prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — För nästa budgetår har jag, med hänvisning tillsammanställningen och med utgångspunkt i del redovisade huvudförslaget,beräknat kostnaderna för verksamheten vid nämndens kansli lill . Jag hemstäUer all regeringen föreslårriksdagen atl lill Nämndenför fartygskreditgaranlier för /84 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 280 EKONOMISKT FÖRSVAR: BRÄNSLEN OCH DRIVMEDEL M. Åtgärder för atlstärka landets försörjningsberedskap för krig, krigsfara eller andrautomordentliga förhållanden sammanfattas i begreppet ekonomiskt försvar.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) är ansvarig myndighet vadgäller all samordna det ekonomiska försvaret. Verksamheten inom delta ärindelat i etl anlal försörjningsområden, s. k. program. Här behandlasfrågor under programmet Energi, delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m., vilket ligger inom ÖEF:s ansvarsområde. Chefen för försvarsdepartementethar tidigare denna dag givit en sammanfallande redogörelse för det ekonomiskaförsvaret (prop. 1982/83:100 bil. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar DelprogrammetBränslen och drivmedel m. m. ÖEF begärde ianslagsframställningen medel för delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m: över följande anslag under huvudtitel. - förslagsanslaget F 1.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader - förslagsanslagetF 2. - reservationsanslagetF 3. Beredskapslagring och industriella åtgärder - förslagsanslagetF 4. Särskilda kostnader för oljelagring Chefen förförsvarsdepartementet har tidigare denna dag lämnal en redogörelse för ÖEF:sanslagsframställning. Han har därvid också tagit upp vissa särskilda frågor i anslagsframställningen vilka även berördelprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. Verksamheten inomÖEF:s olika program består huvudsakligen av försörjningsanalyser, förberedelser förreglering och ransonering och annan planläggning, tryggande av försörjningsviktig inhemskproduktion, utveckling avinhemska substitut samt beredskapslagring. Sammanfattningsvisanger ÖEF medelsbehovel för delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. lillföljande (1 OOO-tal kr.) Anslag 1982/83 Beräknat 1983/84 Dessutom tillkommer1000-kronorsanslaget F 4. Särskilda kostnader för oljelagring. Delprogrammet Bränslenoch drivmedel m. m. omfattar råolja, petroleumprodukter inkl. smörjmedel, fastafossila bränslen samt inhemska bränslen. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 281 För delprogrammet beräknasett tolall anslag på . avser ålgärder förfullföljande av oljelagringsprogrammet. För all kompensera förneddragningen enligl huvudförslaget begär ÖEF på anslaget F 1.Förvaltningskostnader . för tillsättning av va kanlhållen tjänst. För kontroll avIvängslagren begärs över samma anslag en medelsökning med . För ökade driftkostnaderbl.a. genom ianspråktagande av nya anläggningar begär ÖEF . Drift av beredskapslager. Från della anslag harfrånräknats . i minskade hyres- och driftkostnader för varor somköpts för den rörliga krediten och som skall försäljas. För byggande avlagringsanläggningar för flygdrivmedel och gasol saml för vissakomplelteringsarbelen vid färdigställda råoljeanläggningar beräknasmedelsbehovel /84 uppgå fill . För fortsatt uppfyllnadav färdigställda lagringsanläggningar för råolja begär ÖEF i prisläge andrakvartalet 1982 och med en dollarkurs om . kr., inklusiveinlagringskoslnader, samt för uppfyllnad av flygdrivmedelsanläggning 87,7 milj.kr. För fortsattaberedskapsålgärder inom uppvärmningssektorn begär ÖEF . och för attbibehålla gengasberedskapen . För alt stärkahandlingsberedskapen, bl. a. genom fortsall utbildning av personal inomkrigsorganisationen, erfordras enligt ÖEF . Inkomsten genomutförsäljning av varor som köpts över den rörliga kreduen beräknas uppgå fill330 milj. kr. Medlen avses insättas påsärskild inkomsttitel. Föredragandens överväganden Sammanställning av totala anslag (t OOO-tal kr.) drivmedel m. m. (7 100)' ' ÖEF har tillämpatbruttobudgelering. = Varavförvaltningskostnader om . föredras av chefen för försvarsdepartementet. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 282 Chefen förförsvarsdepartementet har tidigare denna dag redovisat motsvarande belopp fördelprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. i sammanställningen över beräknattotalt medelsbehov för ÖEF:s samtliga program/delprogram. Jaghar i del följande beräknat medel till ÖEF:s delprogram Bränslen och drivmedelm. m. under följande anslag. Drift av beredskapslager, förslagsanslag Beredskapslagring och industriella åtgärder,reservationsanslag H 3. Särskilda kostnader för lagring av råolja ochflygdrivmedel, förslagsanslag Innanjag går överlill atl redovisa medelsbehoven under de olika anslagen vill jag la upp några särskildafrågor. Chefen för försvarsdepartementethar tidigare denna dag anmält all kapitalkostnaderna för beredskapslagringen förbudgelårel 1983/84 beräknas uppgå till totalt . Av beloppet hänförsig c:a . lill delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m., varavc:a . utgör räntor på beredskapslager och c:a 100245000 kr.kapitalkostnader för anläggningar. Vidare har hanföreslagit atl della anslag även fortsällningsvis nettobudgeteras, dvs. atl hyreskostnadersärredovisas under anslagel. För inköp av råoljaenligl oljelagringsprogrammet beräknar jag 943 milj. kr. i prisläget november1982 vilket svarar mol etl pris, inklusive inlagringskoslnader, pä /m'(dollarkurs . och pris per barrel). Härvid har jag räknat medinköp av c:a 600000 m' råolja vilket innebär en minskning med 300000 m' i förhållande lilllöpande oljelagringsprogram. Denna neddragning av den planerade lagringenunder /84 är betingad av den sjunkande oljekonsumlionen och av det statsfinansiella lägel. Regeringen har nyligengenom tilläggsdirektiv (Dir 1982:99) tillutredningen om översyn av det löpande oljelagringsprogrammet (H 1982:04) begärt uppgifter om i hur höggrad den sjunkande oljekonsumlioneni samhället motiverar en neddragning av hela lagringsprogrammet. För inlagring avflygdrivmedel enligl oljelagringsprogrammet beräknar jag 110 milj. kr. iprislägel och med en dollarkurs om . Jag har erfarit allÖEF f. n. ser över sina lagringsanläggningar för atl om möjligl rationaliserautnyttjandet. I avvaktan på resultatet av översynen beräknar jaganläggningskostnaderna lill av ÖEF begärda . På clearingfonden,vars behållning skall utnyttjas för ändamål som är av betydelse för attstärka försörjningsberedskapen inom energiområdet, återstår f.n. . Jag föreslårall fonden töms och att medlen utnyttjas föromställningsåtgärder och handlingsberedskap inom delprogrammet Bränslenoch drivmedel m. m. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Jag beräknar pris- ochlöneomräkning på anslaget. Drtft av beredskapslager lill 2379000 kr.Huvudförslaget har lillämpals för anslagel. Jag redovisar i delföljande försl medelsbehovel för delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m.fördelat på anslagen H 1-H 3. Därefter redovisar jag medelsbehovet under varjeanslag. Regeringen har möjlighet att göra omfördelningar av anslagna medelmellan olika program. Under anslagel H 1. Driftav beredskapslager beräknar jag brutto . Av anslagel utgör580725000 kr. driftkostnader för bl.a. nyaoljeanläggningar. Vidare har jag räknat med en besparing på . förlagrings- och driftkostnader som bortfaller i samband med att varor, som köptsöver den röriiga krediten, ulförsäljs. i inkomslerunder anslagel. Under anslagel H 2.Beredskapslagring och industriella ålgärder beräknar jag brutto 1 100685000kr. För fullföljande av oljelagringsprogrammet har jag härvid beräknat943000000 kr. för inlagring av råolja och I lOOOOOOO kr. för inlagring avflygdrivmedel, inklusive inlagringskostnader. För färdigställande avanläggningar beräknar jag . beredskapsåtgärder inom uppvärmningsområdet, och för ålgärder i syfteall stärka handlingsberedskapen inför kriser och krig beräknar jag dels . ur den särskilda medelsramen, dels . Jag övergår nu fill atl redovisa medelsbehovelunder varje anslag. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Enbartdelprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. Anslaget omfattardriftkostnader för beredskapslagring, exklusive inlagringskostnader. Anslagetomfattar också hyreskostnader för lagringsanläggningar. 1 OOO-tal kr. 1982/83 Anslag Bränslen och medel m. m. 612707 (7 100)' ' ÖEF har tillämpatbmltobudgetering 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Med hänvisning till vad jag anfört i delföregående hemstäUer jag atl regeringen föreslår all till Drift av beredskapslager förbudgelårel 1983/84 anvisa ell förslagsanslag av . Beredskapslagring och industriella åtgärder Enbart delprogrammet Behållning Bränslen och drivmedel 1981/82 Ulgift 162251636 399473 ' 1982/83 Anslag 1493 555000 1222 100000 1983/84 Förslag 1 094 985 000 ' Varav för delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. Anslagel omfattarsamtliga investeringar i varor inklusive inlagringskoslnader saml olikaformer av industriella ålgärder. Under anslagel beräknas också medelför investeringar i förråd samt för ökning av handlingsberedskapen. 1 OOO-tal kr. 1982/83 Anslag Bränslen och drivmedel m.m. Från clearingfonden 1 232 100 10000 I 100485 5 500 Jag förordar, i avvaktan på ÖEF:sredovisning, investeringar i anläggningarför nästa budgetår enligl följande sammanslällning. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Investeringsplan för anläggningar (1 OOO-tal kr.) år/mån. år/mån. Under /82 och 1982/83 färdigställda objekt Råoljeanläggning , B 1' Råoljeanläggning A 3-l-B 3' Råoljeanläggning, C 2 /eo 1 anläggning 101:1 Eo 3-5 anläggning 2, Objekt för vilka byggsta ; under /83 Objekt för vilka byggstart beräknas under /84 Flygdrivmedelsanläggning VG Flygdrivmedelsanläggning VI A Vissa komplelteringsarbelen kvarstår. Med hänvisning till vad jag anfört i delföregående hemställer jag alt regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen all besjvita ombyggnadsarbeten för förrådsanläggningar inom de kostnadsramar som jag harförordat i det föregående, 2. lillBeredskapslagring och industriella åtgärder för /84 anvisa eltreservationsanslag av } . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 286 Särskilda kostnader för lagring av råoljaoch flygdrivmedel 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Anslaget står tillregeringens disposition för läckande av uppkomna merkostnader underreservationsanslaget H2. Beredskapslagring och industriella ålgärder vidberedskapslagring av råolja och flygdrivmedel. Med hänvisning lill vadjag anfört i del föregående hemställer jag all regeringen föreslår all till Särskildakostnader för lagring av råolja och flygdrivmedet för /84 anvisaell förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 287 Lagom upphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortstiKägg för vissa oljeprodukter, m. m. Härigenomföreskrivs alt lagen (1980: 564) med bemyndigande om sänkning av Ortsfilläggför vissa oljeprodukter, m. m. skall upphöra all gälla vid utgången a v . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 288 Lagom ändring i lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter Härigenom föreskrivs all 1 § lagen(1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter' skaU ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Särskild avgift eriägges i den mån Särskild avgifteriägges i den mån skalleplikt föreliggerenligl lagen skatteplikt föreligger enligl lagen (1957:262) om allmänenergiskatt (1957:262) om aUmän energiskatt enligldenna lag för molorbrännol- enligl denna lag för molorbrännol ja,eldningsolja och bunkerolja med ja, eldningsolja och bunkerolja med niitiotrekronor per kubikmeter. per kubik meter. Denna lag träder i kraft . ' Lagen onilryckt 1982:451. = Senasie lydelse1982:1251. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 289 Strategi för alternativa drivmedel Utdragur oljeersättningsdelegationens rapport (Ds I 1982:12) OED gmndarväsentligen sina bedömningar och slutsatser på det omfallande utredningsmaterial arbetsgruppentagit fram. I sin tidigare rapport (Ds I 1980:19),föreslog OED att, givet att statsmakterna önskade en snabbt påbörjad oljeersätlning även inomtransportsektorn, beslut skulle tas med inriktning mol introduktion av etlbiandbränsle metanol (M 15) . Introduktionen av M 15 skullesenare följas av en introduktion av ell bränsle beslående av enbart metanol (M100). OED underströk samlidigt alt omde fömtsättningar som låg lill gmnd för gjorda anlaganden och bedömningar förändrades, skulle redovisadeplaner för inlroduklion revideras. I regeringensenergipoliliska proposition 1980/81:90 som låg lill gmnd för riksdagensbeslul i frågan , framhölls bl. - Möjlighelernaatl införa alternativa drivmedel är begränsade på kort och medellång sikt. - Enallmän övergång lill blandbränslen bör inte påbörjas , bl.a. beroendepå osäkerheten om utvecklingen i andra länder, och på de bindningar som ellenskilt svenskt beslul skulle medföra. - Låginblandningav metanol i bensin kan vara en möjlighel atl under elt inledningsskedeåstadkomma en utjämning mellan tillgång och efterfrågan på metanol. - Ennärmare plan bör utarbetas för intensifierad utveckling och användning av motorer förrenmelanol-drift (M 100) i begränsade fordonsflottor. I tilläggsdirektivhar regeringen i avvaktan på atl statens energiverk bildas, givit OED iuppdrag atl närmare planera och leda genomförandet av en sådan introduktionsplan. De internationella energimarknadernas utveckling Slutet av1970-talet kännetecknades av mycket kraftigt ökade realpriser på energiråvaror,främst på olja. Del incitament fill besparingar och oljeer-19 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 290 sättning som funnits allt sedan den första oljekrisen1973/74 förstärktes således ytterligare. Konverteringsprocesser genomförs inomkraftföretagen, där övergång från tung eldningsolja lill kol och kärnkraft skeroch inomindustrin, där tung eldningsolja ersätts med kol. Vidare har användningen av naturgasökat och medverkat lill minskad användning av eldningsolja. Den beskrivna utvecklingen har i kombination med allbetydande sparåtgärder vidtagits lett till all den internationella efterfrågan på oljeprodukterdämpats . Den har också lett lill all efterfrågan liksom tidigare successivt förskjutits så altandelen bensin, dieselolja och andralätta produkter ökat medan andelen tjock eldningsolja minskat. Raffinaderiindustrin i har mött dennaförändrade efterfrågebild, dels genom atl byta lunga svavelrika råoljor, typMellersta Östern, mol lättasvavelfaltiga, typ , dels genom atl i betydande grad bygga ut konverteringskapacilelen. De svenskaraffinaderierna har i avsevärd grad övergått frånatl använda råoljor från till all använda råoljor från ochStorbritannien. Utbyggnad av konverteringskapacilelen sker främst genombyggande av anläggningar för katalytisk krackning, som omvandlar lunga produkterlill främst bensin ochdieselolja. Utbytet av drivmedelur samma mängd råolja kan härigenom ökas avsevärt. När OK:s beslutade anläggning för katalytisk krackninglas i bruk 1985 kommer totalabensinproduklionskapacilel alt närma sig då förväntad bensinkonsumlion. Den hittillsvarande trenden i utvecklingen av deninlernalionella energimarknaden väntas beslå i framliden. Kol, naturgas ochkärnkraft kommer atl ersätta alltmera av eldningsoljan. Raffinaderiindusirinkommer atl utnyttja den ledigblivna tjockoljan för produktion av bensin ochdieselolja. Som framgår av en av de delulredningar som låtitgöra byggsnu anläggningar i där av råoljan konverteras tilllätta oljeprodukter. För närvarandeligger utbytet av lätta fraktioner i den västeuropeiska raffinaderiindusiringenomsnittligt på . Genom utbyggnad av anläggningar som konverterartunga fraktioner lill bensin, dieselolja och andra lätta produkter,finns således en slor potential för ökadproduktion av drivmedel från en given mängd råolja. Under början av1980-talel har realpriserna på olja sjunkit något. En del av bakgrunden lilldenna utveckling har berörts ovan. En annan faktor som inverkat är alt alltfler oljeproducerande länder har blivU beroende av kontinuerligaoljeinkomsler och därför kan vara beredda lill viss priskonkurrens. Samtidigthar oljeproduktionen utanför både OAPEC och OPEC ökal, vilket medför allkartellens förmåga atl påverka priset genom produktionsinskränkningar minskat någol. Det slår dock heltklart atl OPEC-länderna, under överskådlig framtid kommer alt ha elldominerande inflytande på oljeförsörjningen. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 291 Utvecklingen inombilindustrin går mol mindre fordon med mindre motorer, vilka görs bränslesnålare.Tillgängliga prognoser för drivmedelsförbrukningen i för den närmaste10-årsperioden lyder på en minskad bensinförbrukning och en svagt ökaddieselförbrukning. För vidkommande bedöms transportsektorn 1990 förbrukanågot mindre drivmedel än 1980, trots elt visst ökat transportarbete. Sammantaget innebärdelta att, under väsentligen störningsfria förhållanden, prisutvecklingen påolja och oljeprodukter under del närmaste decennietnu bedöms bli långsammare än vad prognoserna gav vid handen. När del gällerkolmarknadens utveckling har även priset på kol ökat kraftigt sedan1973/74 dock inle i samma takt som oljepriset. På grund av alt tjockeldningsolja och kol är subsliluerbara och direkt konkurrerar kommer - åtminstoneunder det närmaste decenniet kolprisel sannolikt alt i viss grad följaoljeprisförändringarna. För naturgasenbedömdes tidigare del framlida priset inle följa råoljepri-sel. Utvecklingenunder de senasie åren där omfallande avtal om gasleveranser har ingåttshar emellertid visat alt priset på naturgas tenderar atl ha en nära kopplingfill oljepriserna. Eftersom metanol lill slörre delen produceras och kommerall produceras ur naturgas har den ändrade bedömningen om hur naturgasprisetutvecklas i förhållande till oljepriset på ell avgörande säll påverkal förutsättningarna förmetanol som drivmedel i del kortare lidsperspektivet. Den förväntadeutvecklingen av de internationella energimarknaderna indikerar all delunder 1980-talel från ekonomisk synpunkt är fördelaktigare all utnyttjanaturgas, kol och andra bränslen för att ersätta tjock eldningsolja ochgenom krackning omvandla den ledigblivna eldningsoljan lill bensin ochdieselolja jämfört med all framställa metanol eller andra alternativadrivmedel ur naturgas och kol. De uiredningar som refereras nedan om kostnaderför framställning av bensin, dieselolja, metanol, etanol etc. ur olika typerav energiråvaror ger stöd för denna bedömning. Mol den bakgmndenanser OED att del f. n. inte är troligt alt alternativa drivmedel kommer atlkunna konkurrera med bensin och dieselolja förrän tidigast på 1990-lalel. Medde trögheler som finns på fordonssidan skulle detta innebära alt alternativadrivmedel knappast skulle få någon mera betydande andel av den inlernalionelladrivmedelsmarknaden under delta sekel. Del finns dock enrad faktorer som talar för all ytterligare förbättra beredskapen förframliden. OED föreslår därför elt anlal ålgärder som bör vidtagas. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 292 Tolall förbrukas ivärlden ca 10 milj. ton metanol - främst inom kemisk industri. Trots allmelanolprisel är pressat i förhållande lillproduktionskostnaderna används bara myckel små mängder metanol som drivmedel iform av bensinlillsals. Vid diskussion om kostnaderna för produktion av metanolär del viktigt all särskilja dels frågan om vilka processer och råvaror som gerlägsta produktionskostnader, dels frågan om metanol kan produceras till sä lågakostnader atl den kan konkurrera med bensin och dieselolja som drivmedel. Produktionen av metanolkommer all i huvudsak ske med processer som baseras på naturgas,kol och ålerstodsolja. Arbetsgruppen har gjort en teknisk-ekonomisk utvärderingav processerna saml jämfört produktionskostnaderna för metanol respektivebensin. Framställning av metanolur naturgas är en väl känd och etablerad process, medan förgasning av kol och iän högre grad ålerstodsolja ännu inle kan belraktas som kommersiellt etableradeprocesser. Av del redovisade materialet drar OED slutsatsen all del billigastesättet att producera metanol är ur naturgas i anläggningar lokaliserade vidnärmaste mollag-ningspunkt för gasen. Kolbaserad metanol kan blikonkurrenskraftig om anläggningarna blir mycket stora och lokaliseras ianslutning till gruvan. Som redovisats ovan tyderutredningarna vidare på att metanol vid full kostnadstäckning inle kommer allkunna konkurrera med bensin som drivmedel under 1980-lalet. OED bedömer vidare, med slöd i arbetsgruppensrapport, all i producerad kolbaserad metanol under 1980-lalel intekan bli konkurrenskraftig med nalurgasbaserad metanol. Etl kolbaseral koncept,av typ energikombinat som diskuterats med förläggning i , kan eventuelltbli konkurrenskraftigt med nalurgasbaserad metanol. OED vill dock framhålla atthittills redovisade kalkyler är alltför preliminära för all någon mer definitivbedömning av ekonomin för den typen av anläggning skall kunna göras. Av de inhemska råvarornaför framställning av metanol bedöms f. n. alunskiffrarna ha de bästafömlsällningarna. Utvecklingsarbete syftande lill atl förgasa skiffrarnaskerogeninnehåll har pågått ell par år. betydande utvecklingsarbeteåterstår innan en fuUslor anläggning kan projekteras ochproduktionskostnaderna beräknas med slörre noggrannhet. I enlighet medarbetsgruppens bedömningar finner OED alt produktionskostnaderna för etanol äroch förväntas förbli för höga för all utgöra ell alternafiv lill bensin. o. m. tveksamt om etanol kan komma till användning vid låginblandning avalkoholer i bensin. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 293 etanol som drivmedel i bygger på för landetspecifika fömtsättningar,som inle är tillämpliga i . I arbelsgmppens rapport redovisas en utvärdering av ettkommersiellt amerikanskt blandbränsle, gasohol, som beslår av etanol och blyfri bensin.Utöver frånvaron av bly synes gasohol inte ge några övriga hälso- och miljövinster. I avvaktan på all del s. k. Skaraborgsprojektelgenomförts och utvärderats, anser OED alt inga ylleriigare ålgärder börvidtagas i syfte alt starta produktionav etanol för bensininblandning. Arbetsgmppenredovisar vidare atl motorgas kan utgöra elt komplemenl till dagens drivmedel, främst diesel. Eftersom motorgas också är enpetroleumprodukt, medför inlroduklionav molorgas knappast ökad handlingsfriheteller minskad sårbarhet. Främsta plusposlen ur miljösynpunkt är frånvaron av bly och främsta minusposten altbilarna f. n. byggs för gas/ bensindriftoch inle optimeras för enbart gasdrifl. Under gynnsamma betingelser skulle molorgas kunna svara för5-10% av dagens drivmedelsmarknad. Arbetsgmppenredovisar olika vägar alt framställa syntetiska drivmedel. Med undantag förSasol- och Mobil-processerna befinner sig ännu processerna på utvecklingsstadiet.Sasol-processen används i för all ur kol framställa bensiner ochmellandestillalfraklioner. har beslutat bygga enMTG-anläggning (Methanol to gasoline) för produkfion av syntetisk bensin ur nalurgasbaseradmetanol. Arbetsgmppen visar också på alt om lill elt koncept av typNynäshamns energikombinat kopplas ett MTG-steg försämras de ekonomiskaförutsättningarna. Enligtarbetsgruppens mening kvarstår önskemålet all uppnå ökad försörjningstrygghetoch handlingsfrihet för atl möta den rådande osäkerheten på oljemarknaden. Detta innebär alldet kan bli aktuellt atl ersätta olja med alternativa drivmedel.Härtill kommer önskemålet atl kunna utnyttja inhemska råvaror. Osäkerhet föreligger'om metanolprisets utveckling,de framlida priserna på olja och bensin saml det inbördes sambandet mellan melanol-och oljepriset.Detta tillsammans med önskemålet om minskat oljeberoende, ökadförsörjningstrygghet och den långa ledtiden för en ev. melanoliniroduklion talar för allfortsalla insatser görs, inte minst vad avser den tekniska utvecklingen. Av vad som framkommit av utredningsarbetet görarbetsgruppen bedömningen atl statsmakterna inte bör fallanågol långsiktigt strategiskt beslul om introduktion av metanol som drivmedel. En rad olika osäkerhetsfaktorer finns rörande 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 294