomstbortfallet på grund av dessa avdrag kan för uppskattastiU 200 milj. kr. Ienlighet med principerna för långtidsbudgeten har för perioden efter budgetåret1983/84 beräknats oförändrade insatser för industrieUt forsknings- ochutveckUngsarbete. Forskningeninom område svarar /83 för ca entredjedel, eller , av det statligt finansierade forsknings-och utvecklingsarbetet. För /84 ökas resurserna med ca 125milj. Verksamheten inom området finansieras även genom externa resurserutanför statsbudgetmedel, främst viasektorsforskning och uppdragsverksamhet. Till detta kommer, till en mindredel, ytterligare medel i form av fondavkastningar och stiftelsemedel. /83 uppgår dessa senast nämnda resurser till ca 37 milj. kr. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Inomjordbruksdepartementets område uppgår de totala forskningsresurserna till ca630 milj. kr. för /84. Därutöver fillkommer externa resurser utanförstatsbudgeten pä ca 60 milj. kr. Huvuddelen av medlen inom departementetsområde finansierar verksamheten vid ochförutsätts i fasta priser och löner vara i huvudsak oförändrade underlångtidsbudgetperioden. Ändamälsgruppenomfattar statens utgifter för skilda arbetsmarknads-politiska åtgärder såsomarbetsförmedhng, sysselsättningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning,kontantstöd vid arbetslöshet, , vissa andrasysselsättningsfrämjande åtgärder samt arbetsmiljöåtgärder. Vidare hörutgifterna för regionalpolitiska åtgärder till denna ändamålsgmpp. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -3,1 -0,9 -2,3 -0,7 -9,4 -2,7 Utgifternaför arbetsmarknadspolitiken beräknas för /84 uppgå till närmare15 miljarder kr. Enarbetsgivaravgift om 1,tas ut för att täcka av kostnadema för vissabidrag inom ändamålsgruppen. Den andel av dessa bidrag som inte täcks avarbetsgivaravgifter finansieras via statsbudgeten. För att klara tillfälligasvängningar i berörda utgifter och inkomster finns en rörlig kredit, som /84 uppgår till 100 milj. kr. Under långtidsbudgetperiodensförsta år beräknas denna kredit behöva tas i anspråk. Under periodens senaredel beräknas däremot avgiftsuttaget ge ett överskott i förhållande fill denandel av de totala utbetalningarna, som enligt gällande regler finansieras medarbetsgivaravgifter. Arbetsmarknadsutbildningkan anordnas i regi i form av s.k. AMU-kurser, i kurser inomramen för det reguljära utbildningsväsendet samt som företagsutbildning.Deltagare i AMU-kurser och kurser Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 117 inomdet reguljära utbildningsväsendet uppbär utbildningsbidrag. Vid utbildning iföretag utgår bidrag till företagen. De totala utgifterna för arbetsmarknadsutbildningberäknas för /84 uppgå till , varav 2,6miljarder kr. finansieras via anslag över statsbudgeten och resterande 1,2miljard kr. Utgiftsutvecklingenför arbetsmarknadsutbildningen styrs i första hand av antalet elever samt avutbildningskostnaden per elev resp. bidragets storlek per elev. Antaletdeltagare i arbetsmarknadsutbildningen och utbildningsbidragens storlekfastställs genom särskilda regeringsbeslut. Antalet elever i verksamheten ärberoende av arbetsmarknadsläget och av i vilken utsträckning som de sökandeuppfyller arbetsmarknadskungörelsens villkor för tillträde fill utbildningen.Fördelningen av kursdeltagama regionalt och utbildningens inriktning har ocksåbetydelse för kostnadsutvecklingen. Utbildningsbidragenär till viss del kopplade till ersättningen vid arbetslöshet, dvs. höjdaarbetslöshetsersättningar kan ge höjda utbildningsbidrag. Antaletkursdeltagare och fördelningen av dem mellan olika typer av utbildningarbestämmer antalet kursveckor, vilket är avgörande för kostnaderna för deutbildningsresurser i form av lärare, lokaler etc. som krävs. I åretsbudgetproposition har medel beräknats för ca 120000 personer iarbetsmarknadsutbildning under /84. Denna nivå fömtsatts gällahela längtidsbudgetperioden. Sysselsättningsskapandeåtgärder, som för /84 beräknas kosta , avserfrämst statliga och kommunala beredskapsarbeten. Under /83 hardock antalet enskilda beredskapsarbeten ökat kraffigt och motsvarade undertredje kvartalet 1982 av den totala volymen beredskapsarbeten. Kostnadernaför verksamheten har beräknats ligga på en genomsnitflig nivå kring 4 miljarderkr. Behovetav beredskapsarbeten är i hög grad avhängigt konjunktumtvecklingen ochsysselsättningsläget. Det innebär att medelsåtgången kan variera kraftigtmellan budgetåren. Avgörande för kostnaderna för verksamheten är dels antaletsysselsättningsdagar, dels kostnaden per sysselsättningsdag. Till kommunaltoch enskilt beredskapsarbete lämnas statsbidrag normalt av lönekostnadernaför de anvisade arbetslösa. Därtitöver utgår vid investeringsarbeten etttilläggsbidrag om för övriga kostnader. Avdrag görs i dessa fall för denekonomiska fördel som den enskilde, för beredskapsarbetet ansvarige, anordnarenhar av ett sådant arbete. Destatliga utgifterna för beredskapsarbeten har för /84 beräknatstill . motsvarande 7,7 miljoner sysselsättningsdagar med engenomsnitflig dagsverkskostnad på . uppgick antaletsysselsatta personer i beredskapsarbete till 149000. En förändring av antaletsysselsättningsdagar med en miljon under budgetåret, motsva- Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 118 randedrygt 9000 personer i arbete genomsnitthgt , påverkar anslaget medca 500 milj. kr. Enförändring av dagsverkskostnaden med . skulle - med i övrigt oförändradeantaganden - påverka medelsbehovet med 385 milj. kr. Stödvid arbetslöshet utgår dels i form av ersättning från erkända arbetslöshetskassor,dels i form av kontant arbetsmarknadsstöd till personer som står utanförarbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet finansieras dels över statsbudgeten (), dels genomarbetsgivaravgifter () samt, i fråga om försäkringen, till en mindre delgenom medlemsavgifter från de försäkrade och ränteinkomster. Behovet avmedlemsavgifter styrs fill stor del av statsbidragens storlek. Fr.o.m.den 1 januari 1983 är statsbidragen till erkända arbetslöshetskassor avutbetald arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetskassorna är skyldiga att ha egnafonder som en reserv. Fonderingskravet är beroende av utbetalningar undertidigare år. Den ökade arbetslösheten har inneburit ökadeutbetalningar av ersättning, vilket medfört behov av ytterligare medel tillfondavsättning. Utgiftemaför stöd vid arbetslöshet styrs av arbetslöshetens omfattning - antaletarbetslösa och antalet ersättningsdagar och ersättningsnivån. Den högstaersättningsnivån, som f.n. är /dag, fastställs av statsmakterna. Arbetslöshetenuppgick till 3,1982 och fill 3,i genomsnitt permånad . En förändring av arbetslösheten med enprocentenhet av innebär att utgiftema på statsbudgetenför arbetslöshetsunderstöd förändras med ca 90 milj. kr.