prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — av ledningar m. h. , upprustning samt nya station, installation av station, utbyte av T3 och T4 ställverk, ombyggnad av 130 av transformator, brytäre station, installation av IT9I , ny 130/10/ ny 130/40 transformator NK8, Umslupen, installation av 130/50 transformator (T4) NT44 , ny Iransformering T3 130/40/, ombyggnad av ställ- verk, Pk-71 åtgärder ledning fill 593 FeAl 99 FeAl ledning + FeAl , byte av transformator , nytt ställverk. Porsi, installation av 130/ Messaure-Porsi, Pk-71 arbeten Ospecificeradeupprustningar, nyanskaffningar och förslärk-ningsåtgärder Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 182 Medelsbehovel för övrigaändamål har av vattenfallsverkel beräknats till 141,5 milj. kr. I beloppetingår för inköp och komplettering av fastigheter 58,2 milj. kr., för förvärvoch finansiering av eldislribulionsförelag 30,0 milj. kr., för finansiering avinventarier 50,0 milj. kr. saml för investeringar i kanalanläggningar 3,3 milj.kr. har bemyndigatregeringen alt teckna borgen för lån till bolag i vilka statens vallenfallsverkförvaltar statens akfier intill ett sammanlagt belopp av 9998 milj. kr., varavhögsl 235 milj. kr. för lån fill eldistributionsförelag (prop. 1981/82: 100bil. 17, NU 1982/82: 30, rskr 1981/82:356). Enligl gäUande regler (prop.1972:1, bil. 15, NU 1872: 15, rskr 1972:90) har ramen minskat lill 9955 milj.kr. genom återgående borgensåtaganden vid återbetalning av lån. Av ramen har9000 milj. kr. motiverats av behov av borgensteckning för lån på allmännakapitalmarknaden till . Verkels borgensteckning fördella bolag utgjorde . Därav avser 2936 milj. kr.block 3. För budgelårel 1983/84har det totala kapitalbehovet för block 3 beräknats lill 2014 milj. kr. varav470 milj. kr. finansieras med delägarlån och 1 544 milj. kr. med nya externalån med borgensleckning. Vattenfallsverkels andel av delägarlånen uppgår till 350 milj. kr. och verkets andel avborgensteckningen har beräknats lill 1 150 milj. kr. Finansieringsbehovet förForsmark block 3 är beräknat utan marginaler. Erfarenhetsmässigt kan emellertidförändringar och förskjutningar av såväl kapitalbehov som upplåningstidpunkterförekomma. Eventuellt kan också en förändring av den externa lånedelen ochandelen utländska lån bli aktuell. Mol bakgrund av della föreslår verket.altborgensramen höjs med 1400 milj. kr. Verksamheten inom verkelseldislributionsbolag skall i första hand finansieras med bolagens egna medeloch i den mån dessa medel inle räcker för erforderliga invesleringsarbeten -med upplåning på allmänna kapitalmarkanden. För bolag som bedriver verksamhelinom expansiva områden och för bolag med omfattande upprustning avdislribulionsan-läggningarna blir upplåning ofrånkomlig. Vid upplåning på allmännakapitalmarknaden krävs oftast borgen av bolagels ägare som säkerhet för lånen.Till Svensk Energiverksgrupp AB () har flertalet av verkels aktieposter ieldislributionsbolag överförts. Vatlenfallsverkel måste teckna borgen för deSEAB-ägda dolter-och inlressebolag som tagit AP-fondslån. Ramen förvattenfallsverkets borgensåtaganden gentemot eldislributionsbolag utgör förbudgelårel 1982/83 235 milj. kr. Den utnyttjade delen av ramen var den 30 juni1982 174 milj. kr. Under /83förutses fillkommande borgensåtaganden av verkel och SEAB uppgå lill 62 milj.kr. Motsvarande behov under budget- 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 183 /84 beräknas uppgå lill 41 milj. kr.För atl få vissa marginaler för sådana eventuellt tillkommande behov föreslåsen ökning av borgensramen lill 295 milj. kr. eller med 60 milj. kr. Verkets förslag innebärsammanfattningsvis all borgensramen skall ökas med I 460 milj. kr. till 11 415milj. kr., varav ramen för lån till eldislribulionsförelag föreslås öka från235 milj. kr. lill 295 milj. kr. () har yttrat sig över vatlenfallsverkels framställning och anför bl. När det gäller prognoseröver elkonsumtionens utveckling anser SIND atl de grundar sig pä en rad osäkraanlaganden. a. har elpriset förutsatts vara realt . Med hänsynsåväl till den under 90-lalel förutsedda påbörjade utbyggnaden avelkraflproduklionsanläggningar som lill den förväntade snabba konverleringenfrån oljevärme lill elvärme synes dock enligl industriverket anlagandel omreall selt oförändrade kraflpriser under 80-lalet vila pä en osäker grund. En förnyad rapportrörande energiutvecklingen i framliden - innehållande även en elprognos för1990 kommer all utarbetas inom industriverket ianslutning lill långtidsutredning. I likhet med statensvallenfallsverk anser industriverket del vara angelägel och tillfredsställandeall utredningsarbetet om den fortsalla vattenkraftutbyggnaden har kommiligång. a. en tillbyggnad av vallenkraftslalionerna Laxede och Porsi.Enligl vattenfallsverkel har kammarkollegiel yrkat all särskilda villkorsmedeleriäggs utöver tidigare redovisade kostnader för projekten. Industriverketinstämmer i vattenfallsverkels bedömning all projektens ekonomi inle medgernågon sådan väsentlig kostnadsökning. SIND anser altvattenfalls arbete för bättre utnyttjande av befintligavallenkraflproduklionsanläggningar, kompletterande av äldre sådana anläggningaroch byggande av små vattenkraftverk är av slorl värde. Vattenfallsverkel harangett alt en hög utbyggnadstakt i fråga om kraft-ledningsulbyggnaderna underkommande år bl. a. skulle bero på en utdragen lillslåndsbehandling för vissaprojekt. Emellertid har enligt industriverkels uppfattning denna situationfrämst uppkommit genom att en högre syslemspänning än nuvarande integodtagits varigenom planeringsfömtsättningarna ändrats radikalt. Som framgårav anslagsframställningen måste vidta betydande om- ochtillbyggnader i systemet för alt anpassa nätkapaciteten tillkraftproduktionen. För alt drifllagning av färdiga kraftverk inle skallförsenas har lidsprogrammet för ledningsutbyggnaderna blivit pressat. Landels totalaelkonsumtion uppgick under /82 till , vilket är 6,1 %mer än under föregående budgetår. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 184 fallsverk svarade under budgelårel 1981/82 för49,eller av de totala elleveranserna i landet. Verkels fastaleveranser inkl. överföringsförlusler ökade jämfört med föregående år från44,lill . TiUfäUiga leveranser inklusive export uppgick lill ca5,. Av de somvattenfallsverkel tolall levererade under /82 inkl. exporisvarade vattenkraft för , kärnkraft för och värmekraft exkl.kärnkraft för medan köptes in från andra svenska och utländskaleverantörer. Jämfört med föregående år ökade importen, vallen- ochkärnkraflproduklionen medan den oljebaserade kraftproduktionen och inköp inomlandet minskade. I sinanslagsframställning redovisar vattenfallsverkel inledningsvis sin syn på vissaallmänna energifrågor som bakgrund till och fömtsättning för den egnaverksamheten. Jag vill försl kommentera vissa av de frågor som verkel harberört. I anslagsframställningenredovisar verkel försörjningslägel vad gäller olja, kol och kärnbränsle. Verketaktualiserar i samband härmed frågan om verkets ägarengagemang i . Jag återkommer lill denna fråga senare i samband medvissa övriga oljefrågor. En angelägen åtgärdenligt verket för att fullfölja den fastställda energipolitiken alt minskaoljeberoendet är atl bygga ul fastbränsleeldade kraflvärmeverk i så storulslräckning som möjligl. Enligl verkel begränsas utbyggnaderna avfjärrvärmesyslemens nuvarande storlek och framtida utbyggnad. Jag vill i dellasammanhang erinra om beslul (prop. 1982/83:50, bil.6, NU 1982/83: 18, rskr 1982/83: 111) om ökade satsningar beträffandeQärrvärme, torveldade anläggningar och upphandling inom energiområdet. Beträffande en fortsatt vattenkraftutbyggnadframhåller verkel alt det är angelägel all den av påkallade (mofion1981/82:2061, CU 1981/ 82:33, rskr 1981/82:338) utredningen om hur eU ökalvatlenkrafttillskoll kan åstadkommas samlidigt som en positiv omdaning avnaturmiljön säkras kommer lill stånd. Jag vill erinra om alt jag.nyligen medslöd av regeringens bemyndigande har tillkallat en parlamentarisk beredning meduppdrag all föreslå en plan för vattenkraftens utbyggnad (I 1982:06). Enligt vattenfallsverkelsfemårsplan för forskning, utveckling och demonstration kommer verkel igenomsnitt /83-1986/87 av driflmedel salsa 104 milj. kr. perår på sådana ändamål. Arbetet medKol-Hälsa-Miljö-projeklet fortgår. Slutrapport avses avlämnas inom någramånader. Verkels arbete med att isamarbete med förprojeklera en rörledning över svenskt område förtransport av naturgas från pågår. En rapport med förslag tillhuvudsträckning skall lämnas lill regeringen . Vattenfallsverkel redogöri anslagsframställningen för sysselsättningsläget inom verket. Antaletanställda behöver enligl verkel minska med ca 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 185 2000 personer under 1980-lalet på grund avminskad byggverksamhet. Jag ser det som väsentligt atl verkel planerar ochvidtar personaladministrativa åtgärder för att lindra konsekvenserna av denminskade byggnadsverksamheten. Genom den genomförda omorganisationenav verkets huvudkontor har bättre möjligheter för sysselsätlningsplaneringskapats. I sinanslagsframställning kommenterar vattenfallsverkel elanvändningens utvecklingunder . Verket utgår därvid från en inom centrala driftledningen(numera Kraftsam) utförd utredning om elförbrukningen under 1980-lalet. Dellainnebär för verkels del en kraftförsäljning om , vilket motsvararen elanvändningsnivå för hela riket om inklusive överföringsförlusler.För att tillgodose elförsörjningen inom det statliga avsättningsområdet under1980-talet behöver enligt verket beslut f. n. inte tas om nyaproduktionsanläggningar. Jag övergår nu till altbehandla frågor om vattenfallsverkets utbyggnadsprogram, medetsbehov m.m. För innevarande budgetärhar under reservationsanslaget . : Kraflslafioner m.m. anvisats . 1981/ 82:100 bil. 17, NU 1981/82: 30, rskr1981/82: 356) varav . över finansfullmaklen försysselsältningsfrämjande ålgärder enligl särskill regeringsbeslut. Anslaget är beräknat medbeaktande av att en marginal bör finnas för all möjliggöra en sådan ökning avvattenfallsverkels investeringar under löpande budgetär som kan påkallas frånkraftförsörjningssynpunkt. Vattenfallsverkels investeringsram för innevarandebudgetår uppgår till . I beloppet ingår utöver vad som har tagilsupp i budgetpropositionen dels . som under budgetåret har anvisatsmed stöd av finansfullmakten i sysselsältningsfrämjande syfte, dels 99300000 kr.som vid budgetårets ingång återstod av medel som tidigare hade anvisats medstöd av finansfullmakten. För /84förordarjag en investeringsram av 3 256,3 milj. kr. Ramen är beräknad medbeaktande av sådana kostnadsförändringar som erfarenhetsmässigt kan beräknasske till del nya budgetårets början. Av följandesammanställning framgår hur vatlenfallsverkets medelsförbmkning i huvudsaktorde komma all fördela sig på olika objeklsgmpper under /84.Som jämförelse redovisas utfallel för budgelårel 1981/82 och den beräknademedelsförbrukningen för /83 (i milj. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 186 Medelsförbrukningen förvattenkraftaiUåggningar beräknar jag lill 633,9 milj. kr. Medlen är beräknadeså atl tidigare beslutade utbyggnads- och ombyggnadsarbeten vid Messaure ochVietas i , övre saml Stomorrfors i älv skall kunnafortsätta planenligt. För dessa arbeten har jag beräknat 336,6 milj. kr. Jaghar också räknat in 4,3 milj. kr., som avser kapitaltillskott förersättningskraft m.m., 13,2 milj. kr. som avser anläggningsmedel tillregleringsföretag, 15 milj. kr. för eflerarbeten och skaderegleringar, 23,1milj. för projekteringsplan saml 165 milj. kr. för kompletteringar och småkraftverk. Vattenfallsverkel harföreslagit alt kraftstationer i Laxede och Porsi kompletteras med ell tredjeaggregat saml all en utbyggnad av Falsjö kraftstation i kommertill stånd. Tillbyggnaderna i Laxedeoch Porsi innebär installation av ell tredje aggregat i förberedda lägen.Effektökningen blir sammanlagt 165 MW och normalårsproduktionen ökar sammanlagtmed 40 GWh. Tillbyggnaderna beräknas vara färdigställda under budgetåret1986/87 respektive 1987/88 samt ge arbete åt i genomsnitt 120 personer . Tillbyggnaderna järnte ökad korttidsreglering har genom regeringensbeslul förklarats tillåtliga enligt vattenlagen. Förbudgelårel 1983/84 beräknar jag 59,4 milj. kr. Utbyggnad av Falsjökraftstation i Åselegrenen i innebär att Vojmåns ledsfrån lill via en tunnel mellan ochMalgomaj. Fallhöjden från till , 73 m, tillgodogörstillsammans med från Marsån i Falsjö kraftstation. Fallhöjden Malgomajtill tillgodogörs i som ägs av . Falsjö kraftstation förläggs i berg och utrustas med ett aggregat medeffekten 46 MW. Energiproduktionen beräknas uppgå till 214 GWh/år.Normalårsproduklionen i övriga stationer i älven ökar med 10 GWh. Utbyggnadenberäknas ge arbete ål i genomsnitt 300 personer . För budgetåret1983/84 beräknar jag 17,3 milj. kr. för delta projekt. Jag anser att demöjligheter bör tas fill vara som finns att bättre utnyttja redan utbyggdaanläggningar saml alt ulföra kompletterande vattenkraftutbyggnader i redanexploaterade vattendrag ulan alt väsentliga miljöintressen kommer till skada.Jag förordar därför atl vattenfallsverkels investeringsprogram kompletterasmed tillbyggnaderna i Laxede och Porsi saml utbyggnaden i . Jag delar industriverketsuppfattning att vatlenfallsverkets arbete för bättre utnyttjande av befintligavallenkraftproduktionsanläggningar, komplellerande av äldre sådanaanläggningar och byggande av små vattenkraftverk är av slorl värde. För kärnkraflanläggningaroch kärnbränsle har jag för nästa budgetår tagit upp 758,8 milj. kr. Medlenfördelar sig med 390,3 milj. kr. pä , varav 315,6 milj.kr. fill eflerarbeten, 350 milj. kr. fill block 3 i 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 187 Forsmarks kraftstation, 6 milj. kr. till kärnbränsle och12,5 milj. kr. som avserkapitalfillskoll lill AB Kärnkraftulbildning. Medelsbehovel för övriga vårmekraftanlåggningar beräknarjag lill 16,8 milj. kr. Medlen fördelar sig med 5,6 milj. kr. på kompletteringar och11,2 milj. kr. För värmeproduktionsanläggningar har jag beräknat 19,9milj. Medlen fördelar sig med 16,5 milj. kr. för anskaffning och installation avelpannor,1,1 milj. kr. som kapitaltillskott lill saml 2,3 milj. kr.för projektering av hetvallencentraler. För investeringar i distributionsanläggningar har jagberäknat sammanlagt 1702,1 milj. kr. Beloppet avser investeringar idriflövervakningsanläggningar, storkraftnäl, regionala och lokala nät.Huvuddelen av investeringskostnadernahänför sig lill redan påbörjade arbeten. Jag anser del vara av slor vikl att verket ges möjlighet atl genomföra de planeradeny-och ombyggnaderna inom distributionsnätet, dels frän drifts- och person-säkerhetssynpunkt, dels med tanke på den inleobetydliga energibesparing som på detta säll kan uppnäs. Medelsbehovel för övriga ända/nåt beräknar jag till124,8 milj. kr. I delta belopp ingår42,7 milj. kr. för inköp och komplettering av fastigheter, 30 milj. kr. förförvärv och finansiering av distributionsföretag, 50 milj. kr. för inventarier saml 2,1 milj. kr. förinvesteringar inom kanalrörelsen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört förordarjag atlreservationsanslaget E 11. Statensvattenfalls verk: Kraftstationer m.m. för /84 las upp med 3 219 milj. kr. Beloppet harberäknats med beaktande av atl enmarginal utöver investeringsramen bör finnas för atl göra del möjligl all öka vattenfallsverkels investeringarunder löpande budgetär om dettaskulle vara påkallat ur kraftförsörjningssynpunkt. Investeringar i sysselsättningsfrämjande syfte bör, även ifortsättningen, finansieras över finansfullmaklen.Med det anslagsbelopp jag har förordat kan medelsreserven, med beaktande av all ingående behållning påanslagel kan beräknas till ca 200 milj.kr., i början av nästa budgetår beräknas uppgå lill ca 163 milj. kr. Regeringen har bemyndigande alt teckna borgen förföretag i vilka vattenfallsverkel förvallar statens aktier intill f.n.sammanlagt 9998 milj. kr., varavhögsl 235 milj. kr. för lån till eldistributionsföretag (prop. 1981/ 82:100 bU. 17, NU 1981/82: 30, rskr 1981/82:356). Av den totala borgensramenhar 9000 milj. kr. beräknats för Forsmarks Kraftgmpp AB:s upplåningsbehov. Denay vattenfallsverkel och riksgäldskonloret tecknade statliga borgen för bolaget uppgick den 31 oktober1982 lill drygt 8010 milj. kr. Under innevarande budgetår beräknarvallenfallsverket att statlig borgen behövertecknas för lån om yllerligare ca 990 milj. kr. för att finansiera utbyggnadenav block 3 i Forsmarks kärnkraftstalion. Någol behov av borgensteckning för block l.och 2 föreligger inle eftersom båda blocken numeraär i kommersiell drift. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 188 Under budgelårel 1983/84har vattenfallsverket räknat med atl slallig borgen behöver tecknas för lån omytterligare I 150 milj. kr. avsedda för finansiering av block 3. Behovet av statligborgensleckning för t.o.m. utgången av /84har således beräknats lill (8010 4-990-1-1 150=) 10 150 milj. kr. vilket beloppmed 1150 milj. kr. överstiger det som har beräknats för bolaget inom den nugällande totalramen. Med tanke på all förändringar och förskjutningar av såvälkapitalbehov som upplåningslidpunkter kan uppkomma föreslär jag alt borgensramenräknas upp med 1 400 milj. kr. med hänvisning lill Forsmarks Kraflgrupp AB:slånebehov. Av den ram om 235 milj.kr. som gäller borgensåtaganden gentemot eldislribulionsföretag antingen direktav verkel eller indirekl via verkets förvallningsbolag () hade ca 174 milj. kr. Under innevarandebudgetär förutses av verkel erforderliga borgensåtaganden uppgå till 62 milj.kr. Motsvarande behov under budgelårel 1983/84 beräknar vatlenfallsverkel lill41 milj. kr. För alt erforderligt utrymme skall finnas föreslårvattenfallsverkel atl ramen för borgensåtaganden gentemoteldislribulionsförelag höjs med 60 niilj. lill 295 milj. kr. I enlighet med vad jaghär har anfört förordarjag alt regeringen inhämtar bemyndigande allteckna borgen för lån intill sammanlagt (9998-1- 1400-I-60=) 11 458 milj. kr.varav högsl 295 milj. kr. för lån fill eldislribulionsföretag. Med hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen all teckna borgen för lån lill bolag i vilka statens vallenfallsverkförvallar statens akter intill sammanlagt , varav högsl295000000 kr. för lån fill eldislri-bufionsförelag, 2. lillSiatens : Kraftstationer m.m. för /84 under tolftehuvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av . 1982/83 Anslag 7900000 1983/84 Förslag 11942000 Från anslagel bestridsSveriges medlemsavgift i (lAEA), kostnaderför deltagande i dokumentationssystem , kostnader i samband meddeltagande i del nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor (NKA), dock ejprojektkostnader. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 189 saml resekostnader i samband med visstinternationelll kärnenergisamar-bele. Jagberäknar medelsbehovel för nästa budgetär under detia anslag till 11942000 kr.Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Visstinternationellt energisamarbete för /84 anvisa eltförslagsanslag av . 1981/82 Ulgift 7000000 1982/83 Anslag 7000000 1983/84 Förslag 7000000 Från anslagel lillskjutsmedel för all läcka kostnader för allmän administration m. m. inom (SP Exploration). Bolaget bildades . som elthelägl dotterbolag till i samband med atl en nyorganisation för den statliga oljeprospekle-ringen beslutades (prop.1978/79:115 bil. I, NU 1978/79:60, rskr 1978/ 79:429). SP Exploration harövertagii de resurser som tidigare byggts upp inom de båda halvstatligaförelagen () och . SP Exploration har redovisat enplan för bolagels verksamhel i syfte atl ge underlag bl.a.för atl bedöma behovel av medel för bolagels adminislralion. Denna fråga börenligt min mening tas upp i samband med överväganden om den statligaverksamheten på oljeområdel. Jag avser atl återkomma härtill . Anslagel bör las upp med oförändrat belopp. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Medelstillskolttill Svenska för budgelårel 1983/84 anvisa eltreservationsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 190 F.TEKNISK UTVECKLING M.M. Det föreliggandebudgetförslaget präglas av slor återhållsamhet med nya utgifter. Till deområden som dock har givits prioritet hör satsningar på teknisk forskningoch industrielll utvecklingsarbete. Insatser på dessa områden är av storbetydelse för industrins långsiktiga möjligheter alt bibehålla och ökasin internationella konkurrenskraft. Trots all industrins egna satsningar påutvecklingsarbete har ökal kraftigt under del är behovel stort av statligtutvecklingsstöd, främst vad gäller slöd till riskfyllda projekt inom tekniskt avanceradeområden. Bland de insatsersom slaten gör kan framför allt nämnas utvecklingen av svensk rymdverksamhet.Detta område har enligl industrins bedömningar en stor kommersiell potentialoch utvecklingen har varit mycket snabbde senasie åren. Inom energiforskningsprogrammels ram satsas ävenfortsältningsvis betydande resurser för utveckling av teknik, syslem ochutrustning för alt garantera den framlida energiförsörjningen och skapamindre oljeberoende energisystem. Arbetet med atl la fram underlag för etlställningstagande till programmets fortsättning efter budgelårel 1983/84har påbörjats. Forsknings- och utvecklingsarbetets omfattning Det är de ledandeindustriländerna som satsar mest på forskning och utveckling. Destörsta satsningarna görs i . , , och i nu nämnd ordning. Åven om Sverigesandel är blygsam i förhållande till de stora ländernas satsningar på forsknings- och utvecklingsarbete inriktas ändå enjämförelsevis hög andel av de resurser som finns tillgängliga i landet päforskning och utveckling. För år 1979uppskattas för del forsknings- och utvecklingsresurserna till8600 milj. kr. jämfört med 6800 milj. kr. Detta innebär enökning i fasta priser med . En allt större delav de totala samhällsresurserna används för forskning och utveckling.Forsknings- och utvecklingsverksamhetens relativa andel avbruttonationalprodukten har ökat frän 1,till1,. räknas därför till den grupp av länder som har den största intensitetenvad gäller forskning och utveckling. Samhälletsstöd till industriell och teknisk förnvelse förmedlas bl.a. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 191 genom styrelsen för teknisk utveckling (STU),Fonden för industrielll utvecklingsarbete (Industrifonden) och de regionalautvecklingsfonderna. Genom statsmakternasbeslut (prop. 1980/81: 130', NU 1980/81:64, rskr 1980/81:425) har en treårigmedelsram lagts fast för såväl STU som Industrifonden för perioden /821983/84. Därmed har skapats en grund för en mer långsiktig planering avsamhällels långsikliga industripolitiska stöd. STU lämnar finansielltstöd lill många teknikområden. Några områden bedöms som särskill vikliga förall stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Dessa är elektronik- ochdatateknik, bioteknik, materialteknik, verkstadsteknik, kemiteknik, Iräleknik,massa- och pappersteknik, teknik för hälso- och sjukvård samt fr. o. m.budgelårel 1982/83 även havsleknik. Under /84 förordadeskraftfulla insatser för stöd till teknikupphandling. Nya former för slöd till uppfinnare aviseras också för budgelårel1983/84. Industrifonden har under1982 lämnat stöd till mänga intressanta och strategiskt vikliga projekt inomsvensk industri. Som exempel på några av de större kan nämnas utveckling avpsykofarmaka, ytplanleringssystem för skogsodling, snabb ultagsaulomal försedlar, program för alt stödja de svenska underleverantörerna lill bilindustrinsamt accelerator för strålningsbehandling. Fonden har f. n. beslutat om stödför ca 430 milj. kr. De statliga satsningarnapå rymdområdet syftar bl.a. till att främja svensk industris konkurrenskraft påden expansiva marknaden för rymd-tekniska produkter. Utveckling av rymdleknikenmedför även bonuseffekter för övrig svensk industri genom atl den avanceradeteknik som har utvecklats på rymdomrädet sprids lill andra områden. En annanfördel är alt vi inom landet får beslutsunderlag för hur vi i framliden skallutnyttja rymdteknikens möjligheter.