prop · G60361 · 1982-12-31 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om rältshjälpslagen(1972:429)' dels all i 30, 34, 38, 39 och 49 a §§ saml i rubrikennärmast före 33 § ordet "statsverket" skall bytas ut mot"staten", dels an 3, 6, 8, 12, 13, 17, 19. 27, 31, 33, 36 och 47 §§samt rubriken närmast före 31 § skall ha nedan angivna lydelse, dels all i lagen skall införas två nya paragrafer, 14 aoch 31 a §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För handläggning av vissa ärenden om rättshjälp finnsrätlshjälpsnämnder. Verksamhetsområde för rällshjälpsnämnd bestämmes av regeringen. Skall ärende om allmän rättshjälp handläggas avrältshjälpsnämnd, upptages ärendet av den rällshjälpsnämnd inom varsverksamhetsområde den rätlssökande är bosatt eller, om den rätlssökande ärdödsbo, den avlidne var bosatt. I fråga om den som ej är bosatt i landet ellerdödsbo efter den som ej var bosatt här, upptages ärendet av denrällshjälpsnämnd som regeringen bestämmer. Skall ärende om rättshjälp genom offentligt biträdehandläggas av rällshjälpsnämnd, upptages ärendet av den rällshjälpsnämnd inomvars verksamhetsområde den som åtgärden avser är bosall eller, i fråga om densom ej är bosall i landet, av den rällshjälpsnämnd som regeringen bestämmer. Om ersättning för utlägg vid rådgivning skallfastställas, .skall ärendet handläggas av den rättshjälpsnämnd inoni varsverksamhetsområde advokatbyrån är belägen. slår under tillsyn av . Regeringen får förordna alt rällshjälpsnämnd skall varadelad i avdelningar. Vad som föreskrives om nämnd äger motsvarande tillämpningpå sådan avdelning. Allmän rättshjälp beviljas fysisk Allmän rättshjälp beviljas fysisk personi rättslig angelägenhet, om person i rättslig angelägenhet, om han behöver sådant bistånd och han behöver sådant bistånd och hansberäknade årsinkomst ej över- hans beräknade årsinkomst ej överstiger eltgränsbelopp som motsva- stiger , rar åtta gångerdel basbelopp enligt tagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde åretinnan rättshjälp begäres. ' Lagen omtryckt 1979:240. Senaste lydelse 1981:1200. Prop.1982/83:61 61 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bidrager den rättssökande i vä- Bidrar den rättssökande i väsenl- sentiig omfattning lill annans un- lig omfattning lill annans underhåll, derhåll, ökas gränsbeloppet med ökasbeloppet enligt första stycket vad sommotsvarar ett halvt basbe- med niolusen kronor för var och en toppför var och en lill vilkens un- till vilkens underhåll han på detta derhållhan sålimda bidrager. År den rällssökandes betalningsförmåga väsenlligl ökad pågrund av förmögenhetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsentligtnedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall denberäknade årsinkomsten jämkas på det sätt alt skäligt belopp lillägges ellerfråndrages. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,domslolsverkel meddelar närmare föreskrifter för beräkning av denrällssökandes ekonomiska förhållanden. 8 §3 Allmänrättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhetsom skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket, om ej denrätlssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. den som ärbosall utom riket, om han ej är svensk medborgare eller om särskilda skäl ejföreligger för rättshjälp, 3. näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger förrättshjälp med hänsyn lill verksamhetens art och begränsade omfattning, hansekonomiska och personliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt, 4. i fråga omanspräk som överlåtits till den rättssökande, om överiåtelsen kan antagas haägt rum i syfte atl åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättandeav självdeklaration, äktenskapsförord eller testamente, 6. i mål omboskillnad enligl 9 kap. 2 § , / angelägenheter som avser fel etter skador beträffandefastigheter eller byggnader, om den rättssökande har eller borde ha hafträttsskyddsförsäkring etter något annat Uknande rättsskydd, 7. densom ej har befogat intres- 8. den som ej har befogat intres se av alt få sin sak behandlad. se av att få sin sak behandlad. I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna altallmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förulsällning av ömsesidighel kan regeringenförordna alt medborgare i viss främmande stat i fråga om allmän rättshjälpskall vara likställd med svensk medborgare. -' Senaste lydelse 1981: 1287. 12 §'' Överstiger ej den rättssökandes beräknade årsinkomst ettgränsbelopp som motsvarar två gånger det basbelopp som anges i 6 § förstastycket, utgör maximibeloppet för rätlshjälpsavgiflen avbasbeloppet, varvid avrundning skall ske tiU närmast lägre tiotal kronor.Maximibeloppet får sällas ned om det finns särskilda skäl. Beloppet får dockinle understiga en procent av det basbelopp som har nämnts, med avrundningtitt närmast lägre tiotal kronor, såvida det inle är uppenbart alt denrätts-sökande saknar möjlighet atl betala en så slor avgift. År inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rällshjälpsavgiften den avgift som utgår enligl förstastycket ökad med en ljugofemtedel av den del av den rällssökandes inkomstsom överstiger två men ej basbeloppet, entjugondel av den del av inkomsten som överstiger tre men ej fyra gångerbasbeloppet, en femtondel av den del av inkomsten somöversliger/>'ra men ej fem gånger basbeloppet. en tiondel av den del av inkomsten som överstiger fem menej sex gånger basbeloppet, en femtedel av den del av inkomsten som överstiger sexmen ej sju gånger basbeloppet, hälften av den inkomst som överstiger sju men ej åttagånger basbeloppet. Vid tillämpning av andra stycket iaktlages all inkomstenavrundas lill närmast lägre tusenlal kronor och att maximibeloppet avrundastitt närmast lägre tiotal kronor. Överstiger ej den rällssökandes beräknade årsinkomsttrettiofemlusen kronor, utgör maximibeloppet för . Maximibeloppet får sättas ned om del finns särskildaskäl. Beloppet får dock inle understiga etthundrasjuttiofern kronor, om delinle är uppenbart alt den rätlssökande saknar möjlighet atl betala en så sloravgift. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rättshjälpsavgiften den avgift som utgår enligt förstastycket ökad med . av den del av inkomsten som men ej , av den del av inkomsten som men ej , tjugo procent av den del av inkomsten som men ej . Vid tillämpning av andra stycket iakttas alt inkomstenavrundas till närmaste lägre tusental kronor. Senaste lydelse 1981: 1287. Bidrar den rätlssökande i väsentlig omfattning till annans underhåll, ökas gränsbelopp enligl 12 § första eller andra stycket med för var och en lill vilkens underhåll han på detta sätt bidrar. Bidrager den rätlssökande i väsentiig omfattning tillannans underhåll, ökas gränsbelopp enligl 12 § första eller andra stycket medvad som motsvarar hälften av där angivet basbelopp för var och en till vilkensunderhåll han sålunda bidrager. År den rällssökandes betalningsförmåga väsentiigl ökad pågrund av förmögenhelsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsenlliglnedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall denberäknade årsinkomsten jämkas på det sätt alt skäligt belopp lillägges ellerfråndrages. Om den ersättning som skatt titterkännas någon enligt 22§ överstiger , skall den rätlssökande utöver maximibeloppetbetala av den del av ersättningen som överstiger tretusen kronor.Det belopp som skall betalas avrundas till närmast lägre tiotal kronor. Årrättslig angelägenhet anhängig vid domstol, prövas fråga om beviljande avallmän rättshjälp av domstolen. Likaså beslutar domstol, där den rättsligaangelägenheten är anhängig, om jämkning av maximibeloppet förrättshjälpsavgiften. Om enrättslig angelägenhet är anhängig vid domstol, prövar domstolen frågan ombeviljande av allmän rättshjälp. Om ansökan har gjorts hos rällshjälpsnämndinnan angelägenheten anhängiggjordes vid domstol, är även rältshjälpsnämndenbehörig atl pröva den frågan. Har ansökan gjorts hos advokat eller biträdandejurist på advokatbyrå i en angelägenhet som avses i 16 § innan angelägenhetenanhängiggjordes vid domstol, är även advokaten etter den biträdande juristenbehörig att pröva frågan om beviljande av allmän rättshjälp. , Den domstol, därden rättsliga angelägenheten är anhängig, beslutar om jämkning av maximibeloppetför rättshjälpen. Beviljas allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommande kostnader enligl 9 och 10 §§ av allmänna medel. Av allmänna medel betalas även biträdesersätlning för liden efter del all ansökan om rättshjälp kommit in till den myndighet som har all besluta om allmän rättshjälp. Detsamma gäller biträdes-kostnad som uppkommit före ansökningen hos myndighet, om arbetet har varit av mindre omfattning eller brådskande art och ansökningen har gjorts utan väsentiigl dröjsmål eller om eljest synneriiga skäl föreligger. Orn allmän rättshjälp beviljas, betalas av allmänna medelde kostnader som därefter uppkommer enligt 9 och 10 §§. Av allmänna medelbetalas även biträdesersätlning för liden efter det all ansökan om ränshjälp kommitin till en myndighet som är behörig alt besluta om allmän rättshjälp /angelägenheten. Detsamma gäller biträdeskostnad som har uppkommit före ansökningenhos myndigheten, om arbetet har varit av mindre omfattning eller av brådskandeart och ansökningen har gjorts ulan väsentligt dröjsmål eller om eljestsynnerliga skäl föreligger. Vad som har sagts nu om biträ-desersättning ochbiträdeskostnad gäller även i fråga om ersättning och kostnader för skiftesman. I fråga om ersättning som avses i 9 § andra stycket 6skall rätten, i stället för all enligl 18 kap. 13 § ålägga densom beviljats allmän rättshjälp betalningsskyldighet, förklara alt ersättningenutgör en kostnad för rättshjälpen. Finnsbiträde enligl denna lag, erlägges rättshjälpsavgift lill biträdet intill delenligt 15 § första stycket fastställda maximibeloppet. Finns ej biträde, skallrältshjälpsavgifi erläggas lill statsverket. Har maximibeloppet höjts sedanrättshjälp beviljats, skall den avgift som kan föranledas av höjningenerläggas till statsverket. Finnsbiträde enligt denna lag, er-läggs rättshjälpsavgiften till biträdel. Finnsinte något biträde, skall rättshjätpsavgiften erläggas lill staten. Harmaximibeloppet höjts sedan rättshjälp har beviljats, skall den avgift som kanföranledas av höjningen erläggas till staten. 31 f I fråga om part som åtnjuter allmän rättshjälp i måleller ärende vid domstol äger i fråga om kostnaderna för rättshjälpenbestämmelse i lag om parts rättegångskostnad tillämpning utom beträffandeersättning för ränta. Motpart eller annan som är ersättningsskyldig för sådanakostnader skall åläggas alt utge ersätiningen enligt vad som sägs i 33 §. Vinner makar efter gemensam Om det döms lill äktenskapsskilt- ansökan äktenskapsskillnad och nad mellan makarefter gemensam har ena maken åtnjutit allmän fl/i5öA:rt« och c/e/iena maken har åt- Senaste lydelse 1981: 1287. rättshjälp, skall rätten ålägga andra maken alt betalastatsverket hälften av kostnaderna för rättshjälpen. Om maximibeloppet förandra makens rättshjälpsavgift skulle ha varit lägre än som motsvarar hälftenav rättshjälpskoslnaderna, skall åläggandel dock begränsas lill vad sommotsvarar maximibeloppet. Ersättningsskyldighet skall ej åläggas om deltabelopp ej skutte överstiga maximibeloppet enligt 12 § första stycket förstameningen och ej heller om del med hänsyn till omständigheterna annars årobitligt. Har i ärende om bodelning skiftesman förordnals och harena maken ålnjuitt allmän rättshjälp, skall rältshjälpsnämnden med motsvarandetillämpning av andra stycket besluta om kostnaderna för skiftesmannen och förutredning som denne har föranstaltat orn. Beslutet om ersättningsskyldighetfår verkställas enligt vad som är föreskrivet om allmän domstots dom. Överstiger ifall som avses i andra eller tredje stycketsumman av ersättning som make ålagts att betala och den rällssökandes rättshjälpsavgiflkostnaderna för rättshjälpen, skall den make som åtnjuter allmän rättshjälpberättigas få tillbaka den överskjutande delen. njutit allmän rättshjälp, skall rätten ålägga den andramaken atl betala slaten hälften av kostnaderna för rättshjälpen. Ommaximibeloppet för den andra makens rättshjälpsavgifl skulle ha varit lägre änhälften av rällshjälpskoslnaderna, skall åläggandet dock begränsas lill vad sommotsvarar maximibeloppet. Ersättningsskyldighet skall inte åläggas för beloppsom understiger en viss av regeringen fastställd gräns. Ersättningsskyldighetskatt heller inle åläggas om del med hänsyn till omständigheterna annars ärobilligl. Om summan av den rättssökandes rättshjälpsavgift och denersättning som en make har ålagts atl betala överstiger kostnaderna förrättshjälpen, skall dén make som åtnjuter allmän rättshjälp berättigas fåtillbaka den överskjutande delen. Skall i annat fall beslul meddelas om fördelning avkostnader mellan parter, äger därom gällande bestämmelser motsvarandetillämpning i fråga om kostnaderna för allmän rättshjälp ål part. Därvid skallbetalningsskyldighet åläggas för dessa kostnader i deras helhet eller tillviss kvotdel utan angivande av bestämt belopp. I fråga om kostnaderna för allmän rättshjälp i ärenden ombodelning som inle avser av delningen gäller följande. Vardera makenskall betala tillbaka hälften av kostnaderna till staten. Därvid skall dockåläggandet för make som åtnjutit rättshjälp minskas med rällshjälpsavgiflen. 5 1982/83. man av den rällssökandes rällshjälpsavgift och hälften avbodelningskostnaderna överstiger kostnaderna för rättshjälpen, skall den makesom åtnjuter altmän rättshjälp berättigas attfå tillbaka den överskjutandedelen. Frågan om ersättningsskyldighet i bpdelningsärenden prövasav rättshjälpsnämnd. Nättindens beslut får verkställas enligl vad som ärföreskrivet om altmän domstots dom. Om motpart eller annan enUgt 31 § första och fiärde styckena liar ålagts ersättningsskyldighet för rättshjälpskoslnader, skall ersättningen betalas till den rättssökande med belopp som motsvarar rättshjälpsavgiften och lUt staten med återstoden. Har motpart eller annan enligl 31 § ålagtsersättningsskyldighet för rätlshjälpskostnader, skall ersättningen utges tillstatsverket, om ersättningen till den det den motsvarar den rättssökandesrättshjälpsavgifl utgör högst av det basbelopp som anges i 6 §första stycket. Den rätlssökande skall i sådant fatt berättigas att avstatsverket återfå ett belopp motsvarande erlagd rättshjälpsavgifl- Överstiger den del av ersättningen som motsvarar denrättssökandes rällshjälpsavgift av basbeloppet, skall dener-säitningsskyldige utge belopp motsvarande rättshjälpsavgiften till denrätlssökande och återstoden titt statsverket. Om ersättningsskyldighet inte har ålagts till fullt belopp skall vad i första stycket sägs om rättshjälpsavgift avse den del av avgiften som svarar mot fördelningen av ersättningsskyldigheten. Har ersättningsskyldighet ej ålagts till fullt beloppskall vad i första och andra styckena sägs om rättshjälpsavgifl avse den del avavgiften som svarar mot fördelningen av ersättningsskyldigheten. Har allmän rättshjälp beviljats sökanden i ärende angåendeverkställighet enligl utsökningsbalken, skall bestämmelserna i första-tredjestyckena om ersättning tillämpas också i fråga om särskild avgift enligt förordningen(1981: 1185) om ulsökningsavgifier som i ärendet uttagits hos motparten. '" Senaste lydelse 1981: 1288. Annan rättshjälp åt misstänkt i brottmål än som avses i 35 § beviljas tilltalad, om hans beräknade årsinkomst ej överstiger . Annan rättshjälp åt misstänkt i brottmål än som avses i 35§ beviljas tilltalad, om hans beräknade årsinkomst ej överstiger etl gränsbeloppsom motsvarar del basbelopp som anges i 6 § första stycket. andra och tredje styckena Vid prövning enligl första stycket äger 6 motsvarandetillämpning. Är det uppenbart att sökanden själv kan svara för dekostnader som ersätts genom rättshjälpen, får dock rättshjälp ej beviljas. Rådgivningsker mol en avgift som motsvarar en halv procent av det basbelopp som anges i 6§ första stycket för vatje påbötjad tidsperiod . Avgiften förrådgivningen jämnas lill närmast lägre tiotal kronor. Avgiften får nedsättas såatt den ej överstiger det maximibelopp för rättshjälpsavgiften som skulle hafastställts om allmän rättshjälp hade beviljats. För vad som nedsatts ulgårersättning av allmänna medel till den som meddelat rådgivning. Rådgivningsker mot en avgift av för varje påbörjad tidsperiod om femtonminuter. Avgiften får sältas ned så all den ej överstiger del maximibelopp förrällshjälpsavgiflen som skulle ha fastställts om allmän rättshjälp hadebeviljats. För vad som har satts ned ulgår ersättning av allmänna medel lillden som har meddelat rådgivningen. Den som har meddelat rådgivning har rått till skäligersättning av allmänna medel för de utlägg som uppdraget har krävt. ErsättningenfaststäUs av rättshjälpsnämnd. Beviljas allmän rättshjälp efter rådgivning, skallkostnaden för rådgivning anses som en kostnad för den allmänna rättshjälpen.Erläggande av rådgivningsavgift skall anses som betalning på rättshjälpsavgift. Denna lagträder i kraft den . Har allmänrättshjälp sökts före ikraftträdandet skall 6, 8 och 31 §§ i deras äldrelydelse fortfarande lillämpas. Har allmänrättshjälp sökts före ikraftträdandet och överstiger den rällssökandes inkomstelthundraliolusen kronor, skall maximibeloppet utgöra ett belopp beräknatenligl 12 § andra stycket i dess nya lydelse, ökat av dendel av inkomsten som överstiger elthundraliolusen kronor. Om den rättssökandei väsentlig omfattning bidrar till någon annans underhåll, ökas gränsbeloppetmed niolusen kronor för var och en lill vars underhåll han på detta sättbidrar. Senaste lydelse 1981:5. Prop.1982/83:61 68 Har allmänrättshjälp sökts före ikraftträdandet, skall 14 a § tillämpas endasi påersätlning som hänför sig lill liden efter ikrafllrädandel. Föreskrifternai 31 a § skall lillämpas endast om allmän rättshjälp har sökts efterikrafllrädandel. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs all 31 kap. I § rättegångsbalkenskall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 31 kap. I §' Dömes imål, vari åklagare för talan, den tilltalade för brottet, skall han tillstatsverket återgälda vad enligl rätlens beslul av allmänna medel utgått förhans inställelse vid rätlen under förundersökningen, till vittne ellersakkunnig eller eljest för bevisning under förundersökningen eller i rättegångensamt i ersätlning lill försvarare sä ock statsverkets kostnad för hans hämtandetill rälien. Den tilltalade vare dock ej ersätlningsskyldig för kostnad, somicke skäligen varit påkallad för utredningen, eller för kostnad, som vållatsgenom vårdslöshet eller försummelse av annan än den tilltalade, hans ombudeller av honom utsedd försvarare. Han vare ej heller i annat fall än som sägs i4 § första stycket skyldig atl betala mera än som motsvarar del för honomgällande maximibeloppet för rältshjälpsavgifi vid allmän rättshjälp enligträttshjälpslagen (1972:429). Vad den tilltalade enligt första stycket skall återgäldafår jämkas eller eftergivas, om skäl härtill föreligger med hänsyn till den tilltaladesbrottslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade Ersättningsskyldighet skall dock skutte hava alt ersätta ej överstiger inte åläggas för belopp som under- maximibeloppet enligt 12 § första stiger en viss av regeringen fast- styckei första meningen rätts- ställd gräns, hjälpslagen, skatt kostnaden stan na å statsverket. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1979:242. Prop.1982/83:61 69 Förordning om ändring i rättshjälpsförordningen(1979:938); Regeringen föreskriver i fråga om rättshjälpsförordningen(1979:938) dels alt i 14, 28 och 43'§§ ordet "statsverket"skall bytas ut mol "staten", dels att 13 och 26 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i förordningen skall införas en ny paragraf, 7 a§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Framställning om ersättning av allmänna medel för utlägg isamband med rådgivning skall ges in till den rättshjälpsnämnd inom vars verksamhetsområdeadvokatbyrån är belägen. En ansökan om allmän rättshjälp skall innehålla uppgifterom den rättsliga angelägenhet som ansökningen avser och, om det är möjligt,det värde som saken rör. Avser ansökningen en rättslig angelägenhet som skallprövas eller på annat sätt behandlas utom riket, skall detta anges. Avansökningen skall framgå om allmän rättshjälp har sökts samt områdgivning har lämnats i angelägenheten och om rådgivningsavgiften därvid harsatts ned eller eftergivits. Ansökningen skall om det inte är obehövligtinnehålla uppgift om den sjukpenninggrundande inkomst som senast harfastställts för den rätlssökande av allmän försäkringskassa enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vill den rättssökande att elt biträde skall förordnas förhonom, skall han uppge delta i ansökningen. Kan den rättsliga angelägenhetenantas bli prövad enligt lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindrevärden eller avser ansökningen en bodelning med anledning av äktenskapsskillnadeller boskillnad, skall även anges de särskilda skäl som åberopas lill slöd förbegäran om bilrädesförordnandet. Avser ansökningen en angelä genhet rörande fet etter skador be träffande fastigheter eller byggna der skall den rätlssökande i ansök ningen intyga att han inte har rällsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd. Utöver vad som följer av första Utöver vadsom följer av första, och andra styckena skall uppgifter andra och tredjestyckena skall också lämnas om den rällssökandes uppgifter också lämnas om den förhållanden enligt elt formulär rällssökandes förhållanden enligt som fastställer. Om ell dödsbo är sökande, skall i stället genombouppteckning eller på annat sätt en tillförlitlig utredning lämnas om boetsekonomiska ställning. Ansökningenskall innehålla de uppgifter om dödsbodelägarnas ekonomiska villkor som är avbetydelse för prövningen. Uppgiftemaom de ekonomiska förhållandena och om huruvida allmän rättshjälp harsökts skall lämnas på heder och samvete. Uppgifternaom de ekonomiska förhållandena och om huruvida allmän rättshjälp harsökts skall lämnas på heder och samvete. Detsamma gäller uppgifter om förekomstenav rällsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd ifråga omangelägenheter rörande fel etter skador beträffande fastigheter ellerbyggnader. Om det ietl mål eller i elt ärende kan bli fräga om nedsättning avåterbetalningsskyldighet enligl 31 § andra eller tredje stycket rältshjälpslagen(1972:429), åligger del den make som inle har allmän rättshjälp alt lämnadomstolen eUer rältshjälpsnämnden de upplysningar som behövs vid prövningen avåterbelalningsskyldighelen. Om del ielt mål eller i elt ärende kan bli fråga om nedsättning avålerbelalningsskyldighet enligl 31 § andra stycket rältshjälpslagen (1972:429),åligger det den make som inte har allmän rättshjälp all lämna domstolen deupplysningar som behövs vid prövningen av återbelalningsskyldighelen. Denna förordning träder i kraft den . Harrättshjälp sökts före ikraftträdandet lillämpas 26 § i sin äldre lydelse. 1982/83:61 71 Sammanställningav remissyttranden över departementspromemorian (Ds Ju 1982:2)Rättshjälpskostnaderna Efterremiss har yttranden över belänkandet avgelts av juslitiekanslern,, , hovrätten för ,hovrätten för , , tingsrält, Falutingsrätt. , , rältshjälpsnämnden i ,rältshjälpsnämnden i , rältshjälpsnämnden i , rättshjälpsnämnden iSundsvall, Södra allmänna advokatbyrån i , allmänna advokatbyrån iUppsala, allmänna advokatbyrån i , allmänna advokatbyrån i ,juridiska fakullelsnämnden vid , kommittén för översyn avrätlshjälpssystemel (rätlshjälpskommillén, 1982:01), ,, föreningen jurister vid allmännaadvokatbyråer. , , , , CentralorganisationenSACO/SR och: föreningsbankers förbund. följande sammanställningen återges yttrandena i regel i oavkortat skick.För överskådlighelens skull redovisas de under skilda avsnitt.