prop · G603106 · 1982-12-31 00:00:00 — omgodkännande av internationella avtal om jute och juteprodukter; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föresläs all godkänner del inlernalionella avtal omjute och juteprodukter som konferens om jute och juteprodukterantog . I 1982/83. Prop.1982/83:106 2 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , R. , , Hellslröm, Thunborg Propositionom godkännande av internationella avtal om jute och juteprodukter Inomramen för det s.k. integrerade råvaruprogrammet, som tillkom efter beslul är1976 av konferens för handel och utveckling (),påbörjades förberedande diskussioner om jute och juteprodukter.Ijanuari 1981 sammankallades en särskild . Efter tre sessionernåddes överenskommelse om ett avtal den Avtalet bör fogas lill protokollet i detta ärende som bUaga. skapas en internationell juteorganisation, vars huvuduppgift är altkanalisera medel till forsknings- och utvecklingsprojekt,produklionsrationalisering saml marknadsföring av jute och juteprodukier. Avtaletavses träda i kraft och gälla . Kommerskollegiumhar efter remiss yttrat sig över avtalet. (corchoms capsularis) är en ettårig örl av lindfamiljen, som odlas främst iAsien. Stjälken är rik på bastfibrer. Till julemarknaden brukar hänföras ävengambohampa och andra besläktade fibrer. Jutefibrerna används i första hand sområmaterial lill förpackningsprpdukter - påsar, säckar och omslagsmalerial - menockså lill mattor, snören och lågvirke. Konkurrensen från andraförpackningsmaterial som papper och plast är betydande. 1982/83:106 3 var världsproduktionen av jute ca 4 milj. lon. Denårliga tillväxten hade varit låg, endasi . Störstaproducenter var (), (), () och ().Endasi eller av dessa länders produktion exporterades. Huvuddelenvidareförädlas således i producenlländerna. Slörsla exportörer var (), () och (). Jutets värdemässiga andel av exporten varnärmare för och för . För övriga producenlländer varden endasi elt par procent eller mindre. , , och har sedan1960-talels början ökat sin andel av världsproduklionen av juleprodukter frän60% till . Den slörsla tillväxten har skett i , vars andelförändrats från till . andel har minskatfrån lill . Dejuleproducerande är också de största konsumenterna avjuteprodukier. Industriländernas konsumtion har sedan 1960-lalels börjanminskat med en tredjedel lill följd av konkurrensen från papper och plast ochav andra förändringar inom paketering och transporter. Den svenska importen av julefibrer var sex lon(värde .) och av juleprodukter (värde 9,9 milj. ).Skandinaviska och , Oskarsslröm, är del enda störrejuteförbmkande företagel i . Jutepriseti fast penningvärde har sjunkit oavbrutet och motsvarade omkring entredjedel av värdet vid mitten av 1960-talel. En viss återhämtning väntas dockunder det kommande decenniet. Internationelll samarbete i jutefrågor har ägtrum inom FN:s livsmedels-och jordbruksorganisation (FAO). Diskussionerna hardär gällt främst det kortsiktiga marknadslägel. Överenskommelser om rekommenderadeprisramar har träffats. Prisramarna anses ha haft en någol dämpande effekt påprisfluktuationerna. Etl första förberedande möte om jute sammankallades kortefter att det s.k. integrerade råvaruprogrammet hade antagils vid session i . Därefter hölls ytteriigare sju möten innan ensärskild , om jute och juteprodukter, kundesammankallas . och juteprodukier var den första varugrupp inomUNCTAD:s integrerade råvaruprogram. för vilken man kunde avföraprisslabiliserande åtgärder från diskussionen och begränsa sig till atlförhandla om en organisation för andra åtgärder - forskning och utveckling,produktivitetsförbättring, marknadsföring och vidareförädling - för atlförbättra förhållandena på marknaden och stärka den långsikligakonkurrenskraften. Prop.1982/83:106 4 begränsadeambitionsnivå och det politiska trycket till följd av all flera av juleproducenlernahör till jordens fattigaste länder torde ha bidragit till atl jute blev denandra varan för vilken arbetet inom det integrerade programmet ledde fram tillelt avtal. Det första avtalet tillkom och avser nalurgummi. andra session kunde förhandlingsordförandenpresentera elt förslag lill en fullständig avtalstext. Konferensen kunde dockinle avslutas då på grund av all och inle var överens omröslfördelningen i den juleorganisalion som skulle skapas genom avtalet. Indienkunde inle godta atl , trots all della lands andel av världsexportenav jute var , skulle få mer än hälften av rösterna på producenlsidanoch därmed vetorätt i organisationen. Först nåddes enöverenskommelse mellan som innebar atl antalröster begränsades till av producenlröslerna. Därmed begränsades vetorättenlill sådana beslul som enligl avtalet skall antas med kvalificerad majoritet.Överenskommelsen innebar vidare all organisationen skulle ha sill säte i och alt den förste exekulivdireklören skulle vara indier. Vid tredjesession diskuterades bl. a. frågan om särbehandling av deminst utvecklade . Bland de juleproducerande länderna hör Bangladeshoch lill denna kategori. Dessa problem hade behandlats vid ensärskild i , där man antagit ett handlingsprogram som bl.a.omfattade särbehandling belräffande råvaruavtal. De nordiska länderna lade nufram förslag om hur särbehandlingen skulle utformas i juleavtalet. Molbakgrund av dominerande ställning som ledande juleexporlör ställdesig övriga i konferensen deltagande länder emellertid tveksamma lill de nordiskaförslagen. Slutresultatet innebär på denna punkt alt organisationen i sinverksamhel skall ta särskild hänsyn lill ell minsl utvecklat u-land, nämligenNepal. Blandde frågor som diskuterades under tredje session kan också nämnasfinansieringen av projekt. De juleexporterande länderna önskade altorganisationen skulle kunna ta upp lån, men godtog till slut attlånefinansiering skall kunna ske endast om medlemsländer frivilligt tar pä sigansvar för länen. Inledningsvishänvisas i avtalet till FN:s generalförsamlings deklaration ochhandlingsprogram för upprättandet av en ny ekonomisk väridsordning, lillUNCTAD:s resolutioner om det integrerade råvaruprogrammet och lill delhandlingsprogram för de minsl utvecklade som aniogs avFN-konferensen i är 1981. Jutets och juleproduklernas betydelse för 1982/83:106 5 inlernalionellt samarbete för alt finnalösningar på juteproblemen förklaras komma alt främja de exporterande ländernasekonomiska utveckling. Avtalet har följande syften: a) all förbättra de strukturellaförhållandena på julemarknaden, b) atl öka jutets ochjuleproduklernas konkurrensförmåga, c) alt bibehålla och utvidga befintliga marknader ochutveckla nya marknader för jute och juteprodukier, d) alt utvecklaproduktionen av jute och juteprodukier, bl.a. för alt förbättra kvaliteten och e) all kvantitetsmässigtanpassa produktion, expori oph import till till gång och efterfrågan på världsmarknaden. Den Inlernalionellajuteorganisalionen, med säte i i , skall förverkliga de iavtalet uttalade syftena. Förutom för enskilda länder är medlemskap iorganisationen öppet för mellanstatliga organisalioner med ansvar i fräga omförhandling, godkännande och tillämpning av internationella avtal, särskiltråvaruavtal. I avtalet skall finnas tvä medlemskategorier, exportmedlemmar ochimportmedlemmar. Högstabeslutande organ i organisationen är Internationella juterädel, där allamedlemmar är representerade. Rådet skall normalt sammanträda två gångar omåret. De exporterande ochimporterande ländergrupperna erhåller vardera 1 000 röster i rädet. 150 rösterfördelas som basröster lika mellan exportmedlemmarna och resterande 850 enliglhandelsandelar. Ingen exportmedlem får dock erhålla mer än 450 röster. Mellanimporlmedlemmarna fördelas först upp lill fem basröster vardera.Importmedlemmarnas sammanlagda anlal basröster får dock inle översliga 125.Återstående röster fördelas enligt handelsandelar. Rådet skall sträva efteratt fatta enhälliga beslut. För beslul om projekt krävs kvalificerad majoritet,dvs. två tredjedels majorilet bland både exporterande och importerandemedlemmar. Övriga beslul kan las med fördelad enkel majoritet, dvs. mer änhälften av exporterande och importerande medlemmars röster. Organisationenskall ledas av en verkställande direktör. Under träffades ocksåöverenskommelse om att sekretariatet skall ha högsl åtta handläggandetjänstemän. Organisationenshuvuduppgift är projektverksamhet inom områdena forskning och utveckling,marknadsföring och produktionsrationalisering. Alla projekt skall stämmaöverens med en rad i avtalet fastställda kriterier, framställ de skall gynnahela juteekonomin och alltså fler än en juleproducent. En särskildprojektkommitté skall förbereda projekten. Organisationen skall hatvå konton, ell för förvaltningskostnader och etl för projektkostnader. Tillförvallningskonlot skall medlemsländerna bidra i förhållande lill antaletröster. Till projeklkonlot förutses medel flyta in från tre källor: från dengemensamma fonden för råvaror, då denna upprätlals. Prop.1982/83:106 6 frånandra mellanstatliga organisationer såsom ,och de regionala utvecklingsbankerna saml genom frivilliga bidrag. Organisationenskall samarbeta med FAO och andra inlernalionella organisalioner i statistiskafrågor samt samla och utge relevant information om jute. Rådetskall överväga frägor om stabilisering av priser och utbud av jute ochjuteprodukier. Rådet kan vidare överväga särskilda hjälpåtgärder för medlemmarsom är utvecklingsländer och vilkas intressen påverkas ogynnsamt av ålgärder ienlighet med avtalet. Rådet skall också "särskilt beakta elt enskilt minslutvecklat exporterande medlemslands behov" (Artikel 36 (2)). Avtaletär öppet för undertecknande lill och med den 30juni1983. Del träder slutgiltigt i krafl den 1 juU 1983 eller vid en senaretidpunkt när tre exporterande länder, som tillsammans svarar för minsl avneltovärldsexporten av jute, och 20 importerande länder, som svarar för minsl65% av nelloväridsimporlen, har undertecknat eller ratificerat avtalet. Avtaletkan träda i kraft provisoriskt om de nämnda procentsatserna uppnås genom altländer meddelar alt de kommer alt tillämpa avtalet provisoriskt. Del kan förlängas . 4 Yttrande av kommerskollegium Yttrandeöver inlernalionella juteavial har avgetls av kommerskollegium. Medhänsyn till de begränsade ekonomiska intressen har i fråga om jute ochjuteprodukier och lill all juteorganisalionen skall inriktas främst på allbistå finner kollegiet inte nägra handelspolitiska skäl föreliggaför en svensk anslutning till avtalet. Kollegiet konstaterar ocksä atl del kanföreligga en risk för dubbelarbete när det gäller slalislikinsamling, studieroch information, eftersom FAO:s mellanstatliga grupp för jute och därmed besläktadefibrer arbetat med sädana frågor. Kollegiet uttrycker slutligentveksamhet inför juteorganisationens möjlighet atl i enlighet med avtalelsartikel 14 själv genomföra projekt när andra FN-organ - exempelvis FAO,/internationella handelscenlrum (ITC), och för industriell utveckling (UNIDO) - inte har möjlighet lill del.Kollegiet befarar all juleorganisationen kan komma all kräva resurser för allefter egel bestämmande själv genomföra projekten. 1982/83:106 7 Mångau-länder är starkt beroende av sin råvaruexporl. Världsmarknadspriserna förrävaror visar ofta stora fluktuationer som återverkar pä u-ländernasexportintäkter. Utvecklingsplaner som bygger på bl. a. exportintäkter måsteofta revideras, vilket medför svåra problem för folk. Från svensksida har del länge ansetts atl internationella råvaruavtal i vissa fall kanvara lämpliga instrument all stabilisera marknaderna. Även avtal som syftar lillall utveckla produktionen och förädlingen av råvaror, förbättramarknadsinformationen m. m. kan gagna . Råvarufrägorna är etlhuvudområde för arbelel inom för handel och utveckling ().Sverige har varit en av de aktiva lill-skyndarna av del s. k. integreraderåvaruprogrammet som antogs vid konferensens fjärde session (IV) . Programmet innehåller en förhandlingsplan förprisslabiliserande avtal och andra ålgärder för 18 råvaror, däribland jute. Etlcentralt element i programmet är den s.k. gemensamma fonden med ell förstakonto för buffertlagerfinansiering och ell andra för olika utvecklingsåtgärder. Inom programmets ramnåddes överenskommelse om elt internationelll naturgummiavtal och år1980 om den gemensamma fonden. Nalurgummiavtalel Irädde i krafl är 1980.Fondavlalel har ännu ej trätt i kraft beroende på att etl lillräckligt anlalländer inle rafificerat del. Juleavtalel utgör enviktig ytterligare framgång för del integrerade råva-mprogrammel. Avtalet ärdel första som avser enbart andra åtgärder än prisslabUisering och del torde fåen stor prejudicerande betydelse i kommande förhandlingar om andra råvaror. om tropiskt timmer har inkallals lill . Den kan väntas utmynnai elt avtal med i huvudsak motsvarande innehåll som juteavtalets. Svensk biståndspolitik ärsärskill inriktad på myckel fattiga . Del har därför varit naturligtför atl aktivt stödja ansträngningarna inom atl fåtill slånd särskilda program för de minsl utvecklade . i är 1981 om dessa problem antogs vissarekommendationer om särskill hänsynslagande inom ramen för råvaruavtal. Dejuleproducerande länderna och hör båda till kategorin minslutvecklade . Under förhandlingarna om juleavtalel gjorde de nordiskaländerna betydande ansträngningar atl få särbestämmelser lill slånd förBangladesh och . Ansträngningarna försvårades dock av det faktum allBangladesh är den ledande juleexportören. Slutresultatet blev därför endast enhänvisning i avtalets inledning lill och ell uttalande iartikel 36 om särskild hänsyn fill ell minst utvecklat medlemsland, varmedavses . Situationen på jutemarknaden med som störste exportörär speciell. Förhandlingsresultatet kan därför inte väntas bli normerande förbehandlingen av de minst utvecklade inom andra råvaruavtal. 1982/83:106 8 Jaghar talat om det svenska engagemanget för del integrerade råvaruprogrammet ochför ansträngningarna alt få till stånd särskilda ålgärder för de minslutvecklade . Härtill bör läggas den omständigheten alt två av destörsta juleproducenlerna, och , är s.k. programländer i delbilaterala svenska biståndet. Kommerskollegiumhar mol bakgrund av de begränsade ekonomiska intressen som har i frågaom jute och juteprodukier funnit atl del saknas handelspolitiska skäl för ensvensk anslutning lill internationella juteavial. Om man myckelstrikt begränsar vad som skall anses vara handelspolitiska skäl kan jag delakollegiets bedömning. är i huvudsak biståndsinriklat.Råvarupolitiken är emellertid etl område där handels- och biståndspolitik mötsoch där en sammanvägning av intressen på olika områden måste göras. Jag finnerövervägande skäl tala för en svensk anslutning lill avtalet. De av kollegietpåtalade problemen bör kunna lösas inom organisationens ram och i samarbete medandra FN-organ. Dennya juleorganisationen är beroende av extern finansiering för alt fylla sinfunktion, främst från den gemensamma fonden. Denna har ännu ej upprättats ochså har förmodligen heller inle skett när avtalet skall träda i kraft den 1 juli1983. Även om man räknar med en viss tidsåtgång för att bygga upporganisationen och för projektplanering torde man inte kunna bortse från riskenatl organisationen inle kan påbörja sin verksamhel i full omfattning därför atlden främsta finansieringskällan inle är tillgänglig. Om en sådan silualionuppslår bör den diskuteras mellan medlemsländerna. Avtalethar undertecknats och skall ratificeras. finansiella förpliktelseenligl avtalet utgörs av bidraget till organisationens förvaltnings-budget. Jagberäknar detta bidrag till . för /84. Avdel anförda framgår alt jag förordar atl ansluler sig till 1982 årsinternationella juteavial. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atl 1. godkänna 1982 årsinternationella juteavial, bidrag lilljuteorganisalionens förvaltningskostnader får belasta tredje huvudtitelnsförslagsanslag B 6. Byråer för handels- och råvarufrågor m.m. 1982/83:106 9 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposilion föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har laglfram. International Agreement on and , 1982 Chapter I: Objectives Article1 Objectives ............... 13 Chapter II: Definitions Article2 Definitions ............. 13 Chapter III: Organization and Administration Artide 3 , headquar ters and stmclure of the In ternational lion ............................ 15 Article 4 Membership in the Organi zation ........................ 15 Article 5 Membership by intergovernmental organizations.. 16 Chapter IV: Article 6 Composilion of the .... 16 Article 7 Powers and functions of the Council ................ 17 Article 8 Chairman and Vice-Chair man of the Council .. 17 Article 9 Sessions of the Council .. 18 Article 10 Distribution of votes ....... 18 Article 11 Voting procedure of the Article 12 Decisions and recommen dations of the CouncU ... 20 Article 13 Quorum for the Council .. 20 Article 14 Co-operafion with other or ganizations .............................. 20 Article 15 Admission of .. 21 Article16 Executive Director and Chapter V: Priviléges and Immunities Article 17 PrivUeges and immunities 22 Chapter VI: Finance Article 18 Financial accounts . Article 19 Forms of payment ... 23 internationella avtal om jute och juteprodukter Kapitel I: Syften Artikel1 Syften .................... 13 Kapitel II: Definitioner Artikel2 Definitioner ............ 13 Kapitel III: Organisation och förvaltning Artikel 3 Internationella juteorgani salionens upprättande, säte och uppbyggnad ..... 15 Artikel 4 Medlemskap i organisatio nen ........................... 15 Artikel 5 Mellanstatliga organisatio ners medlemskap....... 16 Kapitel IV: Artikel 6 Internationella julerådets Artikel 7 Rådels befogenheter och Artikel 8 Rådels ordförande och vice Artikel 9 Rådels sammanträden ... 18 Artikel 10 Röstfördelning ....... 18 Artikel 11 Rådels omröslningsförfa- Artikel 12 Rådels beslul och rekom mendationer ............. 20 Artikel 13 Rådels beslulsmässighet . 20 Artikel 14 Samarbete med andra orga nisationer ................................. 20 Artikel 15 TUUräde för observatörer 21 Artikel16 Verkställande direktören och personalen.......... 21 Kapitel V: Privilegier och immunileler Artikel 17 Privilegier och immunileler 22 Kapitel VI: Finansiering Artikel 18 Räkenskapskonton 23 Artikel 19 Inbetalningsformer 23 Article 20 Audit and publication of Article21 Administrative Account .. 24 Article22 Special Account ..... 26 Chapter VII: Operational Activities Article23 Projecls .................. 27 Article25 Märket promotion .. 29 Article26 Cost réduction ...... 29 Article27 Criteria for approval of Artikel 20 Revision och publicering av räkenskaperna ... 24 Artikel21 Förvallningskonlot .. 24 Artikel22 Särskilda kontot ... 26 Kapitel VII: Operationell verksamhet Artikel23 Projekt.................... .. 27 Artikel24 Forskning och utveckling . Artikel25 Marknadsföring ..... . '29 Artikel27 Kriterier för godkännande av projekt ............... 29 Chapter VIII: Relationship with the for Commodities Article 29 Relationship with the for Commodities 30 KatpietVIII: Förhållandel tUt den gemensamma råvarufonden Artikel 29 Förhållandel till den gemensamma råvarufonden . ChapterIX: Consideration of Important and Article 30 Consideration of stabiliza-lion, compelilionwith syn-Ihelics and other issues .. Kapitel IX: Beaktande av vikliga frågor om jute och juleprodukter Artikel 30 Stabilisering, konkurrens med syntetmaterial och an dra frägor ................ 30 Chapter X: Slatistics, Studies and Information Article 31 Slatistics, studies and in formation ................ 31 Article32 Annual report and report on assessment and review 31 KapUel X: Statistik, studier och information Artikel 31 Statistik, studier och infor mation ...................... 31 Artide33 Complainls and disputes . Article34 General obligations of Artide35 Relief from obligations ... 32 Article 36 Differential and remedial KapitelXI: Övriga frågor Artikel33 Klagomål och tvister .... 32 Artikel35 Befrielse från skyldigheter 32 Artikel36 Särskilda hjälpåtgärder ... 33 Chapter XII: Final Provisions Article 37 Signature,ratification, acceplance and approval ... Artide 38 Depositary ............ 33 Article 39 Notificationof provisional Artide 40 Entry into force ...... 34 Artide 41 Accession .............. ... 35 Article 42 Amendments ........ ... 35 Article 43 Withdrawal ............. 36 Article 44 Exdusion ............... 37 Artikel 38 Artikel 39 Artikel 40 Artikel 41 Artikel 42 Artikel 43 Artikel 44 Avslutande bestämmelser Undertecknande, ratifika tion, anlagande och god kännande ................ ... 33 Depositarie .............. ... 33 Meddelande om proviso risk tillämpning ........ ... 34 Ikrafllrädande ......... ... 34 Anslutning ............... ... 35 Ändringar ................. ... 35 Frånlräde ................ ... 36 Uteslutning................ ... 37 Article45 Settlement of accounts with wilhdrawing or ex- cluded members or mem bers unable lo accept an amendment ........... 37 Article 46 Duration, extension and Article 47 Reservations .... 38 Artikel45 Avräkning med fränlrä- dande eller uteslutna med lemmar eller medlemmar som ej kan godkänna en av- lalsändring ........... 37 Artikel 46 Giltighetstid, förlängning Artikel 47 Reservationer...... 38 AnnexA Shares of individual exporting counlries in lolal nel exports of jute andjute products of counlries participating in the onJute and , 1981, as established for the purposes of article 40. AnnexB Shares of individual importing counlries and groups of counlries in lolal nelimports of jute and jute products of counlries parlici-pafing in the UnitedNafions Conference on and , 1981, as established for thepurposes of artide 40. TheParties to this Agreement, Recallingthe Déclaration and Programme of Action on the of a NewInternational Economic Order, Recallingresolutions 93 (IV) and 124 (V) on the Integrated Programme for Commoditiesadopled by the on Trade and Development al ilsfourth and fifth sessions, Recallingfurther the Substantial New Programme of Action for the 1980s for the LeastDeveloped Counlries, and in particular paragraph 82 thereof, RecognizingIhe importance of jute and jute products to the economies of many developingexporting counlries, ConsideringIhal close internafional co-operation in finding solulions lo the problemsfacing this commodily will further the economic development of the exportingcounlries and strengthen economic co-operation between exporting and importingcounlries, Haveagreed as follows: BilagaA Individuella exportländers andelar av den totala neltoexporlen av jute ochjuteprodukier frän dellagande länder i konferens för juteoch juteprodukier , fastställda för fill-lämpningen av artikel 40. BilagaB Individuella importländers andelar av den totala nettoimporten av jute ochjuteprodukier lill deltagande länder i konferens för juteoch juteprodukier , fastställda för fill lämpningen av artikel 40. vilkaåberopar förklaringen och handlingsprogrammet om upprättande av en ny internafioneUekonomisk ordning; vilkaåberopar de av konferens för handel och utveckling vid dessfjärde och femte sessioner antagna resolutionerna 93 (IV) och124 (V) om ell integrerat råvamprogram; vilkavidare åberopar handlingsprogrammet för 1980-talel för de minst utveckladeländerna och särskilt moment 82 i detta program; vUkaerkänner jutets och juteprodukternas betydelse för mänga exporterandeulveck-Ungsländers ekonomier; vilkaanser alt ell nära internationellt samarbete för att finna lösningar på deproblem som är förknippade med denna råvara kommer atl främja exportländernasekonomiska utveckling och stärka del ekonomiska samarbetet mellan importländeroch exportländer; harkommit överens om följande: CHAPTER I - OBJECTIVES