prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — Särskildamedel behöver ställas till förfogande för att den verksamhet somjag nu harredogjort för skall komma till stånd. I fråga om vegetalions-karteringen gällermitt förslag emellertid endast ett mindre medelstillskott till den verksamhetsom redan bedrivs. Arbetetmed vegetationskarteringen och fastighetsregisterkartorna innehåller till endel sådan verksamhet som normalt inte ligger inom lantmäteriverkets direktaansvarsområde. Arbetetmed fastighetsregisterkartorna utgör en service till fastighetsregistermyndigheterna,dvs. har enligt sin instruktiontillsyn över fastighetsregistreringen och har därigenom god överblick överbehovet av åtgärder inom området. Verket arbetar dessutom normalt med sådanteknisk verksamhet som det här är fråga om. Jag anser därför att särskildamedel för verksamheten bör anvisas över lantmäteriverkets ordinarie anslag. Åvenmedel för berörda länsstyrelser bör anvisas denna väg eftersom det enligt minmening bör åligga verket att avgöra i vilken ordning fastighetsregisterkartorna skall moderniseras. Jag har i denna fråga särskilt samrått medchefen för . Tillföljd av att vegetationskarteringen redan pågår inom lantmäteriet i Norrbottenslän bör också fillskott av medel för denna verksamhet anvisas överlantmäteriverkets ordinarie anslag. Särskilda medel till framställning avekonomiska kartan bör självfallet också anvisas samma väg. Jagövergår nu till att redovisa anslagsbehoven för /84. Prop.1982/83:120 11 1982/83:100 bil. 13 har regeringen föreslagit att till Lantmäteriet:Landskapsinformation anvisa ett reservationsanslag av . Under anslagetredovisas kostnader för program 3 Landskapsinformation. Jag föreslär att medel föratt framställa ekonomiska kartan över anvisas över anslagetoch redovisas under delprogram 3 b Ekonomiska kartor. budgetåret1984/85 erfordras också medel för fornminnesinventeringar iriksantikvarieämbetets regi. Efter att ha samrått med statsrådet , harjag erfarit att medel för denna verksamhet senare kommer att begäras överriksantikvarieämbetets ordinarie anslag. Också bidraget tillvegetationskarteringen bör enligt min mening anvisas över lantmäteriets anslag D3. Denna verksamhet bör redovisas under delprogram 3 c Topografiska kartor.Upprustningen av fastighetsregisterkartorna utgör en service tilllänsstyrelserna och övriga användare av kartorna. Medel för denna verksamhetanser jag bör anvisas över anslaget D 3 och redovisas under delprogram 3 hRådgivning, som huvudsakligen avser service åt statliga och kommunalamyndigheter. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Lantmäteriet: Landskapsinformation för /84 under elftehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop. 1982/83:100 bil. 13 punkt D 3med . förhöjt reservationsanslag av . Prop.1982/83:120 Bilaga 6 Prop.1982/83:120 1 Föredragande: statsrådet såvitt avser inledningenoch littera C; statsrådet såvitt avser littera E; statsrådet . Carissonsåvitt avser littera G. Anmälan till proposition om utveckling i De omfattande sysselsättningsproblemen i -vilka jag redogjort för beror till stor del på att länet har en förliten industrisektor. Den förvärrade situationen på arbetsmarknaden under senarefid hänger samman med industrins ensidiga inriktning på branscher med storastrukturproblem. Särskilt svårt är sysselsättningsläget i malmfältskommunernaGällivare och som en följd av avsättningssvårigheter för . En viktig del i arbetet på att stärka sysselsättningen iNorrbotten blir mot denna bakgrund insatser för att stödja och främja industrini länet. Det gäller dels att överbrygga basindustrins svårigheter, dels attunderlätta tillkomsten av ny industriell verksamhet och därmed bredda länetsindustri. Åtgärder för att stödja de statliga industriföretagen ilänet föreslås senare av statsrådet . . Somjag tidigare redovisat har omfattande insatser gjortsför . har anvisat betydande medel tilllänets stafiiga basindustrier. Likaså har omfattande regional- och arbetsmarknadspoli-tisktstöd lämnats till länet. Vid två fillfällen, och , harvidare beslutat om särskilda program med åtgärder för att främjasysselsättningen i Nortbotten. Programmen har förutom åtgärder inriktade motindustrin innefattat även insatser inom andra sektorer. Åtgärderna har ibetydande utsträckning grundats på utredningar och förslag som utarbetats ilänet av och av andra organ. Stöd har lämnats dels till vissa avriksdagen särskilt beslutade insatser, dels via medelsramar i form avreservationsanslag som ställts till regeringens förfogande. F.n. finns tvåsådana medelsramar om vardera 150 milj. kr. till 7 1982183. 1982/83:120 2 regeringensdisposition, en under huvudtitel och en underindustridepartementets huvudtitel. Enligtmin mening är det dock nu nödvändigt med ytterligare åtgärder som långsiktigtstärker utvecklingskraften i länet. Detta är syftet med utvecklingsplanen förNorrbotten och tar sig där uttryck dels i förslag till åtgärder för attgenerellt förbättra konkurrenskraften för länets industri, dels i förslag tillåtgärder av särskild art för att utveckla näringslivet och därmedsysselsättningen. Föratt möta den alltmer besvärliga situationen på arbetsmarknaden och för attlångsiktigt förbättra sysselsättningen m.åste ytterligare åtgärder vidtas föratt stärka länets industri och övriga näringsliv. 1 Åtgärder för att höja konkurrenskraften i näringslivet Förslageni utvecklingsplanen syftar ytterst till att höja konkurrenskraften i detnorrbottniska näringslivet. Endast därigenom kan arbetslösheten ochundersysselsättningen varaktigt pressas tillbaka. Det är mot denna bakgrundnödvändigt att vidta åtgärder som sänker norrbottenföretagens kostnader, försåväl kapital som personal och transporter. Därigenom förbättras möjligheternaför industriell verksamhet i genom att öka företagens förmåga attkonkurrera med fördelaktiga priser. Destatliga företagen utgör en dominerande del av industriverksamheten iNorrbotten. Dessa företag är mycket kapitalkrävande på grund av sin karaktär avbasindustrier. Staten har som ägare vid många tillfällen tillskjutit kapitalför att möjliggöra modernisering och utbyggnad av dessa industrier. Förslag omvissa kapitaltillskott till de statliga företagen i kommer i detföljande att redovisas av statsrådet . . 1enlighet med vad som föresläs i utvecklingsplanen för bör, enligtmin mening, de norrbottniska företagens konkurrenskraft stärkas genom sänkningav personalkostnaderna. En sådan åtgärd bör leda till att företagens ställningpå marknaden stärks, vilket i sin tur bör leda till ökad produktion och ökadsysselsättning. Av grundläggande betydelse är, enligt min mening, att gruv- ochtillverkningsindustrin kan få ett bättre kostnadsläge. En sänkning avpersonalkostnaderna bör därför i första hand komma dessa näringsgrenar tilldel. Sänkningen bör dessutom omfatta vissa andra näringsgrenar och branscher,som t. ex. uppdragsverksamhet som dels har indirekt betydelse för industrinsutveckling, dels till följd av den teknologiska utvecklingen kan bli avväsentlig betydelse för sysselsättningsutvecklingen i vissa regioner. Det kanäven finnas skäl att inbegripa produ-centvaruinriktad partihandel ochturistverksamhet i den grupp av verksamheter som bör omfattas av åtgärder föratt sänka personalkostnaderna. Prop.1982/83:120 3 Jagförordar mot denna bakgrund efter samråd med cheferna för social-ochfinansdepartementen att en sänkning av norrbottenföretagens personalkostnadergörs genom en nedsättning av de socialavgifter företagen har att erlägga enligtlagen (1981:691) om socialavgifter. Den procentsats som socialavgifternasammanlagt utgår med bör sättas ned med 10procentenheter i för verksamheter av den typ jag harförordat. Kostnaden i form av minskade avgiftsintäkter till följd av en sådansänkning av socialavgifterna kan beräknas till ca 330 milj. kr. Dettakan jämföras med en kostnad av ca 170 milj. kr. för den nedsättning avsocialavgifter som gäller fr. o. m. i , ,och kommun. Därutöver bör en ytteriigare reducering avsocialavgifterna ske vid en sysselsättningsökning i företag inom de nämndakategorierna. Detta kommer, tillsammans med det regionalpolitiskasysselsättningsstödet, att ge en stimulans till nyrekrytering av personal. Ensådan åtgärd bör leda till en förstärkt ställning för företagen. Detta bör geen ökad produktion och sysselsättning. Frågorom den tekniska utformningen och administrationen av en nedsättning avsocialavgifter för verksamheter i bereds f. n. inomregeringskansliet. Efter att denna beredning avslutats har jag för avsikt attunder framlägga förslag om lagstiftning för nedsättning avsocialavgifterna i . Härigenom möjliggörs en nedsättning avavgifterna fr. o. m. . Iårets budgetproposifion (prop. 1982/83: 100 bil. 14 punkt C 5) har till Ersättningför nedsättning av socialavgifter för /84 tagits upp ettförslagsanslag av 170 milj. kr. Jag avser att i samband med mitt förslag senarei år om ett nytt system för nedsättning av socialavgifter på tilläggsbudget 1för statsbudgeten för /84 återkomma beträffande det ökademedelsbehov som mitt förslag kommer att föranleda. Föratt motverka de högre transportkostnaderna för företag i norra delen av landetfinns ett regionalpolitiskt godstransportstöd.Vissa förbättringar av stödet gjordes . Chefen förkommunikationsdepartementet har tidigare denna dag redovisat sin syn påtransportstödet. Han har därvid redogjort för de principer som bör gälla fördess utformning och konstaterar att dessa harmonierar med de förslag som väcktsi utvecklingsplanen. Regeringenhar tillsatt en kommitté (dir. 1982: 105) med uppgift att behandla detregionalpolitiska stödet till näringslivet. Till kommitténs uppgifter hör bl.a. att behandla det regionalpolitiska transportstödets roll iregionalpolitiken. Kommittén skall vidare överväga om stödet bör kompletterasmed stöd till sjötransporter och med åtgärder som kan sänka företagenskostnader för persontransporter. Kommittén skall också behandla frågan om denregionalpolitiska betydelsen av att differentiera kostnaderna förinformationsöverföring. Prop.1982/83:120 4 mer således att ses över i ett sammanhang. Därmed gesockså möjligheter till en samlad avvägning av bidragets regler och de önskemålsom förts fram om skilda utvidgningar av stödet. Frågan om en sänkning av transportkostnaden liksom om en fraktnedsättningför malmtransporterna på har behandlats av chefen förkommunikationsdepartementet. 2 Särskilda insatser inom skiilda sektorer De grundläggande delarna i utvecklingsplanen syftar tillatt möjliggöra en expansion av industriproduktionen och därmed den samladesysselsättningen i . Åtgärderna får effekter för hela näringsliveteller för ett flertal näringar . Dessa generella åtgärder behöver, föratt få full effekt, föras vidare genom åtgärder som möter de speciella utvecklingsbehovsom finns inom de olika näringsgrenarna. Statsrådet . kommer att lämna förslag omåtgärder av detta slag vad gäller de statliga basindustrierna i Norrbotten.Därigenom ges möjlighet att realisera en rad frarntidssatsningar av storbetydelse för dessa och för länets fortsatta utveckhng. Cheferna för utbildnings-, jordbruks- och bostadsdepartementenliksom statsrådet I. har tidigare denna dag redovisat förslag av dennakaraktär inom sina respektive områden. kommer statsrådet attlämna sådana förslag inom energiområdet. Jag kommer i det följande att lämna förslag av betydelseför utvecklingen inom bl.a. verkstadsindustrin och turismen. Jag kommer ocksåatt ta upp frågan om åtgärder som kan stärka den norrbottniska glesbygdensutveckling liksom frågor om lokalisering av statlig verksamhet. Länsstyrelseni har i skrivelse till regeringen redovisatett stort antal förslag till åtgärder som långsiktigt skulle kunna stärkasysselsättningen i länet. Förslagen har olika grad av konkretisering. Flertaletkräver viss ytterligare bearbetning. Huvuddelen av de föreslagna ätgärdernaförutsätter helt eller delvis en finansiering utanför ordinarie stödformer ochanslagsramar. föreslår att en sammanhållen medelsram försysselsättningsfrämjande åtgärder ställs till förfogande inom vilken projektsuccessivt kan preciseras och genomföras. uttalar mycketpositiva erfarenheter av det nuvarande arbetssättet med medelsramar tillregeringens disposition för stöd till särskilda insatser i länet. För attfrämja överblicken och samordningen i det regionalpolifiska arbetet bör dockenligt mening, medelshanteringen hållas samman på ett departement. Jag delar uppfattning om att nuvarandearbetssätt med sammanhållna medelsramar till regeringens förfogande försärskilda insat- 1982/83:120 5 ser i fungerat väl. Arbetssättet medger ettaktivt och smidigt projekt- och utvecklingsarbete såväl regionalt i länet somcentralt inom . innebär det möjlighet till överblickoch samordning liksom till avvägningar gentemot krav och intressen från andrapolitikområden och andra delar av landet.. Jag förordar mot denna bakgrund att det underindustridepartementets huvudtitel anslås 200 milj. kr. för särskilda regionalpoliliskainsatser i . Prövningen avärenden om anspråk på medel från detta anslag bör ligga på regeringen.Länsstyrelsen bör som regionalpolitiskt sammanhållande organ i länet yttra sigöver framställningarna. För vissa typer av stöd kan, i likhet med tidigare,medel ställas till eller annan myndighets förfogande för attfatta beslut om stöd till enskilda projekt eller verksamheter. Medel från detta anslag skall kunna lämnas till regionalpolitisktangelägna projekt i länet. Medlen skall ses som ett komplement till gängsestödformer t.ex. inom regional-, industri-, arbetsmarknads-, jordbruks- ochenergipolitiken. Jag övergår nu till att redogöra för åtgärder som enligtmin mening bör kunna komma ifråga för stöd från den medelsram somjag nyssförordat för särskilda regionalpolitiska insatser i . Jag kommerdärvid att ta upp även vissa andra frågor som har anknytning till dessaåtgärder. Flertalet åtgärder har förts fram i löpandelänsplaneringsarbete och finns också med bland de åtgärdsförslag somlänsstyrelsen redovisade i sin skrivelse , vilken jagtidigare nämnt. Som underlag för mina förslag finns också den rapport medförslag till åtgärder i Malmfälten som"den s. k. Rehnbergsgruppenredovisade till regeringen . 2.1 Det regionalpolitiska stödet 1 utvecklingsplanen har föreslagits vissa förstärkningarav det regionalpolitiska stödet till näringslivet i . Med hänsyntill att fastställde nya regler för det regionalpolitiska stödet såsent som och till att en särskild kommitté tillsatts föratt behandla ett stort antal frågor som rör det regionalpolitiska stödet tillnäringslivet, är jag nu inte beredd att förorda några förändringar vad gällerdetta stöd. Jag vill i "detta sammanhang betona att det allmänt sett interåder brist pä medel då det gäller stöd till t. ex. industriinvesteringar ilänet. Bristen ligger snarare på tillgången på utvecklingsbara och ekonomisktbärande projekt. Däremot kan det i vissa fall vara så att ordinarie stödformerinte är användbara eller fillräckliga. Eventuella kompletteringar till det gängse regionalpolitiskastödet bör, enligt min mening, ske med medel från det anslag för särskildaregionalpolitiska insatser i länet somjag tidigare förordat. Prövning bördärvid ske av regeringen i varje enskilt fall. 1982/83:120 6 2.2 Den regionala utvecklingsfonden Den regionala utvecklingsfonden har en vikfig uppgift iutvecklingen av länets näringsliv. Fonden tillhandahåller dels service- ochkonsultinsatser, dels finansiellt stöd, bl.a. i form av s.k.utvecklingskapital. Genom ett speciellt landstingsanslag på 10 milj. kr. föråren 1982-1984 samt ett särskilt bidrag på 4 milj. kr. innevarande budgetårfrån anslaget C5. Åtgärder för ökad sysselsättning i är fondensresurser för service- och konsultinsatser förhållandevis goda. När det gäller fondens finansieringsverksamhet anser jagatt det är angeläget att fonden ges möjlighet att också satsa på tämligenriskfyllda projekt. En förutsättning för detta är att finansieringsverksamhetentillförs ytterligare medel så att inte fondens utlåningskapacitet urholkas. Föratt behålla fondens reala lånekapacitet intakt beräknarjag att det behövs ett medelstillskott till fonden på 15 milj. kr. Medlen från anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i länet. I dentidigare nämnda Rehnbergsgruppens rapport föreslås att utvecklingsfonden ilänet tillförs resurser för att placera 2-3 handläggare i resp.Kiruna kommun för i första hand en period av . Vidare föreslås attresurser avsätts för extra konsultinsatser i dessa kommuner. Behovet av extramedel för deUa ändamål får bedömas med hänsyn till fondens resurser i övrigtför sädana insatser. Medel för dessa särskilda insatser från fondens sida iMalmfälten bör kunna tas från anslaget för särskilda regionalpolitiska insatseri länet. 2.3 Lokaliseringssamråd m. m. Parallellt med ett aktivt arbete i länet måste insatsergöras på central nivå för att lokalisera verksamhet till länet. Lokaliseringssamrådelmed de stora industriföretagen har bl. a. till följd av strukturella åtgärderoch sysselsättningsminskningar inom industrin till stor del bestått avöverläggningar i samband med företagsrekonstruktioner och åtgärder för att skaffaersättningsverksamhet vid förelagsnedläggelser. Inom samrådet har handlagtsnågra ärenden om lokaliseringsstöd omfattande sammantaget ett hundratalarbetstillfällen i . Samrådet har fått utökade personella resurseroch en intensifierad verksamhet har påbörjats, där insatser för att ökasysselsättningen i intar en framträdande plats. Enligt min mening bör de förslag som lämnas för attförstärka konkurrensmöjligheterna för näringslivet i i kombinationmed det regionalpolitiska stödet ge betydligt förbättrade förutsättningar attlokalisera verksamhet till länet. Jag kommer ingående att följa utvecklingenhärvidlag och då speciellt uppmärksamma Malmfältens situafion. I Rehnbergsgruppens rapport betonas att ytterligareansträngningar Prop.1982/83:120 7 måste göras för att söka förmå företag i andra delar avlandet att förlägga produktion och sysselsättning till Malmfälten. Med hänsyntill svårigheterna att i nuvarande läge med låg aktivitets- ochinvesteringsnivå i näringslivet uppnå resultat i sådana ansträngningar måste,sägs i rapporten, insatserna göras så mycket mer kvalificerade och bedrivassärskilt intensivt. 1 rapporten föreslås att regeringen skall uppdra åt ensärskild förhandtings-grupp att överlägga med ett antal företag om förläggningav varu- och tjänsteproduktion till Malmfälten. En utgångspunkt förförhandlingarna bör, sägs det i rapporten, vara att snabbt få till stånd nysysselsättning till regionen och att staten därvid bör vara beredd att ge ettbetydande ekonomiskt stöd. Jag delar Rehnbergsgruppensuppfattning om behovet av särskilda insatser för Malmfälten, liksom förNorrbotten i övrigt. Jag avser mot denna bakgrund föreslå regeringen tillkallaen särskild förhandlingsgrupp med uppgift att hos ett antal större företagundersöka möjligheterna att få till stånd ny verksamhet och ny sysselsättning iNorrbotten. Jag vill här understryka att det skall gälla nya verksamheter ochinte flyttning av befintlig verksamhet och sysselsättning från andra delar avlandet. Med hänsyntill den mycket speciella situationen som gäller för samhälleavser jag - vilket jag återkommer till - dessutom tillkalla en särskildförhandlare med uppgift att förmå företag att göra elableringar på denna ortför att möta den sysselsättningsminskning som förutses inom gruvbrytningen. Det arbetesom bedrivits inom industridepartementet med systematisk produktsökning,produktförmedling och förmedling av legoarbeten samt med tokaliseringssamrådinom den privata tjänste- och servicesektorn visar att det finns möjligheteratt få fram idéer och projekt som kan styras till regionalpolitisktprioriterade regioner som t.ex. . Det finns enligt min mening utifrånnu vunna erfarenheter förutsättningar för ett intensifierat arbete på dettaområde. I den avlämnade propositionen om verksamheten vid statensindustriverk (prop. 1982/83: 113) har jag föreslagit (s. 42) att dennaverksamhet förs över till industriverket. Arbetet bör, enligt min mening,bedrivas i samma former som och med utnyttjande av befintligastödformer och medelsramar inom regionalpolitiken. Stödbehov som inte kantillgodoses den vägen bör täckas via anslaget för särskilda'regionalpolitiskainsatser i . Den statliga upphandlingen har inte använts pånågot systematiskt-sätt inom regionalpolitiken. Det bör dock enligt min meningfinnas förutsättningar för en ökad regionalpolitisk påverkan på detta område.Jag vill erinra om vad som sägs i anvisningarna till 9 och 15 §§ i upphandlingskungörelsenom att statliga myndigheter och verk vid upphandling aktivt bör inhämta anbudfrån sådana företag i de fyra nordligaste länen som kan komma ifråga somleverantörer och att vid likvärdiga anbud upphandlingen skall läggas tillföretag i denna del av landet. Prop.1982/83:120 8 Från industrihåll har vissa etableringsprojektaktualiserats med tänkbar lokalisering till NorrboUen. Jag vill i dettasammanhang betona vikten av att det privata näringslivet gör satsningar också iNorrbotten. Bortsett från en del.filialetableringar som kom till stånd underslutet av med villkorade frisläpp av investeringsfonder har någramer betydande privata satsningar inte skett i länet under senare årtionden. Mot denna bakgrund hälsar jag med tillfredsställelse GrängesAluminium AB:s planer på att lokalisera ett aluminiumsmältverk till Piteå.Bolaget har hos regeringen ansökt om tillstånd enligt 136 a § byggnadslagenbeträffande denna lokalisering. Årendet bereds f. n. inom regeringskansliet.Det är min förhoppning aU skall komma fram till ett beslutatt etablera industriell verksamhet i . En sådan skulle, förutom att skapaproduktion och sysselsättning, också ha ett symbolvärde och visa att detprivata näringslivet är berett att göra kommersiella satsningar i . Eu annat projekt som SKF-Steel aktualiserat är byggandetav eU järnsvampverk i Malmfälten. De förstudier som gjorts har dock inte leufram till beslut om igångsättning av projektet. 2.4 Administrativ tjänsteproduktion m. m. Etableringen av den statliga Servicecentralen i ()har utfallit väl och visar att det är möjligt att föriägga administrativtjänsteproduktion till Malmfälten och . De elableringar som bl. a. och med statligt stöd gjort i länet stärkermöjligheterna att utveckla denna administrativa tjänsteproduktion somde tillför övrigt näringsliv viktig kompetens inom bl.a. ADB-området. 1 syfte att öka förutsättningarna för att ta emotytterligare projekt har verksamheten omorganiserats. Omorganisationeninnebär att verksamheten vid förts över i ett bolag under en stiftelse mednamnet i Malmfälten. Genom denna förändringfrigörs resurser i utveckla nya verksamheter och företagsamtidigt som den nuvarande verksamheten vid kan konsolideras ochvidareutvecklas. 1 Rehnbergsrapporten föreslås en utbyggnad av verksamhetenvid . I rapporten föreslås vidare att regeringen skyndsamt skall uppdra åtsamtliga centrala statliga myndigheter och affärsdrivande verk i attredovisa arbetsuppgifter som kan föriäggas till en utbyggd SlGA-verk-samhet iMalmfälten. Siktet bör, sägs i rapporten, vara att av 2-3 årflytta arbetsuppgifter motsvarande 250-300 årsanställda. Medel måste ställastill förfogande så att kan klara de extra kostnader som dessa nyaverksamheter skulle innebära i inledningsskedet. i Malmfälten har i enskrivelse till Prop.1982/83:120 9 regeringen förklarat sig beredd att åta sig en sådanutbyggnad under vissa förutsättningar vad avser finansiering m. m. Som en basför fortsatt expansion krävs bl.a. ett förstärkt stiftelsekapital. Statenmåste därtill vara beredd att tillskjuta medel för att täcka vissainitialkostnader för myndigheter och verk som förlägger verksamhet till SIGA.Sammantaget beräknar stiftelsen att en utbyggnad av verksamheten för att gearbete för ytterligare 300 personer kommer att erfordra ca 70 milj. kr. Jag delar Rehnbergsgruppens uppfattning att SlGA-verksamhetenbör byggas ut ytterligare.