prop · G6031 · 1982-12-31 00:00:00 — Förslaget tUlstyrks uttryckligen av länsskolnämnderna iKristianstads, , och , , och Västerbottenslän samt ko/nmun. De Kristna Friskolorna i yrkar att antalet eleverskall vara högst åtta. 7.2 Karenstiden och det successiva införandet av detstatliga stödet föreslår atl bidrag inte skall utgå tillfristående skola förrän fr. o. m. Qärde verksamhetsåret och att bidraget dåinförs successivt med början från årskurs 1. Denna s.k. karenstid skall ge demyndigheter som skaU yttra sig över (skolstyrelse, länsskolnämnd) resp. beslutaom (SÖ) det statliga stödet till skolan möjlighet att göra de avvägningar ochbedömningar av skolans verksamhet som måste föregå ett beslut om statsbidrag.Kommittén föreslår vidare att regeringen skall kunna medge undantag från dessaregler, om särskilda skäl föreligger. Förslaget om karenstid tillstyrks av RRV, SÖ, länsskolnämndernai , , , , , ,, , och , , , ,, , , , ochNorrbottens län, i , utredningen om barnens rätt,kommunförbundet, /SR, , , och kommunersamt Katolska biskopsämbetet. i avstyrker införandel aven karenslid då en sådan bestämmelse nästan omöjliggör startandet av nyafristående skolor, såvida inte mycket höga elevavgifter tas ut. Enligt nämndenbör SÖ kunna fatta beslut om statsbidrag utan denna bestämmelse. i ifrågasätter detriktiga i att införa en bestämmelse om karenslid. LO anser alt karensfiden bör utökas och atl beslut omstatsstöd skall fattas först när en sammanhållen skolgång har kunnat bedömas. anser att én tvåårig karenstid är fillräckligoch att den fristående skolan bör kunna få bidrag lill alla årskurser och inlebara lill nybörjarklasserna. De Kristna Friskolorna i föreslår att karenstidenskall vara . Prop.1982/83:1 125 föreslår alt slafiigl stöd skall utgå till alla godkändaskolor fr. o. m. första verksamhetsåret. finner det berättigat att nystartade skolor inte får bidragde tre första åren. Vill man ta pä sig ett nytt skolinitiafiv måste man göra enverklig satsning. Men alt man endast får bidrag för enklass, för varje ny etta, finner föreningen orimligt. De verkliga pionjärerna, föräldramatiU barnen i de tre första klasserna belastas då heU. En fuUt utbyggd 12-årig waldorfskolaskulle få fuUt stöd först . för Waldorfpedagogikbör antingen den treåriga karenstiden förkortas eller skoloma få det begränsadestatsstödet för årskurserna 1-4 under det första bidragsåret som är det fjärdeverksamhetsåret. Skolorna har redan sparat pengar ål staten under de tre förstaåren. Deenskilda läroverkens förbund finner karenstiden obehövlig, då övriga regler -kvaliteten, minimiantalet elever, skäliga elevavgifter m. fl. - måste ansestillräckliga. ISSföreslår att utbyggnadstiden av stödsystemet förkortas. Frikyrkorådetmenar alt den treåriga karenstiden och det successiva införandet är en alltförhård spärr. Rådet föreslår att inilialperioden blir och att eltgodkännande av en skola för statsbidrag sedan gäller generellt för samfiigaårskurser 1 -4. befintliga skolor som verkat i minsl bör enligt rådetkunna få statsstöd för alla årskurser då dessa bestämmelser träder ikraft. kommun har samma uppfattning som i vad gällernu befintliga skolor, dock att sådan skola inte skall behöva ha verkat i mer . SEH-kommitténföreslår att antalet statsunderstödda elevplatser i fristående skolor skallkunna uppgå fill 0,6-0,av antalet skolpliktiga elever i riket. Om denna ramblir ianspråktagen skaU regeringen efter beslut av kunna fastställaannat procenttal. Dettaförslag tillstyrks av RRV, länsskolnämnderna i , ,, , , , , , ,och , /SR och kommun. SÖtiUstyrker elevtalsramen men avvisar möjligheten till omprövning. Dennauppfattning delas av länsskolnämnden i , kommunförbundet samlMalmö och kommuner. Länsskolnämndeni tUlstyrker den föreslagna elevtalsramen men ställer sigtveksam fill hur man skall lösa de samordnings-och prioriteringsproblem som kanuppstå. Länsskolnämndeni anser ramen överflödig, då kraven på bl. a. kvalitet,karenstid och minimiantal elever ger tillräckUga garantier Prop.1982/83:1 126 för att en aUtför stor ökning av antalet skolor inte skalluppkomma. Liknande synpunkter anförs av länsskolnämnderna i , ,och , i , ärkebiskopen, , RHS, De enskilda läroverkensförbund. finner atl en utökning av ramen med ettpar fiondds procent inte torde innebära nägra negativa konsekvenser för detallmänna skolväsendet. kommun menar att det inle bör inrättas något s. k. elevantalslaki enlighet med vad föreslår, då det vore olämpligt och olyckligt.Det leder tUl en onödig byräkratisering och till elt orättvist urval. I ställetbör statsbidraget utformas så att det inle föranleder ökade kostnader för staloch kommun. i anser att det nuär för tidigt att ta stäUning till om en "expansionsram" verkligenbehövs. De nu befinUiga skolorna ryms inom den föreslagna ramen och de nyfillkom-mandekan få bidrag tidigast . Först efter bör det prövas om elevtalsramenbehövs. i anser atl elever iskolor med etl annat undervisningsspråk än svenska inte skall inräknas i elevtalsramen. 7.4 Villkor beträffande elevavgifterna föreslär att som villkor för statligt stödtill skola med enskild huvudman skall krävas atl elevavgiften är skälig. Detskall enligt förslaget för behövande finnas en möjlighet till nedsättning aveller befrielse från avgiften. SÖ föreslås pröva ifall avgiften är skälig isamband med ställningstagande till om fristående skola skall förklaras berättigadlill statsbidrag. Remissinslanserna fillstyrker över lag kommitténs förslagi denna del, bl.a. länsskolnämnderna i , , ,, och samt De enskilda läroverkensförbund. i län anför att kommittén, när detgäller förslagel om nedsättning eller befrielse från elevavgift, intetillräckligt beaktat de konsekvenser förslaget kan få vid eventuell konkurrensom elevplatser och ställer frågan ifall kommittén har tänkt sig någon form avkvotering. Från bl.a. Tyska skolan, och LycéeFrangais påpekas att ett otillräckligt stöd (statligt eller,kommunalt) måste innebära höjda elevavgifter. Ifall mindre bemedlade eleverskall kunna befrias från avgifter - vilket det föreligger ett klart intresse av-måste kostnaden tas ur de avgifter som eriäggs för övriga elever. 1982/83:1 127 8 Statsbidragets utformning för de skolor som har statsstöd SEH-kommitténföreslår atl de skolor som får statligt stöd (privatskolor, ,HUlelskolan och de estniska skolorna) även skaU få stöd i sammautsträckning som . Den tekniska utformningen av sialsbidragsgivningenföreslås dock bli ändrad så att den ansluter systemet för fristående skolori allmänhet. Statskontorethar intet alt erinra mot att statsbidragstekniken moderniseras på det sätt somSEH-kommittén föreslår. SÖ tillstyrker förslaget inuvarande läge men framhåller alt elt för samtliga fristående skolor gemensamtbidragssystem på likvärdiga viUkor bör eftersträvas. Denna uppfattningdelas av länsskolnämnderna i , , , ,och . Enligt länsskolnämnden i börsamma bidragsbestämmelser gälla för alla statsunderstödda fristående skolor. Länsskolnämndeni , som föreslagit att statsbidrag fiU friståendeskolor som f n. inle har statsbidrag skall utformas med utgångspunkt i ettrelationstal tUl förstärkningsresursen, anser att samma system för bidrag börgälla även de skolor som får statsbidrag. Relationstalet tUlförstärkningsresursen bestäms genom att det fakfiska bidragsbeloppet per elevsom nu utbetalas fill resp. skola divideras med förstärkningsresursenskrontalsbelopp per elev. SACOISRanser att de skolor som erhåller statsbidrag skall erhålla stöd av nuvarandeomfattning enligt en gemensam förordning. Deenskilda läroverkens förbund tillstyrker förslag men anser attytterligare förenkling kan uppnås bl.a. genom atl bestämmelserna omstatsbidrag tUl de sju skolorna sammanförs i en gemensam förordning. StiftelsenKristofferskolan godtar kommitténs förslag i denna del och avstår från att yrkaytterligare enligt stiftelsens mening i och för sig motiverad - förstärkning,då stiftelsen i nuvarande ekonomiska läge bedömer det angelägnare alt bidragkan utgå lill de bidragslösa skoloma än att förstärkta bidrag ges till skolorsom redan har bidrag. FöreningenChinuch (HUlelskolan) yrkar med hänsyn tiU skolans trängda ekonomi attförbättrat stöd skaU utgå fill skolan. anser i första hand att del nuvarande regelsystemet för statsbidrag tiUde estniska skolorna skall bibehållas, i andra hand att den tekniskaförändringen kan accepteras om bidraget får en oförändrad omfattning. Kommitténmotsätter sig en minskning av bidraget till skolan i betingad av eneventuellt minskad organisation vid skolan. Prop.1982/83:1 128 9 Beslut om det statliga stödet föreslår att beslut om atl förklara enfristående skola berättigad till statligt stöd skall fattas av SÖ inom givenram efter yttrande av skolstyrelsen i kommunen och vederbörande länsskolnämnd. Förslagel tillstyrks av länsskolnämnderna i ,, , , , och län.Lunds och kommuner samt . Länsskolnämnderna i , och läntillstyrker förslaget under föratsättning att beslutet fattas av SÖ:sstyrelse. i menar att den länsskolnämndsom har den fristående skolan inom sitt arbetsområde skall avgöra om skolan skaUfå statsbidrag. Liknande uppfattning redovisas av länsskolnämnden i län. 10 Anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet föreslår att elever i fristående skolor, somförklarats berättigade lill statUgt stöd, skall ingå i underlag för beräkningenav den s. k. länsskolnämndsresursen under anslaget Särskilda åtgärder på skolområdetoch att fristående skola skall kunna fä del därav för elever vid skolan som harsärskilda behov. Förslaget fiUstyrks av SÖ, länsskolnämnderna i ,, , och , , , Västernorrlandsoch , och Lunds kommuner. i avvisar förslaget.Malmö kommun avvisar också förslaget om inte anslaget till särskilda åtgärderpä skolområdet i motsvarande mån utökas. 11 Kommunalt stöd till fristående skolor föreslår att frågan om kommunalt slöd fillenskild skola inte skall regleras genom lagstiftning. Kommunall slöd skall intevara beroende av om statligt stöd ulgår, liksom inle heller sådant stöd skallgöras avhängigl av att kommunalt stöd utgår. Kommitténs uppfattning delas av RRV, SÖ, länsskolnämnden iSkaraborgs län samt och kommuner. i anser att elever ifristående skolor bör få läromedel, skolhälsovård och skolmåltider på sammasätt som gäller för kommunens skolor i övrigt och att bestämmelse härom bör intasi skoUagen. 1982/83:1 129 i anför all förekomsten avfristående skola i en kommun alltid medför etl visst ekonomiskt och ideologiskttryck på kommunens beslutande organ. Liknande synpunkter anförs av Solnakommun. anför att kommunerna visserligenhar frihet att själva bestämma om stöd lill fristående skola men atl dennafrihet i prakfiken kan bli skenbar. Många fristående skolor har inte samma resurseri fråga om t. ex. lokaler som och kommunen kan därför bU tvungenatt ställa upp med sådana resurser. SAF finner det otillfredsställande att inteföreslagit atl kommunall slöd skaU utgå fill fristående skola och föreslår atten viss minsta bidragsskyldighet skall fastställas, förslagsvis avkommunens egen totala kostnad per elev. På så sätt ges en fristående skola enreell möjlighet atl bedriva verksamheten. RHS, som delar kommilténs synsätt beträffande detkommunala stödet till fristående skola, viU dock rekommendera att kommunernager bidrag motsvarande 2/3 av den genomsnittliga kommunala kostnaden per elev igrandskolan. Stiftelsen anför att elever somfullgör sin skolplikt i lagligen godkänd enskild skola bör behandlas på sammasätt i fråga om sociala förmåner som elever i grandskolan. 12 Tillsyn m. m. Enligt SEH-kömmittén bör SÖ och länsskolnämnderna ha fillsynöver undervisningen av alla skolpliktiga elever i fristående skolor. Hämtöverbör skolstyrelsen i den kommun där fristående skola ligger ha lUlsyn överskolan. Vidare föreslår kommittén bestämmelser om att huvudmannen för enfristående skola skall ha skyldighet att underrätta skolstyrelsen i elevenshemkommun,när eleven börjar eller slutar vid den fristående skolan. Av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget idenna del är praktiskt tagel samtliga positiva. i anför atl det är angelägetatt länsskolnämnden utövar tillsyn över fristående skola vare sig den erhållerstatliga bidrag eller inte. RRV anser det tillfredssläUande alt det enligtförslaget till 50 a § i skollagen klart utsågs att skolstyrelsen skall utöva liUsynöver undervisningen av skolpUktiga elever. SÖ anser att underrättelseplikten för den friståendeskolans huvudman bör innebära att kommunens skolstyrelse får besked omantagningen före då plan över det beräknade antalet grandskoleeleverskall insändas tUl länsskolnämnden. 9 1982/83. 1982/83:1 130 13 Fristående skola och det pedagogiska utvecklingsarbetet m. m. SEH-kommitténföreslår att samverkan mellan den kommunala och fristående skolaskall främjas och utvecklas, att det statliga utvecklingsarbetet på skolansområde skaU kunna omfatta även fristående skola samt att den statligafortbildningsverksamheten skall kunna omfatta också personal vid friståendeskola. SamtUgaremissinstanser på något undanlag när som ytlral sig över dessa förslag ärpositiva. Yttrat sig har framför aUt 5Ö och ett stort antal länsskolnämnder,/SR, ISS och . SÖanför att eftersom lokaU utvecklingsarbete skaU bedrivas av kommunerna ochstödjas av länsskolnämnderna är förslaget inte samstämmigt med prop.1980/81:97. Möjligen kan länsskolnämnderna länkas fördela medel fill lokaltutvecklingsarbete vid privata skolor. Länsskolnämndeni län hänvisar fill alt LgrSO ger stora möjligheter lill konfinuerligpedagogisk förnyelse i form av fortsatt och vidgat lokalt utvecklingsarbete, temasludier,lokala och regionala kursplaner i lUlvalsämnen etc. Enligt nämndens mening bören samverkan eftersträvas meUan det allmänna skolväsendets utvecklings- ochförsöksverksamhet och motsvarande aktivheter vid fristående skolor. Länsskolnämndeni tillstyrker men konstaterar beträffande det statligautvecklingsarbetet atl de ekonomiska möjligheterna till utvecklingsarbete inomden obligatoriska skolan minskar med samma belopp. Länsskolnämndeni län anför att det är vikfigl att det sker en kontinuerlig utvärderingav den försöksverksamhet som äger ram i fristående skolor liksom atl de vunnaerfarenheterna förs över till del allmänna skolväsendel. I denna utvärderingbör också SÖ och länsskolnämnden delta. Länsskolnämndeni avstyrker förslagen om atl slafiigl utvecklingsarbete ochstatlig fortbildning skall omfatta frislående skolor. 14 Frågan om särskild skolverksamhet inom ram Enligtdirektiven skulle överväga möjlighelerna att genom olikaåtgärder inom det allmänna skolväsendet tillgodose de krav som ligger bakomönskemålen om ökat utrymme för enskilda skolor. har inte funnitskäl att genom en komplicerad specialreglering möjliggöra "enskild skolainom gmndskolans ram". Relafivtfå remissinstanser har yttrat sig över denna del av SEH-kommitléns belänkande.Dessa är SÖ, länsskolnämnderna i och , , ,och samt . 1982/83:1 131 SÖär överens med kommittén om att den specialreglering som skulle behövas för attlärama i waldorfkollegiet t. ex. skulle kunna lägga ihop sina lönebelopp ochomfördela medlen efter behov skulle bU alltför komplicerad och omfattande.Enligt länsskolnämnden i bör man söka tillmötesgå föräldrarssärskilda önskemål beträffande barnens fostran och undervisning i skolan inom gmndskolansram, inte i form av skolor, men väl i vissa fall i form av särskilda klasser. Ilänet förekommer klasser i gmndskolan, i vilka undervisningen genom lärarenpräglas av en viss alternativ pedagogik, såsom Waldorf-, Montessori- eller Freinel-klasser,vilka verkar stimulerande på andra klasser. i län menaratt, trots organisatoriska, ekonomiska, administrativa och andra hinder, slorgenerositet bör finnas hos ansvariga myndigheter för alt behandla ansökningarav Uknande slag på ett posifivl sätt. Även länsskolnämnden i länfinner det angeläget alt alla möjligheter las tiU vara att inom gmndskolans ramtillgodose vissa föräldrars önskemål om särskilt upplagd och utformadundervisning för sina barn. yrkar i sitt yttrande att möjligheter skapas inom den aUmännagrandskolans ram för särskild pedagogisk verksamhel. 1982/83:1 132 Gällande regler för nu statsunderstödda skolor med enskildhuvudman 1 Privatskolor som omfattas av privatskolförordningen Detfinns f.n. fem och fr.o.m. /83 fyra skolor som av regeringen harförklarats berättigade till statsbidrag enligt förordningen (1964: 137) omstatsbidrag till vissa privatskolor. Defyra skolorna är Franska skolan i , högre samskola ochSigrid gymnasium, båda i , saml Lundsbergs skola i sistnämnda är internatskola. Enligtförordningen om statsbidrag till vissa privatskolor lämnas statsbidraghuvudsakligen i form av avlöningsbidrag som beräknas med hänsyn till antalet iföreskriven ordning inrättade tjänster som skolledare och lärare.Bidragsunderlaget utgörs i princip av summan av de bidragsgmn-dande tjänsternasärslönebelopp. Bidragsunderlaget ökas med vissa belopp för resurstimmar ochfritt valt arbete på motsvarigheten till gmndskolans högstadium (äldrebestämmelser om resurstimmar och fritt valt arbete gäller alltjämt förprivatskolorna). I princip utgår bidrag av bidragsunderlaget.Regeringen kan dock besluta om högre statsbidrag. /83 uppgårstatsbidraget för till 99,och för de tre övriga skolornatill 95,av bidragsunderlaget. Bidrag lämnas även tUl kostnader förtilläggspensionsavgifter. Enligt särskilda bestämmelser lämnas statsbidrag äventill kostnader för bl. a. hälsovården och elevhemsföreståndare. tillFranska skolan för undervisning motsvarande årskurserna 19 av gmndskolan ochde treåriga linjerna i gymnasieskolan, tillGöleborgs högre samskola för undervisning motsvarande årskurserna 19 av gmndskolansamt de treåriga linjerna och den tvååriga sociala linjen i gymnasieskolan, fillSigrid gymnasium för undervisning motsvarande de treåriga linjerna igymnasieskolan saml lillLundsbergs skola för undervisning motsvarande årskurserna 6-9 av gmndskolan ochde treåriga linjerna i gymnasieskolan. Dessaskolor har för skolledare och lärare statligt reglerade tjänster, dvs.avlöningsförmånerna fastställs under medverkan av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer. Skolorna är också i övrigt underkastade särskilda beslämmelsergenom att privatskolförordningen (1967:270) gäller för dem. Fördessa skolor som i fortsättningen för enkelhetens skull kallas privatskoloma- gäller genom bl. a. de nämnda förordningarna ett ganska 1982/83:1 133 omfattanderegelsystem som knyter an tiU i vissa fall nuvarande och i andra faU fömtvarandebestämmelser för kommunernas gmndskolor och gymnasieskolor. I fråga om arbetetsanordning gäller i princip att privatskolomas grandskola och gymnasieskolaskall följa de föreskrifter som gällde för motsvarande kommunala skolor vidutgången av . På detta system bygger granderna för statsbidrag tilldriften av privatskolorna. Även när det gäller oUka samverkansformér, såsomkonferenser, gäller för privatskolorna det system som tiUämpades i kommunernasskolor vid utgången av . Vissastatsunderstödda intematskolor har stäUning av riksinternatskolor. Deras verksamhelregleras av förordningen (1970:333) om riksinternatskolor och vissa därangivna delar av privatskolförordningen (1967:270). Enriksintemalskola inrättas efter medgivande av regeringen. F. n. finns tvåsådana skolor. Den ena är Grännaskolan som har som huvudmanoch som bedriver undervisning endast på gymnasial nivå. Den andra ärSigtunaskolan Humanistiska som har en stiftelse som huvudman. VidSigtunaskolan bedrivs undervisning motsvarande årskursema 7-9 i gmndskolan ochundervisning motsvarande gymnasieskolans treåriga linjer. För båda skolornaföreligger avtal mellan staten och huvudmannen. Enligtförordningen om riksinternatskolor lämnas statsbidrag till kostnadema förskolledare och lärare enligt i princip samma regler söm gäller för kommunemasgymnasieskolor. Detta gäUer även gmndskoldelen av en riksintemalskola. TUl en riksinlematskolasgmndskola lämnas dessutom bidrag med vissa belopp för resurstimmar och frittvalt arbete (äldre bestämmelser om sådana anordningar gäller alltjämt för riksinternalskoloma).Härtill kommer bidrag för bl. a. elevhemsföreståndare, frifidsledare och skolhälsovård.Enligt en särskild förordning får riksinternalskoloma statsbidrag fill s.k.pedagogisk stödpersonal. Riksintematskolornahar statligt reglerade tjänster för skolledare och lärare. a. förordningen om riksintematskolor och privatskolförordningen ärriksinternatskolorna underkastade ett ganska omfattande regelsystem som knyteran fill i vissa fall nuvarande och i andra fall fömtvarande bestämmelser förkommunernas gmndskolor och gymnasieskolor. I fråga om arbetets anordning ochkonferenser m.m. gäller i princip att riksintematskolomas gmndskola ochgymnasieskola skall följa de föreskrifter som gäUde för motsvarande kommunalaskolor vid utgången av . På detta system bygger granderna förstatsbidrag fill driften av riksinternalskoloma. 10 1982/83. Prop.1982/83:1 134 3 m. fl. Statsbidraglämnas tUl , HiUelskolan och de estniska skolorna i Stockholmoch enligt tre särskilda förordningar (SÖ-FS 1978:174, 175 och 186).Statsbidrag lämnas av ett bidragsunderlag som omfattar delslönekostnad för skolledare (endast och ) ochlärare, dels kostnaden för sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift ochtilläggspensionsavgift för nämnda personalkategorier. i regleringsbrev skaU vid fastställande avbidragsunderlag beräknas omfatta högst 600 elever fördelade på 21 klasser,varav högst 3 i årskurserna 10-12 i vilka ges undervisning på gymnasial nivå.Liknande föreskrifter finns inte för HUlelskolan eller de estniska skolorna. HUlelskolanomfattar f. n. 7 klasser av låg- och mellan-stadiema. Den estniska skolan iStockholm omfattar f. n. 6 klasser på låg-och mellanstadierna, medan denestniska skolan i omfattar endast 3 klasser på samma stadier. Antaletelever var enligt uppgift för /81 98 vid skolan i och 35vid skolan i . Vidde fyra skolorna finns ingen personal med statligt reglerad anställning, ochförfattningsregleringen är inte på långt när lika omfattande som för de fidigarenämnda privatskolorna. Som statsbidragsvillkor gäller emellertid för deestniska skolorna bl.a. att tidigare för gmndskolan gällande föreskrifter omklasser och lärotider m.m. skall lillämpas och att en läroplan som SÖfastställer skaU följas. För HUlelskolan och gäller att deskall följa av SÖ faststäUda timplaner och andra föreskrifter. Bergsskolani drivs av en stiftelse enligt avtal meUan Jernkon-toret ochFilipstads kommun. Även läns landstingskommun skall enligtföreliggande planer träda in som avtalspart fr. o. m. . Skolanmeddelar treårig utbildning på gymnsieskolnivå inom de metallurgiska samtberg- och mineraltekniska ämnesområdena. Det är en statsunderstödd skola medstatligt reglerade tjänster för skolledare och lärare. Statsbidraglämnas enligt bl. a. förordningen om i förordningen den II om statsbidrag fiU pedagogiskstödpersonal vid i . Bestämmelserna innebär i korthet attstatsbidrag utgår dels med belopp motsvarande kostnader för löner tUl rektoroch lärare, dels med schablonbelopp till kostnader för viss annan personal.Vidare utgår statsbidrag fill folkpensionsavgift, sjukpensionsavgift och tiUäggspensionsavgift. Prop.1982/83:1 135 Enligtbeslut av (prop. 1981/82:100 bU. D 21, UbU 1981/82:18, rskr1981/82:233) skaU bidragen tiU fr. o. m. minskasmed av de belopp som annars skulle ha utgetts. Bergsskolanär genom förordningen underkastad en reglering som delvisföljer mönstret för kommunernas gymnasieskolor. 1 en del fall sker det genomhänvisningar tUl skolförordnigen. Det gäller bl. a. i fråga om läromedel,lärotider och stödundervisning. EnUgt förordningen skaUbestämmelser om kollegier, klasskonferenser, ämneskonferenser och samarbetsnämnderi 3 kap. skolförordningen i kapitlets ordalydelse vid utgången av juni 1978tillämpas på motsvarande sätt vid . Enligtförordningen om fastställer SÖ en särskild läroplan för skolan.Läroplanen bygger på samma system som läroplanen för gymnasieskolan (Lgy 70). Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs i fråga om skoUagen (1962:319)'