prop · G60319 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt i är en regel somutformats i närmare anslutning till gäUande rätt all föredra framför den kortahänvisning som utredningen har föreslagit. Jag delar uppfattningoch har därför utformat paragrafen på ett något utförligare sätt änutredningens förslag. Därigenom görs klart att även församlingsdelegeradesbeslut får överklagas genom kommunalbesvär hos kammarrätten. De nuvarande bestämmelserna medger inte att en församlingsom ingår i samfälligheten överklagar beslut av samfällighetens organ genomkommunalbesvär. Jag anser att församlingar som tillhör en samfäUighet bör gesen sådan besvärsrätt. I paragrafen har därför tagits in en bestämmelse om attbesvär får anföras även av en församling som ingår i samfälligheten. En sådanförsamling får också anföra besvär över ett beslut varigenom kammarrätten harbifallit besvär över ett beslut av samfällighetens organ eller förbjudit attdet överklagade beslutet verkställs. Hänvisningen till 3 § innebär att iövrigt, liksom , besvärsrätt tillkommer den som är kyrkobokförd isamfälligheten och den som utan att vara kyrkobokförd där är skyldig atterlägga skatt till samfälligheten. Det finns enligt min mening ingen anledning att. därutöverutvidga besvärsrätten fill att omfatta exempelvis rätt för den som ärkyrkobokförd i en församling att anföra kommunalbesvär över beslut avkyrkorådet i en annan församling som fått i uppdrag att förvalta anslag somsamfällighetens fullmäktige anvisat åt denna församling. 1982/83:19 215 Den nya lagen bör träda i kraft . härom finns i punkt 1. Ikraftträdandet sker därmed ett halvt årsenare än enligt utredningens förslag. Detta har föranlett attövergångsbestämmelserna delvis har fått ett annat innehåll än vad utredningenhar föreslagit. Lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter avses ersättaLFS och lagen (1961:437) om införande av lagen om församlingsstyrelse. Denföreslagna fidpunklen för den nya lagens ikraftträdande innebär att LFS kommeratt gälla av . Att gå övertill att fillämpa den nya lagen under löpande mandatperiod torde dock intevålla några svårigheter, eftersom den nya ordningen inte innebär någotavgörande brott mot den gamla. Av olika skäl behövs vissaövergångsbestämmelser. Några av de nya reglerna är av den arten att de inte börkunna tillämpas förrän vid val. I enlighet med vad jag har anfört i specialmotiveringentill 1 kap. 2 § har i punkt 4 tagits in en bestämmelse som gör det möjligt förde icke-territoriella församlingarna att behålla sin nuvarande organisationefter den nya lagens ikraftträdande även i de delar som eventuellt inte ärförenliga med de nya bestämmelserna. Punkt 5 motsvarar 3 § lagen om införande av lagen omförsamUngsstyrel-se. Gränsenför att en församling skall ha kyrkofullmäktige som beslutande organ sänksgenom 1 kap. 8 § nya lagen från 1 000 invånare till 500 röstberättigadeinvånare. Denna sänkning kan inte slå igenom under löpande mandatperiod. 1fråga om förutsättningarna för att en församlings beslutanderätt skall utövasav kyrkofullmäktige bör därför 5 § 1 LFS fillämpas till utgången av . Deförsamlingar med över 500 röstberättigade invånare som enligt den nya lagenskall ha kyrkofullmäktige skall välja fullmäktige första gången vidkyrkofullmäktigvalen . Bestämmelser härom har tagits in i punkt 6. Kyrkofullmäkfigefår enligt 8 § 4 mom. och 32 a § LFS själva bestämma om suppleanter för demskall utses. Enligt 2 kap. 2 och 32 §§ nya lagen blir det däremot obligatorisktatt utse suppleanter för ledamöterna i kyrkofuUmäktige. Vidare måstekyrkofullmäktige enligt 5 kap. 17 § andra stycket nya lagen, till skillnad frånvad som gäller f. n., utse suppleanter för ledamöterna i de fakultativanämnderna. Suppleanter för ledamöterna i fullmäkfige och nämnder skall intebehöva utses under löpande mandatperiod i de församlingar och samfälligheter därsuppleantsystem inte har införts, när lagen träder i kraft. I punkt 7föreskrivs därför att de nya bestämmelserna om att suppleanter skall utses förledamöter i fullmäktige och nämnder skall tillämpas första gången vidkyrkofullmäktigvalen och nämndvalen i anslutning därtill. Enligt LFS finns inget valbarhetshinder vidkyrkofullmäktigvalen för 1982/83:19 216 chefstjänstemannen hos församlingen eller samfälligheten.På denna punkt innebär den nya lagen en skärpning. I 2 kap. 4 § andra stycketföreskrivs att församlingens ledande tjänsteman inte är valbar till ledamoteller suppleant i kyrkofullmäktige. Av tredje stycket samma lagrum följer attuppdraget att vara fullmäktig genast förfaller, om tjänstemannen upphör attvara valbar. Detsamma kommer att gälla i fråga om församlingsdelegerade samtordförande och vice ordförande i kyrkostämman. Det är inte lämpligt att enledande tjänsteman som har valts till fullmäktige etc. i en församling ellersamfäUighet för skall bli tvungen att lämna sittuppdrag när den nya lagen träder i kraft . Punkt 8 innebär atttjänstemannen får behåUa sitt förtroendeuppdrag fills mandattiden har gått ut. Enligl 2 kap. 17 § nya lagen bör en mofion beredas så, attkyrkofullmäktige kan fatta beslut med anledning av motionen fråndet att den har väckts. Om beredningen inte är avslutad skalldetta och beredningens resultat anmälas fill fullmäkfige . Genompunkt 9 klargörs att fidsfristen för beredning av motioner som har väckts innanlagen träder i kraft skall räknas för ikraftträdandet. 12 kap. 30§ nya lagen föreskrivs skyldighet för kyrkofullmäktige att anta arbetsordningför fullmäktige. Detsamma gäller för kyrkostämma och församlingsdelegerade. Detkan inte begäras att arbetsordning skall ha antagits innan den nya lagen träderi kraft . Därför anges i punkt 10 att arbetsordning inte behöverantas före . 2 § första stycket nya lagen blir det möjligt för kyrkostämman att utöverordförande och vice ordförande utse en andra vice ordförande. Detta kan ske såsnart den nya lagen har trätt i kraft. Samtliga ordförande skall väljas för treår. Om en andra vice ordförande första gången väljs under den mandatperiod somlöper för ordföranden och första vice ordföranden, är det lämpUgt att valetinte sker utan avser återstoden av mandatperioden. En föreskrifthärom har tagits in i punkt 11. Revisorernasoch revisorssuppleanternas mandattid är enligt 77 § LFS f. n. . 1 § första stycket nya lagen införs en treårig mandatperiod. väljsrevisorer och suppleanter enligt äldre bestämmelser för att granska 1983 årsförvaltning. Deras mandattid är . Nya revisorer och suppleanter måstedärför väljas . Eftesom revisorsval enligt 7 kap. 1 § nya lagen skallske de år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum, behövs särskildabestämmelser om val av revisorer och suppleanter . De revisorer och suppleantersom väljs dä bör utses . Den treåriga mandatperioden kan börja gällaförst fr. o. m. revisorsvalen . Bestämmelser härom har tagits in i punkt12. 1982/83:19 217 4.2 Förslaget tUl lag om ändring i lagen omkyrkofullmäktigval 4 § Vid val av fullmäktige i församling skall varjeförsamling utgöra en valkrets. Vid val avfullmäktige i kyrklig samfäUighet skall varje i samfälligheten ingåendeförsamling eller sådan grupp av församlingar som har bestämts enligt 4 a §tredje stycket utgöra en valkrets. Regeringen får förordna att valbarhetenskall vara inskränkt till valkretsen. I denna paragraf hänvisas f. n. i andra stycket till enbestämmelse i 32 § femte stycket LFS som ger regeringen möjlighet att beslutaatt församlingar inom en samfäUighet skall föras samman i en eller fieragrupper vid tillämpningen av bestämmelserna om fastställande av det antalledamöter i samfällighetens fullmäkfige som skall utses i varje församling.Denna bestämmelse återfinns enligt förslaget i en ny paragraf, 4 a §, i lagenom kyrkofullmäktigval. Hänvisningen har ändrats så att den kommer att gälladetta lagrum. Utredningensförslag att slopa möjligheten att valkretsindela församlingar samt attbestämmelserna om valkretsindelning, som tidigare fanns i LFS, skall föras övertill lagen om kyrkofullmäktigval har redan genomförts (prop. 1980/81:170, KU1980/81:26, rskr 1980/81:392, SFS 1981:526 4 och 5 §§). 4a § 1 varje församling i en kyrklig samfäUighet skallväljas en ledamot i samfällighetens fullmäktige. Av det återstående antaletledamöter skall i varje församling väljas en ledamot för varje gång som antaletröstberättigade i församlingen är jämnt delbart med det tal som erhålls, närantalet röstberättigade i samfälligheten delas med det återstående antaletledamöter i samfällighetens fullmäktige. Om det antal ledamöter som skall utsesenligt dessa regler inte uppgår till det antal som har bestämts församfälligheten, skall för att detta antal skall kunna uppnås de församlingar ivilka antalet röstberättigade mest överskjuter de tal som är bestämmande förfullmäktiges antal inom församlingarna vara berättigade att var för sig iordning efter överskottens storlek välja ytterligare en ledamot. Äröverskottstalen lika för två eller fiera församlingar, avgörs företrädet genomlottning. Länsstyrelsenskall före maj månads utgång det år då val i hela riket av kyrkofullmäktigeskall äga rum fastställa det antal ledamöter i fullmäktige som varje församlingskall utse enligt första stycket. beslut får överklagas hosvalprövningsnämnden genom besvär. beslut får inteöverklagas. Regeringen får besluta att alla eller vissa församlingar isamfälligheten skall föras samman till en eller flera grupper vid tillämpningenav första och andra styckena. Om så har skett, skall det som sägs i första ochandra styckena om församling i stället avse gruppen. Denna paragraf motsvarar 32 § LFS och 2 kap. 31 § iutredningens förslag till ny församlingsstyrelselag. Bestämmelserna iparagrafen gäller fördelningen av mandaten i fullmäktige i en kyrkligsamfäUighet mellan valkretsarna (församlingarna) i samfälligheten. Motsvarandebestämmelserom mandaten i kommunfullmäktige i de borgerliga kommunerna finns ivallagen (2 kap. 10 §). För att fördelningen av valbestämmelserna mellankommunallag och Prop.1982/83:19 218 vallag skall vara densamma på den kyrkliga sidan som påden borgerliga har reglerna om fastställande av det antal ledamöter isamfällighetens fullmäktige som skall utses i varje församling tagits in ilagen om kyrkofullmäktigval. Bestämmelserna i första stycket har med 2 kap. 10 §vallagen som förebild getts en annan utformning än enligt utredningens förslag.Någon saklig ändring är inte avsedd. I den tredje beräkningsomgången skall såledesi fråga om församlingar som inte tilldelats något mandat i den andra beräkningsomgångennoll vara det "tal som är bestämmande för fullmäktiges antal inomförsamUngarna". 43 § Den slutliga sammanräkningen verkställes avlänsstyrelsen vid offentlig förrättning som påbörjas så snart det kan ske.Länsstyrelsen skall kungöra lid och plats för sammanräkningen. I kungörelsenanges i förekommande fall i vilken ordning som de olika valen kommer atträknas, om hinder ej möter. Kungörelsen skall anslås på församlingarnasanslagstavlor samt senast dagen före sammanräkningens början införas iortstidning inom länet. 1 fråga om den slutliga sammanräkningen tillämpas i övrigtde bestämmelser i 14kap. 1 § andrastycket, 2-4 §§,5 § förstastycket 1 och2samt15,15 d, 16,17 och 19-24 §§ vallagen (1972:620) som avser val avkommunfullmäktige och utseende av suppleanter för fullmäktige. Vad som sägs i 14 kap. 19 § vallagen om beslut som harfattats med stöd av 2 kap. 2§ kommunallagen (1977:179) skall vid tillämpningenav första stycket i stäUet gälla beslut som har fattats med stöd av 2 kap. 2eller 32 § lagen (1982:000) om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Hänvisningen i paragrafens sista stycke avserbestämmelserna om suppleanter för ledamöterna i fullmäktige i församlingar ochkyrkliga samfälligheter. Denna hänvisning har ändrats så att den avser dessabestämmelser i den nya lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Någonändring i sak innebär detta inte. 1 utredningens förslag motsvaras förslaget avförslag till ändring i 48 §. Denna paragraf upphävdes emellertid den 1 juli1981 (SFS 1981:526). I samband därmed överfördes delar av paragrafen till 43 §. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen med särskildabeslämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. 1 § Skattesatsen för kommuns och annan menighets uttag avskatt skall bestämmas i förhållande till det antal skattekronor och skatteören,som enligt beräkning kommer att påföras de skattskyldiga vidtaxeringen det år skattesatsen skall fastställas, ökat med det antal skattekronor,som staten uppskattas skola tillskjuta enligt lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag. Om enligt 4 kap. 4 § andra stycket kommunallagen(1977:179) eller 6 kap. 4 S tredje stycket lagen (1982:000) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter annan skattesats slutligt fastställs än den som harbestämts tidigare, skall den nya skattesatsen om möjligt bestämmas med hänsyntill det antal skattekronor och skatteören som har påförts de skattskyldiga vidtaxeringen det år skattesatsen skall fastställas. 1982/83:19 219 Ändringen i 1 § andra stycket har föranletts av de nyabestämmelserna om budgetfristerna i de kyrkliga kommunerna i förslaget till lagom församlingar och kyrkliga samfälligheter (6 kap. 4 §). Enligt dessabestämmelser skall skattesatsen och budgeten normalt fastställas avkyrkofullmäktige eller kyrkostämman före november månads utgång. Om budgetenemellerfid till följd av särskilda förhållanden inte kan fastställas före dennatidpunkt, skall skattesatsen ändå fastställas . Budgeten måstei sådant fall fastställas . får annanskattesats fastställas än den som har bestämts tidigare, om det finns särskildaskäl till det. I paragrafens andra stycke finns f. n. bestämmelser om hurny skattesats skall bestämmas i de borgerliga kommunerna. Med hänsyn till attockså församlingarna ges möjlighet att ändra skattesatsen, om budgetenfastställs , har i andra stycket tagits in även en hänvisningtill den nya lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter. 4 a § Församling är berättigad att under visst år avstaten uppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå pågrundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid detföregående årets (taxeringsårets) taxering, beräknat efter den skattesats somhar bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldig enligt lagen(1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör åtnjutjt Uodring i skattskyldigheten till församlingen, skall belopp,som församlingen annars skulle ha varit berättigad att uppbära av staten,nedsättas i motsvarande mån. Har enligt 6 kap. 4 § lagen (1982:000) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter annan skattesats slutligt fastställts än den som harbestämts tidigare, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebiteringsom har bestämts i samband med att budgeten fastställdes. Församling är berättigad att under visst år av statensåsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesats somhar beslutats för året och det antal skattekronor och skatteören som enligttaxeringsnämnds beslut rörande det föregående årets taxering till kommunalinkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår iförsamlingens fordran hos staten vid ingången av året , då beslutetfattades. Förskottet avräknas mot den församlingsskatt, som församlingen harrätt att uppbära av staten på grundval av taxeringen efter det, dåförskottet enligt bestämmelserna i nästföljande stycke utanordnas. Belopp, som vid ingången av utgör församlingensfordran hos staten enligt denna paragraf skall under samma årutanordna till församlingen med en tolftedel den 18 i varje kalendermånad. Ärförsamlingens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månadernajanuari och februari, skall utbetalas samma belopp som harutbetalats det föregående året. När särskilda skäl föranlederdet får dock förordna att utbetalning skall ske med annat belopp.Om något av de belopp som utbetalades i månaderna intemotsvarar en tolftedel av församlingens fordran, skall den jämkning somföranleds härav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . 1982/83:19 220 Vad som har sagts om församling tillämpas på motsvarandesätt i fråga om kyrklig samfäUighet. Denna paragraf innehåller grunderna för hur statensutbetalning av församlingsskatt till församlingarna skall ske. Bestämmelsernamotsvarar i huvudsak 84 § LFS. De har i enlighet med vad som sagts ispecialmotiveringen till 8 kap. 4 § i den nya lagen om församlingar ochkyrkliga samfälligheter tagits in lag. Första och tredje styckena har förts över utan ändringarfrån LFS. Andra stycket är en saklig nyhet. Föreskriften ärföranledd av det förhållandet att kyrkofullmäktige eller kyrkostämman enligt 6kap. 4 § den nya lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter harmöjlighet att fastställa en annan skattesats än den som har bestämts tidigare,om budgeten fastställs . Föreskriften i sådana fallden skattesats som fastställts i samband med budgeten skall ligga till grundfrö utbetalningen. 1 fjärde stycket föreskrivs på samma sätt som i 84 §tredje stycket LFS mera i detalj hur utbetalningen av församlingsskatten skallverkställas. En ändring har dock gjorts i fråga om till vem skattemedlen skallutbetalas. Enligt 84 § LFS skall de skattemedel som tillkommer enförsamling eller samfäUighet utbetalas till den borgerliga kommun i vilkenförsamlingen är belägen. Undantag gäller för församling i ochStockholms kyrkliga samfäUighet. Kommunen skall därefter fördela medlen och överlämnadem till resp. kyrkoråd. När LFS tillkom utgick man från att det som regel endastskulle finnas ett mindre antal församlingar och pastorat inom varje borgerligkommun. Det skulle därför inte vara särskilt betungande för kommunens styrelseatt tillställa församlingarna och pastoraten deras medel (prop. 1961:70 s. 189,191). Härefter har en betydande omstrukturering skett av de borgerligakommunerna. Den kyrkokommunala sidan har däremot inte genomgått någonmotsvarande omvandling. Varje borgerlig kommun omfattar numera ett flertalkyrkokommuner. Arbetet med församlingsmedlen för de borgerliga kommunerna hardärigenom ökat. På grund härav har utredningen föreslagit en annan ordningför skattemedlens utbetalning. Denna innebär att medlen betalas ut direkt frånlänsstyrelsen till församlingarna eller samfälligheterna. I så fall kankyrkokommunerna erhålla medlen snabbare än enligt det gällande systemet. Deborgerliga kommunerna slipper arbetet med att ta emot, fördela och betala utkyrkokommunernas skattemedel. Däremot torde länsstyrelserna få vidkännas enviss ökad arbetsbelastning om utbetalningen skall ske direkt till resp.kyrkoråd. 1 uppgifter ingår, förutom det som tidigare nämnts,att lämna en redovisning till kyrkokommunen överförsamlingsskatt som tillkommer kyrkokommunen och som har betalats ut tilldenna. Om betalar ut medlen direkt till de 1982/83:19 221 kyrkliga kommunerna, torde det sålunda, framhållerutredningen, innebära endast en mindre ökning av de arbetsuppgifter medförsamlingsskatten som redan har. Övervägande praktiska skältalar enligt utredningen för att församlingarnas och de kyrkligasamfälligheternas skattemedel fortsättningsvis betalas ut direkt ktillvederbörande kyrkokommun. En del ' svårigheter kan dock tänkas uppstå i de fallden kyrkliga kommunens medelsförvaltning sköts v den borgerliga kommunen. Dessaproblem anser utredningen emellertid kunna lösas mellan de båda kommunerna. fall synes olägenheterna inte uppväga de rationaliseringsvinster som kangöras genom ett system med direktutbetalning. Utredningen föreslår därför attreglerna lag utformas så att församlingsskatten skall betalas utdirekt till församlingen eller samfälligheten. , Kopparbergsoch , i , och stiftsrådeti tillstyrker förslaget i sina remissyttranden.Länsstyrelserna pekar dock på att det kommer att innebära ett visst merarbeteför länsstyrelsernas uppbördsenheter. i avstyrkerförslaget, eftersom församlingarna är så små att de inte kan bära kostndernaför en administrativ tjänst och skulle behöva sköta utbetalningtill och hålla kontakt med ett stort antal församlingar. Vidare pekarlänsstyrelsen på att kommunen alltjämt skall utgöra uppsamlingsmyndighet föruppgifter om församlingarnas utdebitering. I likhet med utredningen och flertalet remissinstanseranser jag att en ändring av utbetalningsordningen för församlingsskatten medförså stora rationaliseringsvinster för de borgerliga kommunerna att den börgenomföras. Härfill kommer att de kyrkliga kommunerna genom ändringen kan fåsina skattemedel snabbare än . Det merarbete som kan uppstå förlänsstyrelserna torde delvis kunna elimineras genom nya utbetalningsrutiner.Fjärde stycket har mot bakgrund av det anförda utformats i enlighet medutredningens förslag. Genom införandet av bestämmelserna om utbetalning avförsamlingsskatt till lag blir hänvisningen i 4 § denna lag till 84 §LFS överflödig. Den har därför slopats. 4.4 Förslaget lill lag om ändring i lagen med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget har antagit en lag med särskildabestämmelser om det kommunala skatteunderlaget (prop. 1981/82:100 bil. 2, FiU20 och 21, rskr 170, SFS 1982:221). 11 § finns bestämmelser om beräkningen avdet förskott på bl. a. församlingsskatt som skall utbetalas . Enhänvisning i första stycket till 84 § LFS har som en följd av förslagen iföregående avsnitt bytts ut mot en hänvisning till 4 a § lagen med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. 1982/83:19 222 4.5 Förslaget till lag om ändring I lagen om ändring irikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar Enligt 3 kap. 15 § lagen om ändring i rikets indelning ikommuner, landstingskommuneroch församlingar (IndL) kan regeringen efterframställning av en nybildad församling bestämma beloppet av den upplåning somförsamlingen får besluta ulan underställning till dess 73 § LFS kan tillämpas.I 73 § LFS anges bl. a. beräkningsgrunden för den underställningsfrialånerätten. Enligt förslaget till ny lag om församlingar och kyrkligasamfälligheter slopas emellertid helt församlingarnas skyldighet att underställaregeringen beslut om att ta upp lån. Bestämmelsen i 3 kap. 15 § IndL blirdärmed överflödig och paragrafen kan upphävas. 3 kap. 14 § Beslut som mellan beslutet omindelningsändring eller, om indelningsdelegerade skall utses, valet avdelegerade och ändringens ikraftträdande fattas av kyrkofullmäktige,kyrkostämman, kyrkorådet eller en annan nämnd, överklagas genom besvär enligt 9kap. 1-3 §§ lagen (1982:000) om församlingar och kyrkliga samfälligheter.Besvär får anföras även av andra församlingar som berörs av indelningsändringenoch dem som är kyrkobokförda i en sådan församling eller som, utan att varakyrkobokförda i församlingen, är skattskyldiga till denna. Beträffandebesvären tillämpas i övrigt 9 kap. 4-6 §§ lagen om församlingar och kyrkligasamfälligheter. Besvär över ett beslut, varigenom kammarrätten har bifallitbesvär eller förbjudit att det överklagade beslutet verkställs, får anförasäven av andra församlingar som berörs av indelningsändringen och dem som ärkyrkobokförda i en sådan församling eller som, utan att vara kyrkobokförda iförsamlingen, är skattskyldiga till denna. I denna paragraf finns bestämmelser om utvidgad rätt attanföra kommunalbesvär över beslut som före en indelningsändringsikraftträdande fattas av kyrkofullmäktige, kyrkostämman, kyrkorådet ellerannan nämnd i en församling som berörs av indelningsändringen. 1 storutsträckning hänvisas till bestämmelserna om kommunalbesvär i LFS. Dessahänvisningar har ändrats så att de kommer att gälla bestämmelserna i den nyalagen. Till skillnad från vad som framgår av utredningsförslaget bör ocksåhänvisas till de nya bestämmelserna i 9kap. 6 § om rättelse av verkställighetenav ett upphävt beslut. Härigenom undviks oklarhet om vad som skall gälla pådenna punkt. Vidare åstadkoms överensstämmelse med vad som gäller enligt 1 kap.19 § och 2 kap. 9 § IndL beträffande kommuner och landstingskommuner. 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen om kyrkligaindelningsdelegerade