prop · G603157 · 1982-12-31 00:00:00 — denanvisade ersättningen icke upp- den anvisade ersättningen icke upptagas somintäkt av tjänsten, liksom tagas som intäkt av tjänsten, liksom å andra sidande kostnader, som å andra sidan de kostnader, som skola med ersättningenbestridas, ej skola med ersättningen bestridas, ej få avföras såsom utgift,även om få avföras såsom utgift, även om ersättningen icke förslår till kostna-ersättningen icke förslår till kostnadernas gäldande. Vad nu sagts gäller dernasgäldande. Vad nu sagts gäller för de fall, då den anvisade ersätt- för de fall,då den anvisade ersättningen är avsedd att täcka utgifterna ningen är avseddatt täcka utgifterna i fråga. Är ersättningen däremot i fråga. Är ersättningendäremot endast avsedd att utgöra ett mindre endast avsedd att utgöra ett mindrebidrag till kostnadernas bestridande, bidrag till kostnadernas bestridande,skall ersättningen i sin helhet uppta- skall ersättningen i sin helhet upptagassåsom intäkt, medan å andra gas såsom intäkt, medan å andra sidan kostnadernafå avdragas såsom sidan kostnaderna få avdragas såsom utgift, även i den mån deöverskjuta utgift, även i den mån de överskjuta ersättningen. Vad nu sagtsskall gälla ersättningen. Vad nu sagts skall gälla även i fråga om kommunaltjänst och även i fråga om så tjänst hos skogsvårdsstyrelse såock ock eljest vid anställning hos offent-eljest vid anställning hos offentliglig institution, beträffande vilken institution, beträffande vilken för-förklaring enligt 32 § 3 mom. andra enligt 32 § 3 mom. andra stycketgäller, stycket gäller. I fråga omenskild tjänst skall den anvisade ersättningen upptagas såsom intäkt, och deomkostnader, som skola därmed bestridas, avföras såsom omkostnader för tjänsteneller uppdraget. Om därvid ersättningen icke förslår till kostnadernasgäldande, får bristen avföras å intäkten av tjänsten i övrigt. Härvid märkesdock, att, om det kan antagas, att den anvisade ersättningen beräknats medhänsyn till vad som skäligen kan anses normalt åtgå till täckande av deomkostnader, som skola därmed bestridas, större avdrag än som svarar mot denanvisade ersättningen bör medgivas allenast om det visas, att på grund av särskildaförhållanden ersättningen varit otillräcklig för sådana skäliga omkostnader. Äandra sidan torde i dylikt fall ofta kunna antagas, att den anvisadeersättningen i sin helhet åtgått till de omkostnader, för vilka den avsetts,utan att särskild utredning i detta avseende behöver lämnas. Avdrag med sammabelopp som den anvisade ersättningen torde i regel böra medgivas i de fall, dåersättningen ej överstiger vad som av staten i motsvarande fall anvisas. Detta lärerexempelvis vara förhållandet beträffande de resekostnadsersättningar, som iallmänhet utbetalas av de enskilda järnvägarna. 1 fråga om traktamentsersättninggälla dock särskilda bestämmelser, se punkt 3 av anvisningarna till 33 §. " Senaste lydelse 1967:388. Avdrag såsom för ränta får göras vid återbetalning avsådant statligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna till 24 §. Avdragfår inte göras tned större belopp än som har avräknats från erlagdränta. till Tillledning vid tillämpning a v 47 § sista stycket anföras följande exempel. Har rörelseidkare, som använ der av honom ägd fastighet i rörel sen, gjort sådan omläggning av räkenskapsår att beskattningsåret kommit att omfatta 9 månader, beräknas garantibeloppet till 9/12 av det belopp, som motsvarar två pro cent av fastighetens taxeringsvärde. Har beskattningsåret kommit att omfatta 15 månader, beräknas garantibeloppet till 15/12 av angivet belopp. Har i fall, dåbeskattningsår sammanfaller med kalenderår, fastighet bytt ägare den 1september beskattningsåret, beräknas garantibeloppet för den tidigare ägarentill 8/12 och för den nye ägaren till 4/12 av det belopp, som motsvarar tvåprocent av fastighetens taxeringsvärde. Har en rörelseidkaregjort sådan omläggning av räkenskapsår att det beskattningsår, som ligger tillgrund taxering, omfattar tiden 1/7 1964 - 31/12 1965 samt har hanför sin rörelse förvärvat en fastighet och en annanfastighet , beräknas garantibeloppet vid nyssnämnda taxeringför förstnäinnda fastighet till 16/12 och för sistnämnda fastighet till 9/12av vad som motsvarar av respektive fastigheters taxeringsvärden. Till ledning vid tillämpning av 47 § sista stycket gesföljande exempel. Har rörelseidkare, som använ der av honom ägd fastighet i rörel sen, gjort sådan omläggning av räkenskapsår att beskattningsåret kommit att omfatta 9 månader, beräknas garantibeloppet till 9/12 av det belopp, som motsvarar en och en halv procent av fastighetens tax eringsvärde. Har beskattningsåret kommit att omfatta 15 månader, beräknas garantibeloppet till 15/12 av angivet belopp. Har i fall, dåbeskattningsår sammanfaller med kalenderår, fastighet bytt ägare den 1september beskattningsåret, beräknas garantibeloppet för den tidigare ägarentill 8/12 och för den nye ägaren till 4/12 av det belopp, som motsvarar en ochen halv procent av fastighetens taxeringsvärde. Har en rörelseidkaregjort sådan omläggning av räkenskapsår att det beskattningsår, som ligger tillgrund taxering, omfattar tiden 1/7 79 Senaste lydelse 1965:120. 1982/83:157 21 Denna lag träder i kraft den 1 juli1983 och tillämpas första gången vid taxering om inte annat följer avpunkterna 2-A nedan. De nya bestämmelserna i punkt 1 avanvisningarna till 19 § tillämpas första gången vid taxering. De nya bestämmelserna i punkt 5 avanvisningarna till 39 § tillämpas första gången vid taxering. Den somvid någon av taxeringar inte har fått avdrag för återbetalatbelopp och inte har fått avräkna det mot senare års räntebidrag får anförabesvär över laxeringen enligt 100 § taxeringslagen (1956:623). 4.1 frågaom engångsbelopp enligt punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 19 §skall, såvida beloppet har blivit tillgängligt för lyftning före den 1 januari1982, alltjämt tillämpas de bestämmelser som gällde . 1982/83:157 22 Lag omändring i lagen (1982:1193) om skattereduktion för Härigenom föreskrivs att ii lagen (1982:1193) omskattereduktion för fackföreningsavgift skall införas en ny paragraf, 5 §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skattskyldig som önskar skattereduktion enligt denna lagskall framställa yrkande därom, innehållande uppgift om personnummer och erlagdavgift. Yrkandet kan framställas genom den skattskyldiges arbetstagarorganisationsenast laxeringsåret till eller, omorganisationen vidarebefordrar yrkandet på medium för automatiskdatabehandling, . Skattskyldig kan även självsenast taxeringsåret eller också därefter, som begäran omrättelse enligt 84 § uppbördslagen (1953:272), framställa yrkandet hos denlokala skattemyndigheten, varvid kvitto på erlagd avgift skall fogas tillansökningen. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. ' 1982/83:157 23 Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 7 och 10 §§ skatteregisterlagen(1980:343) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§' För fysisk och juridisk person får, utöver deuppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följandeuppgifter. Sådanauppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag som avses i 25 § 8)taxeringslagen (1956:623). Uppgifter angåendeavslutad revision, verkställt taxeringsbesök eller annat sammanträffande enligt31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen. För varje sådan åtgärd får angestid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässigaändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samtuppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts. Uppgift omregistrering av skyldighet att betala skatt, uppgifter som behövs för attbestämma skatt enligt uppbördslagen (1953:272) och lagen (1968:430) ommervärdeskatt samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning avsådana skatter. Uppgift ommaskinellt framställt förslag till sådant beslut som enligt lag ellerförordning skall antecknas i skattelängd. Uppgift ombeslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt, dockej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger förunderlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet. Administrativaoch tekniska uppgifter som behövs för beskattningen. Uppgifter somskall lämnas i självdeklaration i sammanställningarna för statlig och kommunalinkomstskatt samt i förmögenhetsredovisningen om skattepliktig förmögenhet. Uppgift ombeslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet, samt uppgift om utmätningenligt 68 § 6 mom. uppbördslagen. Uppgift om attfordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet, uppgift omindrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvidation eller konkurssamt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift omantal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift omtelefonnummer samt särskild adress för skattsedelsförsändelse. Uppgift frånkontrolluppgift enligt 37 § 1-3, 3 b-3 f och 4 taxeringslagen. Uppgift ombeteckning, taxeringsvärde, delvärde och beskattningsnatur för fastighet som ägseller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare samtsådan uppgift om fastigheten som behövs för bedömning huruvida inkomst avfastigheten skall beräknas med tillämpning av 24 § 2 mom. kommunalskattelagen(1928:370) och uppgift om intäkt som har beräknats med tillämpning av nämndalagrum. I Lydelse enligt prop. 1982/83:83. 1982/83:157 24 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppgift om tidoch art för planerad eller pågående' revision samt beskattningsperiod ochskatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat taxeringsbesökeller annat sammanträffande enligt 31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen. Uppgift om postgiro- ochbankgironummer, om personen är näringsidkare. Uppgift om bruttointäkt av tjänstoch dennas fördelning på olika kategorier av tjänst samt summan av avdrag frånintäkten och dennas fördelning på kostnader för resor mellan bostad ocharbetsplats å ena sidan och övriga kostnader å andra sidan. Uppgift omomsättning i näringsverksamhet. Uppgift angående varulager,resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av relationstal ellerliknande, nettointäkt eller underskott av förvärvskälla med angivande av dendel därav som belöper på delägare, skönsmässig beräkning, belopp som underbeskattningsåret har stått till förfogande för levnadskostnader, varuuttag,totala bilkostnader samt privat andel därav, bilförmån, bostadsförmån ellerannan sådan förmån, avsättning till fond, investeringsreserv eller liknande,insättning på skogskonto eller liknande, nedskrivning av fordringar samt av-och nedskrivning med högsta möjliga belopp, dock endast uppgift om att härangivet förhållande föreligger och om belopp, procenttal eller årtal. Uppgift från centrala bilregistretom innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ ochårsmodell. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsav-8'fl- Terminalåtkomst till uppgifter i register enligt denna lagfår finnas endast för de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning iövrigt som anges i andra-femte styckena. Länsstyrelse och lokal skattemyndighet får haterminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§, 7 § 1-6, 9, 15 och 17samt de uppgifter därutöver som behövs för utfärdande av skattsedel ochdublettskattsedel. Länsstyrelse och lokal skattemyn- Länsstyrelse och lokal skattemyn- dighet fårvidare ha terminalåtkomst dighet får vidare ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 7 § 7, 8, till uppgifter som avses i 7 § 7, 8, 10-14 och 18 och som hänför sig till 10-14, 18 och 20 och som hänför sig länet. får ha terminal- får ha terminal- åtkomsttill uppgifter som avses i 5 åtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§ samt7 § 1-15, 17 och 18. och 6 §§ samt 7 § 1-15, 17, 18 och får ha terminalåtkomst till detcentrala skatteregistret i fråga om uppgifter enligt 5 och 6 §§ samt 7§ 1, 3och 4. i det län där ett mål är registrerat för exekutivaåtgärder får vidare ha sådan terminalåtkomst i fråga om uppgifter enligt 7 § 7,8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad som 2 Lydelse enligt prop. 1982/83:83. 1982/83:157 25 gäldenärhos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan som sambeskattasmed gäldenären. I fråga om uppgifter enligt 7 § 1 får terminalåtkomsten avseockså den som är delägare i fåmansföretag där någon som avses i tredje meningenär delägare. Dennalag träder i kraft . Prop.1982/83:157 26 Lagom tid för allmän fastighetstaxering Härigenomföreskrivs att allmän fastighetstaxering enligt 1 kap. 7 § fastighetstaxeringslagen(1979:1152) skall ske nästa gång och därefter . Dennalag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Genom lagen upphävs lagen (1977:455)'omtid för allmän fastighetstaxering. Prop.1982/83:157 27 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , R. , , , Thunborg Lagrådsremissom följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. Riksdagenfattade beslut om en inkomstskattereform (prop. 1981/82:197, SkU60, rskr 391, SFS 1982:416-424). I propositionen angavs att behov förelåg avvissa följdändringar, främst i fråga om själva taxeringsförfarandet, och jagskall nu ta upp dessa frågor. föreslår jag också några följdändringartill andra tidigare fattade beslut av . Jag skall också ta upp ett parandra frågor, nämligen beskattning av stipendier, en senareläggning av denallmänna fastighetstaxeringen 1986 och den skattemässiga behandlingen avstatlig tjänstepension för tiden närmast efter den pensionsberättigades frånfällesamt vid återbetalning av för mycket uppburna räntebidrag. Huvuddrageni inkomstskattereformen är en sänkning av marginalskatterna och en begränsningav underskottsavdragens skattemässiga värde. Denna begränsning åstadkommesgenom att den statliga inkomstskatten delas i två delar, grundbelopp ochtilläggsbelopp. Grundbeloppet beräknas-liksom tidigare hela den statliginkomstskatten - på den beskattningsbara inkomsten. När reformen är fulltgenomförd är den högsta 1982/83:157 28 procentsatsen för grundbeloppet 20 och gäller förinkomstdelar över 10 basenheter (motsvarande . ).Tilläggsbeloppet beräknas på ett särskilt underlag som i huvudsak utgörs av denbeskattningsbara inkomsten ökad med medgivna underskottsavdrag och vissa andraposter. Jag skall strax återkomma med en närmare redogörelse för beräkningen.Tilläggsbelopp utgår bara på den del av underlaget som överstiger 16 basenheter(. När reformen är fullt genomförd ärprocentsatsen 5 i första skiktet och 30 i högsta skiktet, över 45 basenheter(. Underlaget för tilläggsbelopp, UTB, beräknas alltså medutgångspunkt i den beskattningsbara inkomsten. Denna skall ökas med medgivnaunderskottsavdrag (egna eller från andra maken överförda), medgivna förlustavdragoch i vissa fall s.k. räntetillägg samt minskas med s.k. sparadeunderskottsavdrag (10 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL). I fråga om tillägg av medgivna underskottsavdrag finns dettvå typer av undantag (10 § 4 mom. Det ena - som skall iakttas ex officioav taxeringsnämnden - är att underskott av schablontaxerad fastighet vidåterföringen skall minskas med den skattskyldiges inkomst av kapital, dockhögst . Den andra typen av undantag-som kräver yrkande från denskattskyldige - innebär att underskott av kapital i vissa fall vid återföringenskall minskas med lön från fåmansaktiebolag eller inkomst av jordbruksfastighet,konventionellt taxerad annan fastighet eller rörelse. Det är fråga om fall därunderskottet av kapital beror på skuld som den skattskyldige har ådragit sigför förvärv av fåmansbolaget resp. förvärvskällan. Från regeln om återföring av förlustavdrag finns ingaundantag, bortsett från övergångsbestämmelserna. Räntelillägg skall tas upp i tre fall. Det första fallet(10 § 6 mom. första och andra styckena SIL) avser jordbrukets bostäder.Räntetillägg skall tas upp med den del av räntekostnaderna på låneskulderna iförvärvskällan som belöper på bostadsbyggnaden. Beloppet skall minskas medeventuellt underskott i förvärvskällan samt med inkomst av kapital, dock högst30 . Det andra fallet (10 § 6 mom. tredje stycket SIL) avser privatutnyttjande av bil e.d. som utgör inventarium i förvärvskälla inom inkomstslagenjordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse. Beräkningen skall skeschablonmässigt. Det tredje fallet slutligen (10 § 6 mom. fjärde stycket SIL)avser räntefria eller lågförräntade lån från arbets- eller uppdragsgivare.Tillägget skall motsvara skillnaden mellan sedvanlig ränta och erlagd ränta.Tillägg skall göras även om en närstående har fått lånet och även om det harlämnats av annan men förmedlats av arbets- eller uppdragsgivaren. Den beskattningsbara inkomsten får - efter yrkande - minskasmed underskott av jordbruksfastighet, konventionellt taxerad annan fastigheteller rörelse som har uppkommit ett i den mån överskott under 1982/83:157 29 beskattningsåret har uppkommit i samma förvärvskälla (10 §5 mom. Särskilda regler gäller i fråga om underskott m.m. som hörtill beskattningsår som tas till beskattning vid 1983 eller tidigare årstaxering (11 och 12 §§ lagen (1982:417) om ikraftträdande av lagen (1982:416)om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, PromL). Återföring skallinte ske av förlustavdrag, om förlusten hänför sig till ett sådantbeskattningsår. Motsvarande gäller i fråga om partrederiunderskott från ettsådant beskattningsår samt underskott som har uppkommit genom alt reparationsavdragfrån ett sådant beskattningsår har fördelats . Ä andra sidan fårsådana äldre underskott inte dras av som sparade underskottsavdrag vidberäkning av UTB. I sambandmed inkomstskattereformen genomfördes också begränsningar av den gemensammaskatteberäkningen för makar. Reglerna innebär, efter justeringar (SkU1982/83:9, rskr 120, SFS 1982:1206), att . av vardera makens B-inkomstbehandlas som A-inkomst vid skatteberäkningen samt att gemensamskatteberäkning endast sker vid beräkning av grundbelopp taxeringsåren 1984 och1985 samt vid beräkning av tilläggsbelopp års taxering (11 § 3mom. SIL och 6 § PromL). Inkomstskattereformen innebär således att det tillkommerett nytt underlag för skatteberäkningen, nämligen UTB. Detta underlag påverkaremellertid beräkningen av statlig inkomstskatt endast när det överstiger dennivå, där tilläggsbelopp börjar tas ut, den s.k. brytpunkten. Det storaflertalet skattskyldiga når inte upp till denna nivå och för dem får UTBvanligen ingen omedelbar praktisk betydelse. Eftersominkomstskattereformen i sig medför vissa tillkommande arbetsuppgifter, är det- även om vissa förenklingsåtgärder genomförs -angeläget att utformaförfarandet så att arbetet underlättas så långt möjligt både för deskattskyldiga och skattemyndigheterna. Härvid knyter sig intresset främst tilltvå frågor. Den första är om UTB skall fastställas för i princip allaskattskyldiga (fastställelsemetoden) eller om man skall fastställa UTB bara ide fall där det behövs för skatteberäkningen (urvalsmetoden). Denandra frågan avser möjligheterna att förenkla arbetet genom ADB-stöd. I ettmycket stort antal fall kommer UTB att bestå endast av den beskattningsbarainkomsten i förekommande fall ökad med medgivna underskottsavdrag ochförlustavdrag. I dessa fall är det möjligt att utan något särskilt uppgiftslämnandefrån den skattskyldiges sida eller någon särskild sammanställning förberäkningen göra en helt maskinell framräkning av UTB. Om den nuvarandesammanställningen för statlig inkomstskatt i den allmänna självdeklarationenändras på så sätt att man skiljer underskott av 1982/83:157 30 schablontaxeradfastighet från andra underskottsavdrag kan även kvittning-en av sådantunderskott mot inkomst av kapital ske automatiskt. Man kan således i dessa fallundvika merarbete både för de skattskyldiga och för taxeringsnämnden. I dessafall saknar det således praktisk betydelse vilken metod som väljs. Omräntetillägg skall göras måste den skattskyldige lämna uppgift omräntetilläggets storlek. Någon fullständig sammanställning för beräkningen behövsdock inte heller i dessa fall. Här finns det emellertid i urvalsmetoden en vissmöjlighet att begränsa såväl de skattskyldigas uppgiftslämnande som taxeringsnämndernasprövning. Metoden bygger ju på alt det skulle vara möjligt att med enkla regleravgränsa de fall där frågan om fastställande av UTB inte behöver övervägas. Imånga fall kommer UTB att nära ansluta till den sammanräknade inkomsten. Genomatt anknyta till storieken av denna, som den skattskyldige redan nu skall uppgei sin deklaration, kan man få en utgångspunkt för gränsdragningen. Det böremellertid nämnas att en sådan utgångspunkt innebär att den skattskyldige kanbedöma uppgiftsskyldigheten först sedan han till stora delar färdigställt sindeklaration. I defall där räntetillägg skall göras vid beräkning av UTB på grund av privatnyttjande av bil e.d. som utgör inventarium i näringsverksamhet eller på grundav räntefritt eller lågföiräntat lån kan man i urvalsmetoden göra en gränsdragningmellan de skattskyldiga som har sammanräknad inkomst som inte överstiger ettviss belopp, som lämpligen kan bestämmas till 100 000kr., och övriga. De förra skulle behöva lämna uppgift om räntetillägg endast omanskaffningsvärdet pä bilen e.d. översteg . eller lånesumman någongång hade överstigit . eller båda slagen av räntetilläggskulle göras. Skattskyldiga med sammanräknad inkomst . skullealltid behöva lämna uppgift om räntetill-lägg- Närdet gäller räntetillägg avseende bostad på jordbruksfastighet är däremotförhållandena så växlande att det är svårt att finna en lämplig avgränsning avuppgiftsskyldigheten i urvalsmetoden. Betydande spännvidd föreligger i fråga omsåväl storleken på räntekostnaderna i förvärvskällan som den andel därav somskall hänföras till bostaden. Den enda avgränsning som synes möjlig är att frånuppgiftsskyldighet undanta de fall där summan av sammanräknad inkomst ochräntekostnaderna i jordbruksfastigheten understiger den nyssnämndabeloppsgränsen . Detta undantag kan gälla även om räntetillägg skallgöras för antingen bil e.d. eller räntefritt lån och förut angivnabeloppgränser för anskaffningsvärde resp. lånebelopp inte har överskridits. Inågra fall måste man dock gå längre och oavsett vilken metod man väljer åläggaden skattskyldige att göra en fullständig uppställning för beräkning av räntetillägg.Ett sådant fall är då den ena maken har utnyttjat andra makens icke utnyttjadeallmänna avdrag. Fullständiga uppgifter bör då lämnas av 1982/83:157 31 Ett annat fall är då den skattskyldige villutnyttja särskilda kvittningsregler, antingen rätten att kvitta underskott avkapital mot vissa inkomster från företag eller rätten till avdrag för sparadeunderskott. 1 dessa fall saknar det också betydelse vilken av de båda metodernasom man väljer. Under denärmaste åren efter övergången kommer i vissa avseenden att råda speciellaförhållanden. Den särskilda kvittningsregeln för sparade underskott blir inteaktuell vid taxering. Å andra sidan skall då tillägg aldrig ske förmedgivna förlustavdrag. Under de närmast därefter följande åren måste manskilja mellan "gamla" förluster som inte skall läggas till och"nya" förluster som skall öka UTB. Under dessa år kan det ocksåfinnas vissa typer av underskottsavdrag o.d. som inte skall återföras, t.ex.vissa underskott som beror på förskjutna reparationsavdrag samt sparade partrederiunderskott.Under dessa år blir därför en sammanställning från den skattskyldiges sidanödvändig i något större utsträckning än . Inte heller här har valet avmetod någon betydelse i praktiken. Vad jag nuhar sagt avser i första hand skattskyldiga som taxeras som ensamstående. Vid1984 och taxeringar är det dock - bortsett från det nyssnämnda falletdär allmänt avdrag har överförts mellan makarna -tillämpligt även beträffadesamtaxerade, eftersom det då inte sker någon gemensam beräkning avtilläggsbelopp.