prop · G60327 · 1982-12-31 00:00:00 — departementet.Med hänsyn lill ändringens art anser jag att lagrådet inte behöver höras iärendet. Förslagel bör fogas lill protokollet. Denordning för obligatoriskt medlemskap som jag nu har föreslagit bör träda ikraft . Det är tveksamt om studerandekårerna därefter hinnerutse sina representanter i berörda högskoleorgan inför /84. För attalla studerande vid en högskoleenhet skall garanteras möjlighet tillinflytande vid utseende av representanter bör den nya ordningen härför träda ikraft först . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta de inom utbildningsdeparlementet upprättade förslagen till 1. lag om ändring i högskolelagen(1977:218), 2. lag om ändring i lagen(1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, 3. lag om upphävande av lagen(1977:219) om obligatoriska studerandesammanslutningar , 4. lag om upphävande av lagen(1977:220) om elektorsförsamling vid högskoleenhet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposilionföreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1982/83:27 13 UNIVERSITETS- OCH HÖGSKOLEÄMBETET Byrån för förvaltningsfrågor Avdelningsdirektör , UH TilTåmpningenav lagen (1977:219) om obligatoriska studeran desammanslutningar och lagen (1977:220) om elektorsförsam- ling vid högskoleenhet Regeringen har uppdragit åt UHÄ att följa tillämpningen av reglerna om vilkastuderande som bör stå utanför det obligatoriska medlemskapet istuderandesammanslutning och att lämna förslag till sådana ändringar som kan visa sig lämpliga. UHA redovisar i det följande detta uppdrag. fattade efter förslag i prop 1976/77:59 om utbildningoch forskning inom högskolanm m principbeslut om att skyldigheten att tillhöra studerandesammanslutning skulleavskaffas (UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246). Statsmakternas behandling av frågan grundades på det förslag som obligatoriekommittén redovisat i sitt betänkande (SOU 1976:14) Kärobligatorium?. Det var emellertidinte möjligt att avskaffa obligatorietvid den tidpunkt då högskolereformen genomfördes, dvs . Ett förverkligande förutsatte bl a överläggningar mellan berörda parter, dvs staten och i första hand (). För att bereda underlag för dessa överläggningar tillkallades en särskild utredare (obligatorieberedningen),som redovisade sina överväganden och förslag . Förslagen var utformade som alternativamodeller, I prop 1978/79:100 (bil 2 s 425 ff) anförde utbildningsministern - ianslutning till obligatorieberedningens förslag -att ett avskaffande av obligatoriet skulle medföra ett statligt bidrag tillstudentkårerna på ca och att det i rådande ekonomiska läge skulle vara svårt att bereda utrymme för ett sådant bidrag. Ett avskaffande av detobligatoriska medlemskapet skulle därför medföra en betydande nedtrapp-ning avden verksamhet studentkårernabedrev med påföljd att den studerandefackligabevakningen allvarligt skulle försvagas och den sociala servicen kraftigt försämras. Utbildningsministern varunder sädana förhållanden beredd att låta de principiella invändningarna mot det obligatoriskamedlemskapet komma i andra hand och förordade därför att obligatoriet tills vidareskulle bibehållas. Utbildningsministern anförde vidare, att det vid ett bibehållande av det obligatoriskamedlemskapet skulle bli nödvändigt att ta ställning till om den nuvaranderegleringen borde bestå ellerom obligatoriet borde utvidgas till att omfatta Prop.1982/83:27 14 samtliga studerande inom i vart fall den statliga högskolan. Med hänsyntill att de principiella invändningarnamot obligatoriet i sig fortfarande kvarstod och med hänsyn till att någotmer betydande missnöje mot det nuvarande systemet intekunde märkas bland de studerande själva, ansågutbildningsministern att det då inte kunde blifråga om att utvidga obligatoriet. Denreglering som fanns borde i stället fortsätta att gällatills vidare. I syfte att minska oklarheterna vid tolkningen av de berörda bestämmelsernaaviserades emellertid det inledningsvis nämndauppdraget åt UHÄ att följa tillämpningen av dessa. hade inget att erinra mot vad sålunda anförts(UbU 1978/79:25, rskr 1978/79:244). Lagen (1977:219) om obligatoriskastuderandesammanslutningar tillkom i anslutning till högskolereformen och reglerar vilka studerande somskall omfattas av obligatoriet m m. Lagen äratt betrakta som en övergångsanordning, vilken skulle gällaintill dess obligatoriet helt hade avskaffats. Enligt lagen skall destuderandekategorier omfattas av obligatoriet som före 1977-07-01, förde konstnärliga högskolorna i , hade skyldighetatt tillhöra studerandesammanslutning. Någon utvidgning av obligatoriet till nya studerandegruppertillåter inte lagen. I anslutning till nämndalag utfärdades även en förordning(1977:401) om obligatoriska studerandesammanslutningar, som reglerar vilkastuderandegrupper som undantagits frånobligatoriet. Dessa grupper är följande: 1) Sådana studerande som bedriver studier för vilka det före 1977-07-01, eller i fråga om studerande vid högskoleenhet som har inrättats1978-07-01 före detta datum, inte fannsskyldighet att tillhöra studerandesammanslutning. 2) Sådana studerande som bedriver studier som närmast motsvarar studier för vilka det före 1977-07-01, eller i fråga om studerande vid högskoleenhet som har inrättats1978-07-01 före detta datum, inte fannsskyldighet att tillhöra studerandesammanslutning vid sådan läroanstalt, ilandet, som helt eller delvis har gåttupp i högskoleenhet. 3) De studerandesom deltar i utbildning som anordnas av högskoleenhetenpå annan ort än högskoleorten. Genom högskolereformenfick företrädare för de studerande en lagstadgad rätt att som fullvärdigaledamöter ingå i olika beslutande organ inom högskolan. Det bedömdeshärvid som nödvändigt attskapa former för att utse studeranderepresentantersom garanterade samtliga berördastuderande, oberoende av om de omfattades av obligatoriet eller ej, möjligheter att medverka. Därför inrättades förvarje högskoleenhet ett nytt organ -elektorsförsamlingen. Bestämmelser om elektorsförsamling finns i lagen (1977:220) om elektorsförsamling vid högskoleenhetsamt i förordningen (1977:402) om elektorsförsamling vid högskoleenhet. Prop.1982/83:27v 15 Nuvarande förhållanden i frågaom medlemskap i studerande-sammanslutning Det finns studerandesammanslutningar vid landetssamtliga högskoleenheter. Vid den enhet som vidhögskolereformens genomförande saknade sådansammanslutning - högskolan i /- har sålunda efter reformen bildats en studentkår med frivilligt medlemskap; Även i har bildats en sådan frivillig studentkår. Dessa och andra sammanslutningar av studerande, som inte omfattas avobligatoriet, får bidrag till sin verksamhet från anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m m, anslagsposten Till universitets- och högskoleämbetetsdisposition. Flera frivilliga studerandesammanslutningar har dessutom hos UHÄ anhållit om attfå bli obligatoriska. Enligt vad UHÄerfarit är vid de statliga högskoleenheterna antalet studerande som inte omfattasav obligatoriet och som inte heller tillhörnågon frivilligstuderandesammanslutning förhållandevis litet. De flesta studerande är alltså medlemmar antingen i enobligatorisk studentkår (motsvarande) eller i en frivilligsammanslutning som täcker antingen hela högskole- enheten eller viss utbildning. Erfarenheter av nuvarande ordning För att kunna göra den uppföljningav lagtillämpningen som regeringens uppdrag tillUHÄ innebär har UHÄutsänt en förfrågan tillsamtliga högskoleenheter om hur lagen omobligatoriska studerandesammanslutningar och lagen om elektorsförsamling tillämpatsoch tolkats. Svar har inkonimit fränpraktiskt taget samtliga högskoleenheter. Allmänt kan konstateras att man vid högskoleenheterna anser att elektorsförsamlingen skapat onödig byråkrati och på vissa hållmedfört stor arbetsinsats. Vid någon enstaka högskoleenhethar någon församling först inte inrättats pågrund av motstånd frän de studerandes sida. Detta förhållande har emellertid sedermera rättats till. Påandra ställen utgör alla studerande elektorsförsamling, såvid vissa av de konstnärliga högskolorna i . Vad gäller tolkningen av bestämmelserna rörandevilka studerande som inte skall omfattas av obligatoriet råder oklarhet och betydande skillnader iuppfattningen mellan olika högskoleenheter.Detta har bl a medfört olikheter i tillämpningen av bestämmelsernaför en och samma typ av utbildning. Det nuvarande arrangemanget, där det vid de statliga högskoleenheterna finns två kategorier av studerande: dels sådana som omfattas av obligatoriet, dels sädana som inte gördet, var - som framgått ovan - ursprungligen endastavsett som ett provisorium intill dess obligatoriet helt hade avskaffats.Enligt beslut skall obligatoriet nu tills vidare bestå. Enligt UHÄ:smening är det i detta läge uppenbart att reglerna ora obligatorisktmedlemskap måste utformas efter mer enhetligaprinciper. Den nuvarande ordningen innebärbl a att en och samma utbildning vid olika högskoleenheterantingen kan vara författningsmässigt förenadmed obligatoriskt med- 1982/83:27 16 lemskap eller helt sakna bestämmelser om sådant.Som exempel kan nämnas att sådan förskollärarutbildning, som före 1977-07-01 bedrevs vid lärarhögskola, ärförbunden med obligatorisktmedlemskap, medan samma utbildning, som förehögskolereformen bedrevs vid förskoleseminarium, är undantagen från obligatoriet. Vidare råder det - enför växande -oklarhet och osäkerhet om hur olika vid en högskoleenhet nytillkommande utbildningar skallhanteras med avseende på obligatoriet. På detta områderåder skilda tillämpningar vid i huvudsak de mindre högskoleenheterna. Skillnader och oklarheter av här berörda slag kaninte försvaras principiellt och leder därtill till betydande praktiska problem. Det framstår vidare somett starkt önskemål frän både de studerande och andra inom högskolanatt ett system för att utse studeranderepresentanterskall skapas, som inte innefattar elektorsförsamlingen.Denna upplevs allmänt som en byråkratisk konstruktion. Skall det vara möjligt att avskaffa elektorsförsamlingen och läggamotsvarande uppgifter pä studerandesammanslutningarna själva, är emellertiden vidgning av obligatoriet till alla studerande nödvändig. Förslag till ny ordning Bestämmelserna om medlemskap istuderandesammanslutning bör mot ovan nämnda bakgrund enligt UHÄ;s mening nu revideras med sikte på största möjliga enhetlighet och rättvisa förde studerande inom den statliga högskolan.Samtidigt bör regelsystemet så långt som möjligt befrias fråntyngande, byråkratiska inslag. UHÄ har därför utarbetatett förslag till ny ordning, som innebär dels att samtliga studerande vid statlig högskoleenhet skall omfattas av obligatorisktmedlemskap i någon form, dels att elektorsförsamlingen avskaffas. Vad avser den offentligaregleringen av studerandesammanslutning grundar sig förslaget i huvudsak på alternativ B i obligatoriekommitténsovan nämnda betänkande, dock med vissa viktiga modifieringar vad gäller besvärsmöjligheterna. UHÄhar remitterat förslaget till samtliga högskoleenheter, de statliga högskoleutbildningarna i och . lantbruks- j _ universitet samt SFS. Yttrandena, vilka bifogas, hari stort varit positiva till förslaget. Beträffande den kommunala delen av högskolan har UHÄinte bedömt det som meningsfullt att nu taupp frägan om obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutning beroende pådet utredningsarbete som bedrivits i huvudmannaskapsfrågan. Rent principiellt finns det emellertid inte något hinder att införa en ordning motsvarande den som UHÄ har föreslagit för den statliga delen av högskolan. Däremotkan det finnas praktiska invändningar. Frägan om ett obligatorium för den har emellertid aldrig diskuterats mera konkret och ett närmare utredningsarbete är därför nödvändigt förden händelse statsmakterna skulle vilja jämställa destuderande i 1982/83:27 17 högskoleutbildningmed de studerande i den statliga utbildningen i här berört avseende. UHÄ förutsätter att statsmakterna i anslutning till sinbehandling av huvudmannaskapskommitténsförslag tar ställning i denna principfråga. Obligatoriekommitténtog i sitt betänkande (s 80 ff) upp frågan om en särbehandlingav vissa studerandegrupper med avseende påobligatoriska avgifter till studerandefacklig och studiesocial verksamhet.Kommittén ansåg att studerande som inte har möjlighetatt fullt ut utnyttja den service m m, som de erbjuds i fråga om studiesocial verksamhet, borde kunna undantasfrän avgiftsskyldighet i denna del.Som motiv för sådana undantag anfördes faktorer som yrkesverksamhet,stadigvarande vistelse utanförstudieorten och begränsad längd av den avsedda utbildningen. Däremot menade kommittén att alla slag av studerande drar nytta och berörs av den studerandefackliga verksamheten. Vad gäller avgifter försådan verksamhet borde därför principielltinga undantag medges. Den utveckling av studerandegruppens sammansättning som skett i och med högskolereformen - med ett ökat antal vuxen- och deltidsstuderande - strykerenligt UHÄ:s mening under vikten av endifferentiering av det berörda slaget. I sammanhanget kan nämnas att SFS våren1980 rekommenderat medlemskårerna attdifferentiera kåravgifterna med hänsyn till bl a utbildningens längd och omfattning. UHÄ har för sin del bedömtfrågan om en avgiftsdifferentiering varaså väsentlig att den i fråga omprinciperna bör regleras av statsmakterna. UHÄ har vidare funnit att en väg att praktiskt lösafrågan är att införa två typer av obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutning: 1)fullt medlemskap och 2) begränsatmedlemskap, varvid det senare skulle innebäraen reducerad avgift. Varje försök att finna lätttillämpbara kriterier för vilka studerande som bör få begränsat medlemskap innebär självfallet utomordentliga svårigheter med tanke på hur mångfasetterad verksamheten inom högskolan och ocksåsjälva studerandegruppen är. Någon fullständig rättvisakan aldrig uppnäs och det är ocksäangeläget att undvika att den föreslagna ordningen leder till tyngande, byråkratiska inslag i högskoleadministrationen. En viss lokal frihet att hantera centralt meddeladerambestämmelser är därför enligt UHÄ:smening nödvändig. UHÄ anser att följande riktlinjer bör gälla. Fullt medlemskap börtillkomma dels dem som studerar påall-män,lokal eller individuellutbildningslinje (med undantag för studerandei distansundervisning eller i utbildning som är förlagd till annan ort än högskoleorten),dels dem som studerar enstaka kurser i störreomfattning. En riktpunkt för gränsdragningen kan här vara attberörd/a kurs/er viss termin skallomfatta sammanlagt minst 10 poäng. Även för dem som genomgår forskarutbildning bör, enligt UHÄ:s mening, i princip gälla fullt medlemskap. Dock bör forskarstuderande som har låg aktivitetsgrad kunna få begränsatmedlemskap. Begränsat medlemskap bör gälla för alla andra studerande. Detta innebär att i princip alla som viss termin deltar i enbart 1982/83:27 I en eller flera enstaka kurser omfattande sammanlagt mindreän 10 poäng bör ha begränsat medlemskap. Utifrån dessa riktlinjer bör det ankomma påvederbörande högskolestyrelse att med hänsyn till de praktiska förutsättningarnabesluta om den lokala tillämpningen, innefattande frågan vilket formellt underlag som skall krävas för beslut ombegränsat medlemskap för enskild studerande. Vilka rättigheteroch förmåner en studerande med begränsatmedlemskap skall åtnjuta bör enligt UHÄ:smening bestämmas av vederbörande studerandesammanslutning. Dock måste det finnas en författningsreglerad rättighet för även sådan medlem att fädeltaga i valet av ledamöter i det organ inomsammanslutningen, som beslutar om hur företrädare förde studerande i olika beslutande organ inom högskoleenheten skall utses, eller som själva utser dessa. Vilka sammanslutningar skall finnas? I samband med 1977 årsbeslut gjordes ingen prövning av frågan om vilka sammanslutningar obligatoriet skallavse, utan den struktur i fråga omobligatoriska sammanslutningar som fanns förehögskolereformen fördes ograverad övertill den nya organisationen. I samband med en mera definitiv lösning av obligatoriefrågan måste man rimligen samlat pröva vilka slag av studerandesammanslutningarobligatoriet skall avse och hur beslut om indelningen i sådana sammanslutningar skall fattas. Obligatoriet gällerför närvarande dels student- eller elevkår,dels - i fråga om universiteten - nation eller"studentförening för fakultet" (fakultetsförening). Det primärasyftet med obligatoriet är att garantera denstuderandefackliga och studiesociala verksamheten. UHÄ utgår mot denbakgrunden från att obligatoriet i princip skallavse student- eller elevkår. I fortsättningen användsmed hänsyn till terminologin i högskoleförfattningarnaden sammanfattande termen studerandekår. Någon anledning att ha särskilda föreskrifterom medlemskap i fakultetsförening finns inte.Fakultetsindelningen gäller numera inte för den grundläggandeutbildningen. Behov av särskilda anordningar för studerande inom särskilda utbildningsområden -oavsett den äldre organisationen - bör kunna tillgodoses inom ramen för den nya kärorganisationen. I fråga om nationerna i och Lundföreligger särskilda förhållanden med hänsyntill deras, särskilt för del, omfattande fastighetsinnehav. UHÄ har inte haft anledning att i detta sammanhang närmare gåin på hithörande frågor och räknar därför med att det tills vidare skall finnas särskilda föreskrifterom obligatoriskt medlemskap i nation förstuderande vid nämnda två universitet. Den utvidgning också av nationsobligatoriet som detta innebär kan naturligtvis principiellt ifrågasättas men UHÄ anser att de praktiska fördelarna med en enhetlig ordning gör den försvarbar. 1982/83:27 19 Före högskolereformen var den normala ordningen att det för varje berördläroanstalt fanns en obligatorisk student-ellerelevkår. Ett viktigt syfte med kärobligatoriet äratt ge förutsättningar för en samladstuderanderepresentation i högskoleenheternasolika organ. Det finns därför starka skäl för att även i fortsättningen ha en ordning med en_ studerandekärper högskoleenhet som den normala. Somnyss nämnts bör det vara möjligtatt inom ramen för en sådan ordning skapa lämpliga former för intressebevakning m m för de studerande inom olika utbildningsområden, vare sig dessa har särskilda sammanslutningar eller ej. I fräga om vissa högskoleenheter,i första hand universiteten och enheterpå "dubbelorter" (typSundsvall/), kan det emellertid finnas skälatt möjliggöra en ordning med flera studerandekårer. Bes!tit härom bör i sä fall grundas på opinionen bland de berörda och påandra lokala förutsättningar och bör därför lämpligen fattas av högskolestyrelsen.Denna bör ocksä ha att meddela erforderliga föreskrifter om de studerandes fördelning mellan kårernaoch om hur dessa skall samverka vid utseende av studeranderepresentanter i högskolestyrelsen och andra för högskoleenhetengemensamma organ. Beslut av högskolestyrelsei fråga om indelning i studerande-sanmanslutningarbör kunna överklagas hos UHÄunder förutsättning att minst 100 berördastuderande står bakom besvären. Offentlig reglering av studerandesammanslutning Vad gäller den offentliga regleringen avstuderandesammanslutningarna börobligatoriekommitténs överväganden under alternativ B i ovan nämnda betänkande(s 121 ff) tjäna som utgångspunkt. UHÄhänvisar i tillämpliga delar till vad scm anfördes där. Orsaken till att studerandesammanslutningarna måste låta sig vidkännas en viss offentligrättslig reglering ärsjälvfallet obligatoriet. En sådan reglering böremellertid enligt UHÄ:s uppfattning inskränkas till ett minimum. Om fullmäktigeförsamlings, medlemsmötes eller styrelses beslut uppenbarligen anses strida motsammanslutningens ändamål, bör det finnas en möjlighet att fåett sådant beslut prövat. Detta sker lämpligen hos UHÄ (eller i fråga om hos styrelsen för ), som har att ta stäTlnirntill beslutets giltighet med avseende på dess ändamålsenlighet. Prövning av nämnda slag börenligt UHÄ:s uppfattning inte kunna initierasav enskild studerande. Risk för"okynne" finns då. Bakom en hemställan om prövningbör därför stå minst en tiondel av sammanslutningens medlemmar eller minst 100medlemmar. Liksom fallet ärför närvarande bör också i fortsättningenstuderandesammanslutnings stadga vad avser dels formerna för beslut om avgifter och avgiftstyper, dels val tillfullmäk-tigeförsamling godkännasav högskolestyrelsen för att vara giltiga. Prop.1982/83:27 20 Förslag till ny lag om obligatoriskasammanslutningar biläggs. Med hänvisning till vad som anförts hemställerUHÄ att regeringen föreslår att antaga lag om obligatoriska studerandesammanslutningarenligt bilagt förslag, att godkänna deriktlinjer i övrigt beträffande obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutning som redovisats ovan. Beslut i detta ärendehar - efter behandling av principfrågornai - fattats avuniversitetskanslern efter föredragningav avdelningsdirektör . Därjämte har närvarit planeringschefen och byråchef har i ärendet skett med . Prop.1982/83:27 21 UNIVERSITETS- OCH HÖGSKOLEÄMBETET Byrånför förvaltningsfrågor Avdelningsdirektör , UH Förslag till lag om obligatoriskastuderandesammanslutningar 1 § Denna lag äger tillämpningpå statlig högskoleenhet och på de statliga högskoleutbildningarna i och . Vad som sägsom högskoleenhet och högskolestyrelse ägertillämpning jämväl på nämnda utbildningaroch interimsstyrelserna för dem. 2 § Vid högskoleenhet skall finnas en studerandekår. Om särskilda skäl föreligger, får vid högskoleenhetfinnas flera än en studerandekår. Beslut om vilka studerandekårer som skall finnas fattas av högskolestyrelsen. Vid universiteten i och skall även finnas nationer. Beslut om vilka nationer somskall finnas fattas av högskolestyrelsen. 3 § Högsta beslutande organ i studerandesammanslutning Denna utses genom val för ett åri sänder av sammanslutningensmedlemmar. Om särskilda skäl föreligger, får högskolestyrelsenbesluta att i stället för fullmäktigeförsamling enligt första stycket ett allmänt möte av studerandesammanslutningens medlemmar(medlemsmöte) skall fullgöra de uppgifter som enligt stadgar, som avses i 5 §, ankommer påfullmäktigeförsamling. 4 § För förvaltning av angelägenheter i studerandekår eller nation skall finnas en av fullmäktigeförsam-lingeneller medlemsmöte utsedd styrelse. 5 § För studerandesammanslutning skall finnas stadgar. Stadgarna skall innehållabestämmelser om fullmäktigeförsamlingeller medlemsmöte och om styrelse, om sätt att utse ledamöteri fullmäktigeförsamling och styrelse samt om mandattider för dessa ledamöter,om formerna för besluts fattande av fullmäktigeförsamlingeller medlemsmöte och av styrelse, om sättet förtillkännagivande av fullmäktigeförsamlingenseller medlemsmötets beslut, om antagande och ändring av stadgarna samt om former för beslut om avgiftstyper och avgifters storlek. 1982/83:27 22 6 § Stadgarna skall antagas avsammanslutningen. stämmelser som avser sättet att utse ledamöter i fullmäktigeförsamling samt former för beslut om avgiftstyper och avgifters storlek är giltiga endast om de har godkänts av högskolestyrelsen. 7 § Studerandesammanslutning hartill ändamål att främja medlemmarnas studier och vad därmed ägersammanhang. 8 § Studerandekår skall utse de företrädare förde stu- derande, vilka enligt högskolelagen(1977:218) och högskoleförordningen (1977:263) har rätt att ingå somledamöter i organ inom högskoleenheten. Finns vid högskoleenhet flera än en studerandekär skall uppgiften att utse berörda företrädare fullgöraspå sätt högskolestyrelsen bestämmer efter samrådmed kårerna. 9 § Studerande skall vara medlem istuderandekär vid 10 § Medlemskap i studerandekår är för termin antingen fullt medlemskap eller begränsat medlemskap. 11 § Studerande skall ha fulltmedlemskap utom i det fall den studerande deltager i enbart en eller flera enstakakurser av,begränsad omfattning eller deltager iutbildning.som,helt .eller.i huvudsak anordnas på annan ort än ort till vilken högskoleenheten ärförlagd. I sådana fall fården studerande ha begränsat medlemskap.