prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta innebär alt verksamheten koncentreras på attsäkerställa en fortsall stabil drift av driflsystemet och påreformgenomförande. Reformarbetet kommer under /84 atl pågå iMalmöhus län samt . F.n. överförs i genomsnitt 215 000fastigheter . Förberedelsearbetet kan påbörjas i fler län. 1982/83: 100 Bilaga 4 111 Allt eftersomfasiighelsdatasystemet förs in i nya områden växer automatiskt arbetetmed driften av systemet, bl.a. vad gäller expediering av handlingar iinskrivningsärenden och uppbörd av stämpelskatter och expeditionsavgifter. Tillviss del kan de ökande produktionsuppgiflerna lösas genom automatisering. Såplaneras ske med hanteringen av utgående handlingar. CFDberäknar medelsbehovet lill . Riksdagenhar (prop. 1981/82:123 bil. 2, CU 1981/ 82:37, rskr1981/82:318) antagit riktlinjer för fastighetsdataverksamhelen för en andraetapp av reformen, omfallande budgetåren1982/83 - 1986/87. Riktlinjerna innebär bl.a. atl det har lagts fast enekonomisk ram avseende det ökade medelsbehovet på 12,3 milj. kr. i prislägethösten 1981 för etappens sista . , siatens lantmäteriverkoch CFD lämnade i en skrivelse lill regeringen ett förslag till geografisk inriktning av projektet. Enliglförslagel skulle reformen vid utgången av /87 vara heltgenomförd i , , , , , Göteborgsoch , samt saml delvis genomförd i Älvsborgslän. Regeringen beslutade atl de tre myndigheterna i sittplaneringsarbete för reformens andra etapp skall ulgå från att reformen skulleha i huvudsak den geografiska inriktning som redovisades i myndigheternasskrivelse. Driftenav fastighelsdatasyslemet sköts av dalamaskincenlralen för administralivdalabehandling (DAFA) genom dess filial i . Statskontoret har i enrapport föreslagit att CFD skall sköta driften av systemet. Jag avser att efterviss kompletterande utredning senare återkomma till regeringen i denna fråga. Expeditionsavgifternainom inskrivningsväsendet höjdes den 1 juli 1982så att de nu även täcker de kostnader för överföring till och drift av fastighetsdatasystemel som hänförsig till inskrivningsregislrel.Härigenom tillförs slaten intäkter som motsvarar drygt hälften av CFD:sanslag. Jagberäknar med tillämpning av huvudförslaget i fråga om administrationskostnadermedelsbehovel för CFD för /84 till . Delta belopp ryms inom och står i överensstämmelse med denfastlagda kostnadsramen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag all regeringenföreslår all till förfastighetsdataför /84 anvisa ell förslagsanslag av . 1982/83: 100 Bilaga 4 Datainspektionen har som centralförvaltningsmyndighet all utfärda licens enligt datalagen (1973:289, omtryckt1982:446) saml atl pröva frågor om tillstånd och alt utöva tillsyn enligtdatalagen, kredilupplys-ningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Datainspektionenleds av en styrelse. Chef för inspektionen är en generaldirektör. Inominspektionen finns en enhet för licens- och till-ståndsärenden, en enhet förtillsynsärenden saml ett sekretariat för information och administrativauppgifter. 1981/82 Utfall Beräknad ändring 1983/84 -6 930 000 Tillslåndsverksamheten innefattartillståndsprövning enligl datalagen, kreditupplysningslagen och inkassolagensamt handläggning av de anmälningar för licens som avses i 2 § dataförordningen(1982:480) 1982/83: 100 Bilaga 4 113 Tillsynsverksamheten omfaltar tillsynenligl de tre nämnda lagarna. Informationsprogrammet omfattar information omfrämst innebörden av de tre lagarna lill de regisleransvariga, allmänheten ochutlandet. Sedanden , då datainspektionen inrättades, fram till har ca 37 400 ärenden av alla slagkommit in. har ca 36 300 ärenden avgjorts. Antalet nyaärenden var ca 1 500. innebär en ökning med ca 20 %i förhållande lill . Balansen har trots detta kunnat hållas på1981 års låga nivå. Inspektionens resurser har /82 använts också för myndighetens medverkan i en radutredningar och arbetsgrupper. Det internationella samarbetet har ökat iintensitet och omfattning och krävt stora resurser. Den Ijuli1982 ändrades datalagen och från samma tidpunkt gäller en nydalaförordning och en ny avgiftsförordning. Genom författningsändringarnaförändrades datainspektionens verksamhel väsentligt. Sammanfattningsvis kansägas att dalalagen ändrades på så sätt atl en licensplikt för allaregisteransvariga infördes och all tillståndspliklen inskränktes. Den nyaavgiftsförordningen innebär alt alla licenshavare skall betala en årlig avgifttill inspektionen. Detta innebär i sin tur att datainspektionen måste införaelt ADB-system för registrering och debitering av licenser. Kostnaderna fördatainspektionens verksamhet skall från och med budgetåret täckas av delslicensavgifterna dels debiteringen i tillståndsärenden. Datainspektionenhar f.n. inga möjligheter all bedöma hur många licenser som kommer att utfärdasunder /83. Del går inte heller att bedöma hur mångatillståndsärenden som kommer alt handläggas enligt den nya ordningen. Moldenna bakgrund är det svårl att göra en mera detaljerad anslagsframställningför /84. Inspektionen räknar med alt behöva återkomma medkompletteringar lill anslagsframställningen när effekterna av förändringarnabättre kan bedömas. Resurserhar under /82 avdelats för atl ta fram allt detinformationsmaterial m.m. som behövs för att den nya dalalagen skall fågenomslagskrafl. Målet med reformen har inte varit att försämra integritetsskyddetutan snarare att förbättra detta. Den minskade tillståndsprövningen måstedärför ersättas av bl.a. ökade informationsinsatser. Datainspektionen begär för budgetåret1983/84 personalförstärkningar med en halv tjänst för handläggare (-1-70 476kr.) Vidare begär inspektionen ökade medel för tryckkostnader (-1- . ),resor (-i-25 000 kr.) och personalutbildning (-. 8 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 4 Deändringar i datalagstiftningen som trädde i kraft kommer atlmedge en rationalisering av verksamheten vid dalainspektionen. Resursernakommer atl kunna koncentreras på sådana personregister som är särskillkänsliga från inlegritelssynpunkl. Inspektionen kommer också alt kunna öka sintillsynsverksamhet och den verksamhel som avser olika klagoärenden som kommerin lill inspektionen. All fullt ut bedöma konsekvenserna av ändringarna iregelsystemet för inspektionens totala verksamhel går ännu inle. Det avinspektionen bedrivna interna ralionaliseringsarbelet bör ta sikte på de nyamöjligheter lill effektivisering som lagändringarna och avgiftsbeläggningenger. För nästa budgetår bör utgifterna fördatainspektionens verksamhet beräknas med utgångspunkt i inspektionenshuvudförslag. Med hänvisning till vad jag har anförtoch till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår atl lill Datainspektionen för budgetåret1983/84 anvisa etl förslagsanslag av I . 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84Förslag 5 354 548 5 527000 5 873 000 () har tilluppgift atl främja brottsförebyggande insatser inom olika områden avsamhällsverksamheten samt alt verka för en samordning av samhällets ochenskildas insatser mot brott. BRÅ leds av enstyrelse. Hos rådet finns ett kansli, som förestås av en kanslichef. Inom kansliet finns enutredningsenhet och en forskningsenhet. Till rådet är knutna en vetenskapliggrupp samt ett varierande antal arbetsgrupper. Beräknad ändring 1983/84 Brottsföre- Förebyggande rådet draganden (därav lönekostnader) Lokalkostnader 4 392 000 (3 535 000) 1 135 000 +122 000 '- "'' +176 000 (+ 36 000) ' (+ 36 000) +240 000 +170 000 +362 000 +346 000 1982/83:100 Bilaga 4 115 Pris- och löneomräkning m.m. . Rådet förordar atl besparingen enligthuvudförslaget, , görs under anslaget G 6. Denbesparing som skulle ha följt vid en tillämpning av huvudförslaget har tagitsupp under anslaget G 6. Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår lill5 . Jag hemställeralt regeringen föreslår alt lill Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 4 249 702 Reservation 176218 1982/83 Anslag 3 772 000 1983/84 Förslag 3 782 000 Från anslaget betalas kostnader för utrednings-och utvecklingsarbete samt för information. 3.1 huvudförslaget förordar rådet enminskning av verksamheten, som skulle ge en besparing med . Denbesparing som skulle ha följt av en tillämpning av huvudförslaget för anslagetG 5. : Förvaltningskostnader tas, som jag har nämnt ianslutning till del anslaget, ul underförevarande anslag. Med hänsyn lill vad jag har anförtberäknar jag behovet av medel under anslaget för nästa budgetår lill 3 782 000kr. Jag hemställeratt regeringen föreslår atl till Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader för /84 anvisa elt reservationsanslag av . 8* 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 4 1981/82 Utgift 1 131 473 1982/83 Anslag 1 335 0001983/84 Förslag 1 342 000 ,som inrättades den Ijuli 1976, härtill uppgift atl främjautvecklingen av god redovisningssed i förelagens bokföring och offentligaredovisning. Nämnden består av ordförande och nioandra ledamöter. För varje annan ledamot än ordföranden finns en ersättare. finns elt kansli med en chef. ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (856 000) +15 400 + 4 800 + 2 000 (+ 2 000) + 5 000 Pris- och löneomräkning m.m. . De besparingar som nämnden har redovisatenligt huvudförslaget innebär alt nämnden inte kan fullfölja sina projektplaneri planerad takt. Förnästa budgetår bör medel för bokföringsnämndens verksamhel beräknas medutgångspunkt i nämndens huvudförslag. Med hänvisning lill sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att tillBokföringsnämnden för /84 anvisa ett förslagsanslag av I342 . 1982/83: 100 Bilaga 4 G 8.Brottsskadenämnden: Förvaltningskostnader 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 2 028 000 2 414 000 Brottsskadenämndenhar till uppgift all pröva ärenden enligt brottsskadelagen (1978:413) omersätlning för skador på grund av brott. Nämnden består av en ordförande, tvåvice ordförande och tre andra ledamöter. Nämnden biträds av ett kansli. Beräknad ändring1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1 505 000) + 94 000 (+ 16 000) +292 000 Pris- och löneomräkning m.m. . De besparingar som brotlsskadenämndenredovisar innebär alt anslaget efter pris- och löneomräkning minskas med 43 000kr. Förnästa budgetår bör medel för verksamheten inom brotlsskadenämnden beräknas medutgångspunkt i nämndens huvudförslag. Med hänvisning lill sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 4 118 : Ersättning för skador på grundav brott 1981/82 Utgift 6 085 262 1982/83 Anslag 6 000 0001983/84 Förslag 6 500 000 Från anslaget betalas ersättning avstatsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Brottsskadenämndenyrkar en höjning av anslaget med . Jagbiträder brottsskadenämndens förslag och hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till : Ersättningför skador pä grund av brott för /84 anvisa elt förslagsanslagav . 1982/83: 100 Bilaga 4 119 1981/82 Utgift 5 284 689 1982/83 Anslag 6 600 0001983/84 Förslag 7 000 000 Från anslaget betalas kostnaderna förbl.a. Jag hemställeratl regeringen föreslår att lill /84 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till utgivande av litteratur påförvaltningsrättens område 1981/82 Utgift 106 161 Reservation 192 9571982/83 Anslag 60 000 1983/84 Förslag 60 000 Från anslaget betalas bidrag till avförvall-ningsrältsliga publikationer. Nämnden skall enligt sin instruktion(1946:412) främja tillkomsten av vägledande litteratur på förvaltningsrättensområde. Statens inkomster av verk, som har utarbetats eller utgetts med bidragfrån detta anslag, avräknas från anslaget. Nämnden förutgivande av förvaltningsrättsliga publikationer beräknar medelsbehovet lill . Anslagsbeloppetbör under nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställeratl regeringen föreslår atl till Bidrag till utgivande av Utteratur påförvaltningsrättens område för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella sammanslutningarm.m. 1981/82 Utgift 980 142 1982/83 Anslag 1 350 000 1983/84 Förslag 1750 000 Från anslaget utgår bidrag lillVärldsorganisationen för den intellektuellaägenderälten, till internationellainslilulel i för unifiering äV privaträtten och till permaneniabyrån för för internationell privaträtt. Från anslaget betalasäven kostnader med anledning av FN:s konvention om avskaffande avrasdiskriminering. Frånanslaget ulgår vidare medel tillSveriges bidrag lill kostnaderna 1982/83: 100 Bilaga 4 120 förNordiska samarbetsrådet för kriminologi saml medel till etl svenskt bidrag tilldet FN-anknutna kriminalpolitiska institutet i . Anslagetbör under nästa budgetår uppgå till . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt lill Bidrag till vissainternationella sammanslutningar m.m. för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Stöd till politiska partier 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Medelstilldelning sker enligl lagen(1972:625) om statligt stöd lill politiska partier. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till Stöd till politiskapartier för /84 anvisa etl förslagsanslag av . Frän anslaget betalas statsverkets del avkostnaderna för valsedlar, valkuvert och andra vallillbehör samt utbetalasersätlning till vissa myndigheter och verk för biträde i samband med allmännaval. , som är centralvalmyndighet, föreslår alt anslaget för /84 tas upp med 360 000kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår all lill Allmänna val /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83: 100 Bilaga 4 121 Statistiska uppgifterjämte kommentarer om brottsutvecklingen samt om verksamheteninom polisen, åklagarmyndigheterna, de allmänna domstolarna och kriminalvården m.m. Det antal brott mot som har kommil lillpolisens kännedom har ökat . har Ökningen varit myckel kraftig. uppgick antalet brollmol till omkring 490 000 medan antalet uppgick till drygt760 000. Även anmälda brott mot annan lagstiftning har ökat under denna lid. Brott mot har ökat i genomsnitt medan broll molannan lagsiiftning ökat med . För antaletregistrerade brott mot lagsiiftning utanför kan myckel starkavariationer iakttagas mellan olika år. Den årliga förändringen i antalet anmäldabrott resp 1972 - 1981 är i genomsnitt 1982/83: 100 Bilaga 4 122 + 3,9 K, därav inbrott i vind, källare + 9,8* Utvecklingsenheten inombrottsförebyggande rådet (BRÅ) har utarbetat en rapport överbroltsulvecklingen (BRÅ rapport 1982:4). Däri ges bl.a. en översikt överutvecklingen i fråga om brott som har kommil till polisenskännedom. Rapporten innehåller däremot inle några prognoser över antalet brottsom kan väntas komma till polisens kännedom . Hänsyn hartagits till denna rapport i den följande redogörelsen. Planerings- och budgetsekretariatet inomdepartementet följer utvecklingstendenserna på vissa punkter i förfarandet hosmyndigheterna, främst broltmålsprocessen i vid mening. Härvid studerasuppgifter i brottsanmälan, åtalsbeslut, dom och beslul om intagning i anstalt ikriminalvården. I del följande kommenteras utvecklingenför olika grupper av broll mol . I tabeller redovisas uppgifter ombroll anmälda och . Siffrorna för perioden - 1981 är tagnadirekt ur (SCB:s) definitiva årsstatistik. De siffrorsom anges för är preliminära beräkningar som bygger på statistik förtiden . 1982/83: 100 Bilaga 4 123 Begreppet våldsbrott används här i en vidbemärkelse. Till våldsbrott räknas som iden officiella statistiken brott mot liv och hälsa samt andra gärningar som innebär direkt fara förindividen. 1 dessa brott inräknas, förutom fullbordade gärningar, även försökoch förberedelser. Den långsikliga utvecklingen avvåldsbrotten avviker från de andra broltsserierna. Antalet anmälda våldsbrottper 100 000 invånare låg länge på en i stort sett oförändrad nivå. Det är förstvid mitten av som en stegringpåbörjades. Under (1964-1975) har detta inneburit ungefär enfördubbling av antalet polisanmälda våldsbrott. År1981 anmäldes 3 228 rån. Av dessa var riktade mol privatpersoner.Antalet rån utgjorde knappt en halv procent av samtliga anmäldabrottsbalksbrott. Rånen har visat en hög ökningstakt under 1960- och1970-talen. De är sålunda ungefär femlon gånger fier än vid början av 1950-talel. innebär en viss nedgång iantalet anmälda rån jämfört med året innan. lyder emellertid depreliminära siffrorna på en viss uppgång. Galurån är den dominerande formen av rån.Andelen rån med skjutvapen har legal på . Bank- och postrånen är få i förhållandelill övriga rån, 149 inbegripet försök och förberedelse. De lederemellertid till mycket stora förluster. Huvuddelen av rånen, ,klassificeras i statistiken som "annat rån". Denna grupp är myckelheterogen. Fr.o.m.år 1975 har antalet misshandelsbrott ökat med omkring 3 000 eller i genomsnittmed . noterades emellertid en viss minskning,låt vara obetydlig. däremot pekar de preliminära siffrorna på enkraftig ökning av antalet anmälda misshandelsbrolt. Antaletfall av misshandel utomhus där offret inte har träffat eller på annatsätt känt den som utförde misshandeln har ökat kraftigt under senare år.Antalet har stigit med närmare 1 500 fall eller under åren1976 - 1980 och utgjorde 7 318. av fallen avser grovmisshandel medan redovisas i gruppen övrig misshandel. Antalet fall av misshandel utomhus däroffret inte har känt gärningsmannen är högsl i . Där är antaletfall 16 per 10.000 invånare. Motsvarande siffra är för 10, för Malmö12 och för övriga riket 6. Samtliga siffror avser situationen enliglSCB:s preliminära årsstatistik. 1982/83: 100 Bilaga 4 1.2 Tillgreppsbrott Totalt Däravin- Inbrott i Inbrott i Därav mo- brotts- lägenhet vind eller torfordons- stöld eller villa källare tillgrepp Inbrottenhar under 1960- och 1970-lalen uppgått lill av samtligabrottsbalksbrott. Ökningstakten har varit någol lägre och ojämnareunder den senaste tioårsperioden . är andelen inbrott ca 18procent. Antalet inbrott har minskal sedan år1977. De preliminära siffrorna för pekar också på en viss minskning.Utvecklingen har ganska betydande regionala variationer. Flertaletmolorfordonslillgrepp avser fullföljt tillgrepp av personbilar Antalet tillgrepp per 10 000 registrerademotorfordon har sjunkit någol under det senasie decenniet. En del avbiltillgreppen torde kunna ses som inslag i en yrkesmässig och organiseradhantering av begagnade bilar. 1982/83: 100 Bilaga 4 125 Bedrägeribrotlen har ökat myckel kraftigtunder så gott som . I tillväxten av antalet bedrägerier under1960-talet spelade checkbedrägerierna enviktig roll. uppgick dessa till40 av alla bedrägerier. Antalet checkbedrägerier minskadekraftigt till följd av en ändring av kredilinstitulionernas regler omcheckgaranli. Bland bedrägeri-brotten svarar dock fortfarandecheckbedrägerierna för en avsevärd andel, även om ökningen under senare årvarit starkast för andra former av bedrägerier och bedrägligt beleende, t.ex.överskridande av eget konto och bedrägeri mol allmänna kommunikationer,näringsställen resp. försäkringskassor. För den kraftiga ökningen 1979 svararfiera olika brottsliga förfaranden. Störst roll spelar troligen bedrägerier isamband med erhållande av bostadsbidrag. Samma sak gäller för ökningen under år1980. Särskilt intressetilldrar sig bedrägerier som begås med hjälp av konto-och kreditkort och bedrägerier som riktarsig mol försäkringsbolag. särredovisas dessa istatistiken. Kredit- och kontokorts-bedrägerierna fördubblades från år 1979lill . Antalet kredit- och konlokortsbedrägerierår 1981 uppgår till 18 705. Jämförtmed är delta en ökning . Statistiken tyder påatt denna höga nivå bibehålls eller att ökningen fortsätter. Antalet anmäldabedrägerier mol försäkringsbolag är litet. Siffran för är 704. Ökningenfrån föregående år är emellertid . 9 1982/83. 1982/83: 100 Bilaga 4 126 Till övriga brottsbalksbrott räknasförutom skadegörelsebrolt också elt slort antal olika grupper av brottsligabeteenden som inle faller inom någon av de tidigare berörda kategorierna. Ökningstaktenför skadegörelsebrotlen har varit kraftig t.o.m. . var antaletskadegörelsebrolt 62 873, av samtliga brottsbalksbrott. Depreliminära siffrorna föi" 1982 tyder på en viss ökning. En mycket stor andel av dem som döms förskadegörelsebrolt är tonåringar. En betydande del av skadegörelsen drabbarskolorna. av de registreradeskadegörelsebrotten drabbar stat, landsting och kommuner. Denna form avskadegörelser orsakar samhället betydande kostnader. I en rapport, som gjortspå uppdrag av , beräknas denna kostnad uppgå till minst 100milj. 1982/83:100 Bilaga 4 1.5 Narkotikabrottslighet Antalet anmälda narkotikabrott har legatpå en relativi stabil nivå . ökade antaletanmälda brott dramatiskt. beräknas antalet anmälda brott ökayllerligare med . Statistiken över antalet personerlagförda för narkotikabrott ulgör elt komplement till siffrorna över antaletanmälda brolt. Det totala antalet personer som meddelats åtalsunderiåtelse,godkänt strafföreläggande eller dömts för brott mot narkotikastraffiagen harunder 1970-lalel varierat mellan 3 500 och5 500 åriigen. Av dessa har 2 000 - 4 000 godkänt strafföreläggandeeller dömts, medan omkring I 500 har fått åtalsunderiåtelse. Antaletålalsunderlåtelser har minskal och var ca I 350. Huvuddelen av dem som godkännerstrafföreläggande eller döms, ca 2 1980, lagfors för brott som avsercannabispreparal. avsåg lagföringen i ca 1 100 fallcentralstimulantia, i knappt 400 fall opiater m.m. 1.6 Den fortsatta utvecklingen Inomdepartementet gjorda beräkningar pekar på en fortsalt uppgående trend förhuvuddelen av brottsbalksbrotten. Beräkningarna bygger på en analys avutvecklingen av antalet anmälda broll . Hänsyn harockså tagits till den väntade befolkningsutvecklingen i olika åldersgrupper.Andra faktorer har inte kunnat beaktas. Beräkningarna har gett följandeprocenttal för den genomsnittliga årliga förändringen ,om inte nuvarande trend bryts. Prognosför perioden - 1987. 1982/83: 100 Bilaga 4 Beräknadeförändringar i brott som anmälts till polisen därav inbrott i vind, Del bör framhållas all del är en mycketvansklig uppgift all göra prognoser på delta område. Brottslighetens utvecklingberor av en mängd olika faktorer inom samhället som inte kunnat las med i beräkningen. 2Verksamheten inom polisen, åklagarna, de allmänna domstolarna ochkriminalvården följande redovisas vissa siffror avseende verksamhet och arbetsbelastninginom rättsväsendet. Uppgifterna härrör i huvudsak från de analyser somregelbundet görs i departementet. Siffrorna tas därvid i stor utsträckning frånrättsväsendets informationssystem (RI). Vissa siffror är tagna direkt ur myndighetelernasanslagsframställningar. Arbetet inom de olika myndigheterna inomrättsväsendet hänger mycket intimt samman. I huvudsak går kedjan från polis,via åklagare och domstolar lill kriminalvård. Antalet brott som anmäls lill polisen äröver 900 000 . Den siffran omfaltar inte brolt för vilka polisen direktutfärdar ordningsförelägganden. Antalet sådana förelägganden är 200 000 perår. Siffran omfattar inte heller fiertalet strafförelägganden. Endasi en del av debrolt som anmäls till polisen upp. I ungefär 40 procentav fallen kan en misstänkt person knytas lill brottet. Andelen uppklarade brottvarierar med olika brottstyper. 1982/83: 100 Bilaga 4 129 ävenmellan skilda delar av landet. För misshandel och andra våldsbrott uppgårandelen uppklarade fall lill , medan avinbroltsstölderna upp. Ungefär vart tredje rån och tre av fembedrägeribroll blir uppklarade. Åklagarnafattar beslul om ålal mot ungefär 80 000 personer . Till delta kommerdrygt 90 000 personer för vilka åklagare meddelar strafförelägganden. Åklagarnabeslutar om ålalsunderlåtelser i ca 20 000 fallper år. Antalet avskrivna och nedlagda mål är omkring 60 000 . Allmändomstol dömer omkring 15 000 personer till frihetsberövande påföljd.Antalet personer som döms till böter är knappt 40 000. Andelen frihetsstraff varierar starkt mellan olika brottstyper.Vid rattfylleri ådöms fängelse i tre fall av fyra. För rån och grovt rånär motsvarande siffra och för grov misshandel omkring 68 procent.För grovt narkotikabrott döms till frihetsberövande påföljd i närmare 93procent av fallen.