prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jordbruket utgörbasen i ekonomin, svarar för knappt hälften av den samlade produktionen ochsysselsätter ungefär tre Qärdedelar av den totala arbetskraften. Av den odladearealen är knappt en tredjedel bevattnad. och vete är de viktigaste grödorna. Den "grönarevolutionen" med satsning pä bevattning, handelsgödsel och förädladeutsäden i landets nordvästra delstater har lett till atl livsmedelsproduktionenstadigt förbättrats och atl nu är sjävförsörjande med spannmål. I den indiskautvecklingspolitiken dominerar tillväxtmålet över de två övriga huvudmålenjämlikhet och oberoende. För de fattiga har situationen förbättrats under70-talet genom att de har fått ökad tillgäng till samhällets tjänster.Däremot tyder inget på atl de fattigas inkomstnivå har stigit nämnvärt eller atlandelen faltiga har minskat. har ekonominåterhämtat sig från det svåra /80,dä bruttonationalinkomsten minskade . Orsaken till nedgången var attjordbmkel drabbades av svär torka, att oljepriserna steg kraffigt somlandets egen oljeproduktion stagnerade, samt att kapacitetsutnyttjandet inomindustrin gick ned. /82 beräknas tillväxten fill . Jordbmksproduktionen ökade med . Spannmålsskörden uppgick till 133 milj ton, vilket är ett mycket gott resultat med hänsyn till den dåliga nederbörden.Infrastmkturen har förbättrats påtagligt.Eltillförsel, kolproduktion och frakthanleringen på järnvägar och i hamnar effektiviserades. Detta ledde till högrekapacitetsutnyttjande och ökadproduktivitet inom industrin, vars produktion steg . Den inhemskaoljeproduktionen ökade , vilket resulterade i en påtaglignedskärning av oljeimporten. För alt konsolideraekonomin beviljades elt lån från () på . Lånet skall användas för investeringar och strukturella förändringar.Indien har till IMF utfäst sig atl minskade statliga utgifterna, justera prissystemet, uppmuntra utländska investeringar, lätta på importrestrikfionerna ochstimulera sparandet. Det totalabiståndet utgör av den indiska utvecklingsbudgeten och uppgickunder /82 tUl . Den ojämförligt största andelen lämnas avVärldsbanken/, som svarar för av nettobislåndet. förväntas dockIDA-biständet minska och ersättas av kommersiell upplåning. 1982/83:100 Bilaga 5 199 Utvecklingssamarbetet regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren 1981/82 och1982/83 och omfattar för det första och för det andrå av de två avtalsåren. Ungefär entredjedel är projekt- och programstöd,s k ändamålsbestämt bisländ, medan två tredjedelar är importstöd. ökar det ändamålsbestämdabiståndets andel. Detta koncentrerasefter hand till stora långsiktigaprogram och projekt, som direktskall gynna de fattiga. Koncentrafion sker till tre huvudområden: hälsovård, skogsbruk ochmarkvärd samt dricksvattenförsörjning. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): De storareservationerna hänför sig tUl det ändamålsbestämda biståndet. Liksom föregående årvar utbetalningarna låga /82. Detta förklaras av att detändamålsbestämda biståndet läggs om till nya, stora och långsiktigainsatser och koncentreras till de tre nämnda områdena, vilket kräver grundligaberedningar. Den indiska beredningen är omständlig när det gäller utformningoch inpassning av utländskt stöd till de egna programmen på säväl central somdelstatlig nivä. Även brister i den svenska beredningen har bidragit till atlutbetalningarna släpar efter. Stöd lämnas till denationella programmen för att bekämpa malaria, tuberkulos och spetälska. Bidragenkanaliseras via WHO. Utöver dessa program har avtal träffats om skolhälsovårdpå försök. Vidare övervägs stöd till något eller några modellprojekt för att prövaen ny indisk hälso-värdsstralegi, med tyngdpunkten på primärhälsovård. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 200 Detta program hartidigare i huvudsak omfattat stöd tiU utbildning av indiska skogsarbetare imodern avverkningsteknik. koncentreras det till stora långsiktiga projektför sysselsättningsintensivt byskogsbruk. Projekten inriktas pä den lokalabefolkningens behov, fömtsätter dess aktiva deltagande och syftar till alt ökatillgängen pä brännved, virke och foder saml till att främja markvård genomträdplantering. inleddes en femårig byskogsinsats i Tamil Nadu.Ytterligare två byskogsinsatser av någol mindre storlek i andra delstater ärunder förberedelse. Diskussioner pågår ocksåom stöd till etl markvårdsprojekt för trädplantering i ett område utanför NewDelhi. Till följd av den sväratorkan lämnade under budgetåren 1979/80 och 1980/81 stöd tillvattenförsörjningen på landsbygden, främst i form av borrutrustning. Som enuppföljning av detta bistånd förbereds f n ett långsiktigt slöd till denindiska regeringens program för atl förse den indiska landsbygdsbefolkningenmed rent dricksvatten. Stödet kanaliseras genom . Det bundna importstödelutnyttjades /82 för att upphandla industriutrustning samt stål ochpapper. Det obundna importstödet används för inköp av industriell utrustning.Indiens totala import frän uppgick till ca . Projektet omfattar bl akartläggning av hur gmndvattentillgången utnyttjas samt utveckling av metoderför bästa möjliga utnyttjande av gmndvatt-net i delstaterna . stöder sedan1979/80 ett program för att barn i åldrarna , som inte nås av detallmänna primärskolesystemet skall få lära sig alt läsa och skriva. Stödetomfattar inköp av papper till skolböcker och undervisningsmaterial. lämnarSverige stöd genom International Trade Center (ITC) för att förstärka denindiska exportorganisationen. Detta stöd prioriteras högt av den indiskaregeringen, varför det har förlängts ytterligare tvä år t o m budgetåret1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 201 SAREC stöder ettstörre projekt för svenskt-indiskt forskningssamarbete om oljeväxter.Stödet uppgår till för /82. Ett tjugotalenskilda organisationer fick /82 sammanlagt för sinverksamhet i . De största bidragen gick fill , LO/TCO ochRädda Bamen. Verksamheten bedrivs huvudsakligen inom undervisning ochhälsovård. Vid sidan härav utgär stöd direkt till olika kvinnoorganisationer. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 202 ,.yiR\bt'\rt Grande U./ -.Mindelo SÅoCy ''- "'''"rASO SÄG NICOLAU Mriå* ATL AN TEN <J"' ""'i\ fl _-.. Assomada, V V ao \ <_ \ ) Sa5;=ilipe V,A/pRAIA Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 0,3 milj (1980) 1,(1970-75) (1979) (1979) (1981/82) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 203 Ekonomisk och social utveckling Sedan självständigheten1975 har haft en rad akuta Uvsme-delskriser på gmnd av torka.Regeringen har koncentrerat ulvecklingsin-satsema tUl mark- och vattenvårdsprogram. I etl regeringsprogramför planeras reformer för att effektivisera den statligaförvaltningen och decentralisera beslutsfattandet fill lokala politiska organ.Genom reformer inom undervisningsväsendet vill ge ökad vikt ätyrkesutbildning. Nationalförsamlingen antog en jordreform, som innebäratt jordägare - dock ej emigrantarbetare - som inte själva bmkar jorden färdenna exproprierad om arealen överstiger en viss yta. Reformen är kopplad rad åtgärder för att öka produktiviteten i jordbmkel. Fyraårsplanen för åren1982-1985 lägger ökad vikt vid investeringar i industri, kommunikationer ochtransporter. Några större projekt har påbörjats, däribland ett varv förreparation av mindre fartyg samt uppmstning av telekommunikafioner mellanöarna och den internafionella fiyg-platsen på ön . Investeringama ökarkraffigt och finansieras till med bistånd. är för sinhvsmedels- och vamförsörjning helt beroende av bistånd och överföringar fränkapverdier bosatta utomlands. Inkomslema från exporten täcker av importutgifterna. bildadesett nytt regeringsparti, PAICV, och en ny konstitution aniogs. Den innehållerinle längre hänvisningar fill samarbete med . En normaliseringmeUan staterna inleddes dock . Detsvenska utvecklingssamarbetet med regleras av ett tvåårsavtal förkalenderåren 1983 och 1984 och omfattar totalt . Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj kr): Importstöd, obundet Importstöd,bundet Konsulttjänster Prop.1982/83:100 Bilaga 5 204 Det obundnaimportstödet har använts för bl a import av byggnadsma-teriel, dieselolja,cement, socker och byggnadsmaskiner. För det bundna importstödet har regeringen importeratmatolja, byggnadsmaskiner, lastbilar, trä, sprängämnen samt utrustning till enfordonsverkstad, planeradav elt svenskt företag. har slutit avtal med en svensk konsultfirma omplanerings-och utredningstjänster inom industriområdet och med ett annat svenskt företag om bistånd till enfordonsverkstad. Under budgetåret1981/82 erhöll och proteinberikat mjöl ikatastrofhjälp. har använt medlen för inköp av matolja och utmstning i . SAREC stöder bl a geotermisk forskning, i samarbete medLunds universitet vid det nationella tekniska forskningsinstitutet. Rädda Barnenbedriversedan 1977 ett barna- och mödravårdsprojekt. Det beräknas pågå ochkostar totalt ca , varav bidrar med 9,4 milj kr.Afrikagrupperna har ett tiotal volontärer pä . 1982/83:100 Bilaga 5 16,4 milj (1980) (1979) (1980) - totalt (exkl östländer) (1979) (1980/81) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 206 Ekonomisk och social utveckling Av Kenyasbefolkning lever pä landsbygden. Mindre än en femtedel av landets yta ärodlingsbar. Den ojämna jordfördelningen - en Qärde-del avlandsbygdsbefolkningen är jordlös - försvårar produktivitetsförbättringar inomjordbruket. Befolkningen ökar f n vilket innebär en fördubbladfolkmängd fram till är 2000. Arbetslösheten är hög och mindre än enfemtedel av den nytillkommande arbetskraften kan beredas arbete. För den kenyanskaekonomin innebar 1981 en viss återhämtning. Framförallt ökade produktionen inomjordbruket, främst på grund av goda väderleksförhållanden, och inom industri. Tillväxten iekonomin blev trots detta inte nämnvärt större än befolkningsökningen.Ekonomin har stora stmkturella problem, som kommer till uttryck bl a i enkraftigt ansträngd betalningsbalans och krympande valutareserv. Bakgrunden ärframförallt stigande oljepriser och svag utveckling av priserna på kaffe ochte, som svararför av exportinkomsterna. Bytesförhållandet försämrades med nära20%. Biståndet från andra länder spelar en stor roll i statsfinanserna. Ca20% av den totala budgeten och av utvecklingsbudgeten eUer 2,8miljarder kronor beräknas bli finansierade genom förmånliga län eller gävor från utlandet. Upplösningen av denÖstafrikanska gemenskapen (EAC) och stängningen av gränsen till har ocksäinneburit påfrestningar för landets ekonomi. För att försökakomma tillrätta med landets allvarliga ekonomiska problem har ett omfattandeutvecklingsarbete påbörjats med stöd av både ochInternationella valutafonden (IMF). Det privata näringslivet kommer att spelaen allt större roll. Produktionen skaU i första hand inriktas på exportvaror. De statliga utgiftema skallskäras ner. För att minska oljeberoendet planeras enutbyggnad av vattenkraften bl a genomuppförande av ett vattenkraftverk i Kiambere vid . har underlång tid varit politiskt stabilt. Den negativa ekonomiska utvecklingen hardock lett till försämrade levnadsförhållanden för stora delar avbefolkningen, vilket har medfört ett ökat och mer öppet politiskt missnöje . Kritikfrån bl a oppositionspolitiker, studenteroch pressen har lett till kraftfulla motåtgärder frän regeringens sida.Proklamerandet av en enpartistal och ett flertal fängslanden av oppositionella ledde till ökade politiska spänningar.UtveckUngen kulminerade i etlkuppförsök, iscensatt av flygvapnet, . Kuppen slogs dock snabbt ned men har fått allvarliga politiska ochekonomiska effekter. 1982/83:100 Bilaga 5 207 Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårigt avtal /82 och1982/83. Biståndet uppgår till för /82 och för budgetåret1982/83. För att det svenskabiståndet i ökad utsträckning skall nä den fattigaste delen avlandsbygdsbefolkningen kom och 1978 överens om att koncentrerabiståndet till vattenförsörjning, hälsovård och markvård. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1981/82 Planerat 1982/83 Jordbruk m m Vattenförsörining Hälsovård och familjeplanering Övrigt Importstöd, bundet Genomförandet av samarbelsprogrammet harförsenals, bl a beroende på arbetet med attkoncentrera de svenska insatserna, den gradvis försämrade kenyanska ekonomin och revideringar avutvecklingsplanen, administrativa brister i den kenyanska förvaltningen samtomständliga upphand-lingsmfiner.Dessa problem förväntas bestå ytterligare . allmänna rådgivningsverksamhet till lantbrukarna. Den svenska insatsenpä detta område har gett goda resuUat ochkommer att ytterligare utökas. Den syftar fill att öka kunskapen om behovet avmarkvårdsåtgärder. Huvuddelen av arbetet genomförs av bönderna själva. nås årligen35-40 000 småbönder. Verksamheten är i första hand inriktad på att genomarbetsintensiva metoder öka gårdarnas produktivitet. Över 6 000 kmdräneringsdiken har grävts sedan1974 och ett mångdubbelt störte antal kilometer tertasser har anlagts. I programmet ingår även 54 plantskolor.Insatsen har betydelse för såväl livsmedels- som energiförsörjningen. Genom stöd fill enlandsbygdsutvecklingsfond finansieras utvecklingsprojekt på by- eller distriklsnivå.Beredning av ytterligare stöd till jord- Prop.1982/83:100 Bilaga 5 208 Det planerade programmet kommer att bla omfatta distribution av handelsgödsel, mjölkuppsamUng och insatser för atlöka jordbmksminislerietsadministrativa kapacitet. Stödet tilllandsbygdens vattenförsörjning har gått till etl program för att ge 800 000 människortillgäng till renl vatten. har 125 vattenanläggningar pålandsbygden färdigställts. Förseningar har emellertid uppstått. finansieraruppförandet av ca 70 nya hälsovårdsstationer och uppmstning av befintliga hälsostationer.Bama- och mödravård med familjeplanering är en viktig del av programmet. Personalfondenmöjliggör direktrekrytering, konsultupphandling, utbUdning ochfinansiering av säväl kenyanska som utländska experter utanför det ändamälsbestämda biståndet. Importstödet för1982/83 är och är i sin helhet bundet till upphandling iSverige. Importstödet har /79 använts för upphandling avjärnvägsvagnar. Dämtöver har använts för handelsgödsel under1981/82. /83 beräknas användas för fortsatta leveranser av järnvägsvagnar. Under budgetåret1981/82 har utbetalats lUl enskUda organisationers verksamhet,främst för hälsovård och undervisning. Stödet lämnas i huvudsak genomolika missionsorganisationer. har /82 inlett samarbete med Kenyainom verkstadindustrin. Prop.1982/83:100 Bilaga 5 209 Offentligt nettobistånd/person - totah(exkl östländer) 3,3 milj (1979) (1975-79) (1980) (1978/79) (1981/82) 1982/83:100 Bilaga 5 210 Ekonomisk och social utveckling Svårigheterna attomvandla, ena och utveckla etl av världens fattigaste och mestkrigshärjade länder har för ' ledning visat sig långt större än vad som fömtsägs.Ett dåligt utvecklat kommunikationsnät, avsaknad av kust, en befolkninguppdelad pä ett flertal skilda kulturmönster och språk samt brist på teknisktoch administrativt kunnig personal bidrar starkt till Laosutvecklingsproblem. Många utbildade laotier har lämnat . Repatrieringi mindre omfattning av laotiska flyktingar i ThaUand har skett i UNHCRs regi. förstafemårsplan, som gäller , betonar jord- och skogsbmk ochförädlingsindustri i mindre skala. Är 1981 var sedan 1975självförsörjande med ris. Genom att utöka odlingsarealen, förbättrabmkningsmetoderna med bl a satsning på bevattning, hoppas man kunnavidmakthålla denna produktionsnivå. Utnyttjande och vård av landetsskogstillgångar med sikte på expori av trä och bearbetade Iräprodukler skall ge ökadeintäkter. Vid det statsbärandepartiets tredje kongress betonades jordbrukets och skogens samttransport- och kommunikationssektorns betydelse. Kollektivisering inom jordbmkel skallgenomföras med försiktighet och med hänsyn tUl fömtsättningarna i varjeregion och hos de olika etniska gmppema. Partikongressen manade till störreeffektivitet i förvaltningen och ökad satsning pä utbildning. Lönsamhet ochproduktivitet ges ökadbetydelse i den ekonomiska politiken. har under desenaste åren befäst sin allians med och . Hamnstaden iVietnam utgör ett viktigt alternativ tiU transitering genom . Förbindelserna medThailand har på det ekonomiska planet förbättrats något. Priset pä denelkraft, som importerar från , har tredubblats. Beroendet avSovjetunionen består. FörhåUandettUl är fortsatt ansträngt. är beroende avutländskt bistånd för sin fortsatta återuppbyggnad och utveckling. Bristen påinfrastruktur och erfaren förvaltning försvårar biståndsinsatserna. Biståndet motsvarar av Laosbruttonationalprodukt. EnUgt laotiskauppgifter svarar för av det samlade bisländsflödet.Sverige är troligen den, efter , största bilateralabiståndsgivaren. Andra bilaterala givarländer i väst är och . och FN svarar för en viktig del av biståndettill . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 211 utvecklingssamarbetemed regleras av ett tvåårigt avtal /83 och 1983/84 och omfaltar förvartdera budgetåret. Del långsiktiga samarbetet koncentreras tiU skogsbruk ochträindustri, samt kommunikationer och transporter med särskild tonvikt på underhåll.Importstöd för finansiering av enklare insatsvaror och basförnödenheter fortsätter i minskad omfattning. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1981/82 Planerat 1982/83 Importstöd Skogsbruk Transport/kommunikationer/ underhåll Övriga insatser Konsulttjänster Insatser under beredning Upphandling avsvenska varor och tjänster uppgick /82 lill av de totala utbetalningarna. Reservationenhar minskat betydligt.Genom fortsatt uppbyggnad av underhåll av tidigare levererad utrustning kommertillgängliga reservationsmedel sannolikt att förbmkas inom det närmasteåret. UDsbiständsinspeklör har granskat det svensk-laotiska utvecklingssamarbetet införbiständsförhandlingarna . De problem som inspektören har påtalat isin rapport har i allt väsenfiigl beaktats i samarbetsavtalet för åren 1982/83-1983/84. Fram tUl 1978/79lämnades biståndet i huvudsak som importstöd i form av varor och utrustningupphandlade av SIDA. Vissa delar av importstödet krävde ett omfattande svensktengagemang. ProjekUiknande inslag i importstödet har successivt reglerats iprojektavtal. Under /83 kommer det projektinriktadeimportstödet i det närmaste att upphöra. Denna övergång kräver en noggrannareberedning samt ökad svensk insyn i genomförandet av insatserna. Importstödelanvänds för baskonsumfionsvaror (tyg, filtar, garner etc), drivmedel,reservdelar och Prop.1982/83:100 Bilaga 5 212 insatsvaror i jordbruket. Ingen tyngre utmstning kommeralt levereras. Upphandling skall ske enligt en av parterna överenskommen upphandlingsplan. Skogsinsatsen i Muong är del förstaregelrätta projektet, och är också denstörsta enskilda svenska insatsen i . Totalt har hittiUsanvisats för projektet. Fömtom tekniska problem, som lett till förseningar , tUlkommersäkerhetsproblem för personalen. Sammanlagt har anvisats fill den laotiskaskogsstyrelsen för alt ge ökade kunskaper om de nationella skogsresursema.Vidare ingår utbildning av skogspersonal bl a genom stipendier för studier iIndien. I skogsområdet kommer tidigare importstöd alt övergå till ettskogsprojekt. Transporter,kommunikationer och underhåU I biståndet ingåren reparations- och underhållsverkstad för i första hand lastfordon och entreprenadmaskiner.Organisatoriska och administrativa svårigheter saml brist på yrkesutbildadarbetskraft har medfört ett lågt kapacitetsutnyttjande av verkstaden. Utbildningen avmekaniker kommer att utökas. Fömtom stöd tUl verkstaden förbereds en insats föratt förstärka landels underhålls- och reparalionskapacitel. Leverans av tyngre utrustning förutsätter att sådan kapacitetfinns. Importstödet fodermedelsfabrik kommer att avvecklas under /83.Stödet till en syrgas- och acetylenfabrik fortsätter tUls driften av anläggningen har säkerställts. 1982/83:100 Bilaga 5 213 _Jd2vbrand/...--y:*[; .JrrV>**T«y«tevan«ng ./»Pinengl V / >Rom« , ( «v /Maöieng \ Ja, ? » \/>Morija 1 r»/ VjMohalM Hoek sekaki _/ -"TA yx-Ty Quthi5V~- ".-.''" '*'"' 1,5 milj (1982) 2,(1980) (1979) Offentligt nettobiständ/person - totalt (exkl ösfiänder) (1979) (1980/81) 15 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 5 214 Ekonomisk och social utveckling BergslandetLesotho, som är helt omgivet av , är ett av jordens fattigaste länder.Huvuddelen av befolkningen lever på traditionellt jordbruk, som gerotillräcklig försörjning. En majoritet av invånarna är beroende av inkomster,från arbete i , främst i gruvorna. Mirist 150 000 personer beräknasarbeta där, medan endast ca 40 000 har lönearbete i hemlandet. Landet går en svärbalansgäng mellan å ena sidan avståndstagande frän Sydafrikasapartheidpolitik och å andra sidan beroende av det stöd som erbjudergenom arbetstillfällen, varor och tjänster och möjligheten till exportintäkter. Flyktingar frånSydafrika söker sig fill , vilkethar gett upphov tUl spänningar meUan länderna. har fäutvecklingsbara naturtillgångar. Landet har emellertid överskott pä vatten, som skulle kunnautnyttjas för dricksvattenförsörjning, energiproduktion och bevattning. /82 har ca utbetalats.Samarbetet har reglerats genom särskilda insatsavtal som SIDA tecknat medLesothos regering. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): -0,4 16,6 Utbetalt 1981/82 Planerat 1982/83 Personalbistånd Telekommunikationer Markanvändning och skogsplantering Arbetsintensiv teknik Kvinnobyrän Landsbygdsutveckling saml miljö- och markvård Del svenskabiståndet till landsbygdsutveckling används för ett markvårdsprojekt, somadministreras av FAO. Projektet bidrar till atl minska markförstöringen,ge brännved och virke samt skapa sysselsättning inom 1982/83:100 Bilaga 5 215 Insatsen medför dessutom att får hjälpmed att skapa en egen skogsadministration samt en markvärdsenhet, som skall geservice ochriktlinjer för markvårdsarbetet i landet. Inom ramen för det regionala ekonomiskasamarbetet i södra (SADCC) förbereds en markvärdsinsats och stöd föratl bygga upp ett miljövårdssekretariat. Tetekommunikationer och arbetsintensiv teknik Erfarenheterna ärgoda från teleinsatsen och programmet för sysselsättningsfrämjandeåtgärder. Den första har bidragit till att inte längre behöver koppla sinasamtal via och den andra ger alternativ sysselsättning förell antal migräntarbetare. Ökade insatser inom dessa områden har inletts . Prop.1982/83:100 Bilaga 5 12 milj 1981 2,1980 150 doUar 1982 Offenfiigt bistånd/person totalt (exkl östländer) Prop.1982/83:100 Bilaga 5 217 har enledande roll i det regionala ekonomiska samarbetet i södra (SADCC), som syftar till att minska beroendet av och utvecklaförbindelserna mellan de deltagande länderna. Det ekonomiska beroendet av är dockfortfarande stort. Säkerhetsläget i Mozambiquehar förvärrats ytteriigare. Rebellrörelsen har vidgat sittoperafionsomräde. Den får uppenbarligen stöd i sin verksamhet från Sydafrika.Sabotage mot transporter, elförsörjning m m drabbar befolkningen och produktionen i främst de mellerstadelarna av landet. Ett flertal av de svenska biståndsprojekten är belägna idessa delar. Rebellverksamheten har medfört förseningar och krävt omfattandesäkerhetsåtgärder tillskydd för personalen. Ambitiösa planermed mänga nya stora projekt har anlagils. Genomförandet sätter dock deknappa resurserna på svära prov. Brislen på utländsk valuta och det begränsadebiståndet medför svårigheter all underhälla och moderniserakommunikationsleder och existerande anläggningarinom jordbruk och industri. Bristen på livsmedelär ofta akut. Ett särskilt problem är avsaknaden av elt smidigt systemsom möjliggör för landsbygdsbefolkningen att fä avsättning för sinaprodukter i utbyte mot dagligvaror. Prioriteringen av stats-och kollektivjordbruki stor skala har inte medfört de förväntade produktionssökningarna. Avtalet omutvecklingssamarbete mellan och för budgetåren 1981/82och 1982/83 omfattar totalt , varav /83. Detinternationella biståndet har legal på en mycket låg nivå. är denstörsta och viktigaste biståndsgivaren administrerar elt gemensamtnordiskt jordbmksprogram (MONAP) pä sammanlagt66 milj dollar . Biståndet harhitfills varit inriktat på att bevara och ersätta den produktionskapacitet somhotade att gå förlorad vid självständigheten.