prop · G6031 · 1982-12-31 00:00:00 — Jag kommer i det följande att lämna förslag omsädana ändringar. regelförändringar genomförs /83 som en följd av andrariksdagsbeslut. Ändringarna rör bl.a. läromedel (prop. 1981/82:51, UbU1981/82:8, rskr 1981/82:127) vid privatskolorna, riksinternatskolorna ochBergsskolan i , tjänster och besvärsbestämmelser (prop. 1980/81:107,UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395) i fråga om privatskoloma,riksinternatskolorna och samt limplanerna och användningen avunderlaget för lärartimmar på gymnasieskolnivån (prop. 1981/82:14, UbU1981/82:5, rskr 1981/82:112) vid privatskolorna och riksinternalskoloma. Somjag tidigare nämnt fortsätter sitt arbete med fristående skolorför inte längre skolpliktiga elever. Jag har erfarit atl ett betänkande kanväntas /83. Mina förslag i det följande rörande sådanaskolor gäller frågor i vilka kommittén inte kan väntas lämna förslag och avserändringar som enligt min mening bör genomföras oberoende av resultatet avkommitténs arbete. Undervisningenpå grundskolnivå och statsbidraget till denna undervisning Enligtnu gällande föreskrifter skall privatskolorna och riksinternalskoloma tiUämpa1969 års läroplan för gmndskolan (Lgr 69), om inle regeringen på ansökan avskolans styrelse bestämmer annat. Dennya läroplanen för gmndskolan (Lgr 80) skall med vissa övergångs-anordningartiUämpas i sin helhet i samtliga årskurser i kommunernas gmndskolor fr. o. /83. Enligtriksdagens beslut (prop. 1981/82:100 bU. 12, UbU 1981/82:18, 1982/83:1 57 rskr1981/82:233) skall privatskola och riksinternatskola /83 övergå tUlLgr 80 i de delar som är möjliga inom ramen för gäUande föreskrifter omorganisation och statsbidrag. Detta innebär att de i princip skall tiUämpa måloch riktlinjer samt huvuddelen av kursplanema men övergångsvis däremot intetimplanerna. Jagföreslår att privatskola och riksintemalskola fr. o. m. /84 förgrandskolnivån skall tillämpa Lgr 80 i dess helhet med de övergångsanordningaroch undantag i övrigt som kan visa sig erforderliga. Liksom i fråga om Lgr 69bör regeringen kunna besluta om undantag för en viss skola på ansökan avskolans styrelse. Enligtdet nu gällande systemet ligger beträffande privatskolorna före-skriftema omklass- och grappindelningen tillsammans med timplanerna till grand förtimunderlaget för lärartjänster och därmed för statsbidrag till lärarlönema. F.n. fastställer SÖ antalet statsbidragsgmndande klasser i varje årskurs pågrandskolnivå. Detsamma gäller riksinternatskolas grundskola. Jaghar i det föregående redovisat mitt förslag till nytt statsbidragssystem förfristående skolor. Jag angav därvid att detta system bör lillämpas även försialsbidragsgivningen till undervisningen på gmndskolnivå bl. a. vidprivatskola och riksinternatskola men med en justering som innebär att skolomafår lika stort statsbidrag som om de har ungefär samma anlal elever somför närvarande. Jag vill här tillägga att samordning måste ske medbidragssystemet för skolornas undervisning på gymnasial nivå. Jag tänker härt.ex. på statsbidraget för rektor. Det finns för privatskolorna ochriksinternalskoloma också vissa bidrag för särskilda ändamål såsom avlöning avelevhemsföreståndare och skolhälsovård. Dessa separata bidrag bör t. v. fåbehållas. Om det visar sig lämpligt bör de delar som hänför sig tUlverksamheten på grandskolnivå byggas in i det nya bidragssystemet. Reglernaom arbetets anordning vid privatskolor och riksinteraatskolor måste anpassastUl Lgr 80 och det nya statsbidragssystemet. Del bör finnas utrymme för vissaskiUnader i förhåUande till föreskrifterna för kommunernas grandskolor. Jagföreslår en övergång lill det fria system i fråga om klasser och gmpper somgäller för kommunemas grandskolor. I stäUet för att som fastställa antaletstatsbidragsgrandande klasser i varje årskurs på gmndskolnivån får SÖfastställa vilket antal elever i varje årskurs som får ligga till grand förberäkningen av bidraget. Privatskolaoch riksintemalskola bör Uksom kommunemas gmndskolor kunna införa samladskoldag, men något särskilt statsbidrag bör i så fall inte lämnas. Äveni fråga om prakfisk arbetslivsorientering (s. k. prao) bör i princip sammaregler gäUa som för gmndskolan. Vidprivatskoloma och riksinteraatskolorna finns f. n. statligt reglerade tjänsterför lärare och skolledare. Reglema om underlag för lärartjänster Prop.1982/83:1 58 vidprivatskolorna och riksintematskolorna måste emellertid anpassas till deförändringar som följer av det föreslagna nya statsbidragssystemet. Jag avseratt återkomma fill regeringen i denna fråga. Jag vill i sammanhanget tillfogaatt jag inte är beredd atl föreslå statligt reglerade tjänster vid skolor därdet inte redan finns sådana tjänster. Vid ,HUlelskolan och de estniska skoloma bygger de nuvarande reglerna förstatsbidrag på att bidragsunderlag fastställs på gmndval av en organisafion,som följer av nuvarande läroplaner och principer för klassindelning. Det avmig föreslagna nya statsbidragssystemet avses gälla även för dessa skolor medviss justering som fiUförsäkrar bibehållen bidragsnivä. Det nya systemet bör fåfill följd att SÖ fastställer det antal elever på varje stadium pågmndskolnivån som får ligga till gmnd för beräkningen av bidraget. Beträffandeövriga regler för dessa skolor kan vissa mindre ändringar behöva göras. AUmäntdriftbidrag tUl den gymnasiala nivån Detförändrade statsbidragssystem som jag föreslagit omfattar endastgmndskolstadiet. För gymnasieundervisningen vid privatskolorna ochriksinlematskoloma bör fills vidare samma statsbidragsregler gälla som f n. FörKristofferskolans årskurser 10-12, i vilka ges undervisning på gymnasial nivå,har föreslagit att statsbidrag skall beräknas på samma sätt somför årskurs 9 vid skolan. Jag får hänvisa till mitt förslag om hur statsbidragskaU beräknas för motsvarigheten till grandskolans högstadium vid bl.a.Kristofferskolan. Bidraget för årskurserna 10-12 bör beräknas på i principsamma sätt. Enligtgällande föreskrifter för riksinlematskoloma lämnas statsbidrag till kostnaderför stödundervisning i svenska för svenska elever som kommer från utländskaskolor inom en ram av per deltagande elev och läsår. Jaganser att detta bör gälla även i fortsättningen. Det är alltså fråga om en särkildresurs vid sidan av del allmänna timunderlaget för lärartjänstgöring iriksinternalskoloraas grand- och gymnasieskolor. Riksdagensbeslut om studier och yrkesorientering i grandskola och gymnasieskola m. m.(prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115) gäller i vissa delar ävenprivatskolorna och riksinternatskolorna. Vad gäller statsbidrag till dessaskolors syo föreligger beslut endasi för /83. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 333 och 337, UbU 1981/82:18, rskr1981/82:233) kommer SÖ att för ändamålet få disponera . för fördelningmellan privatskolorna och . för fördelning meUan riksinternatskolornamed hänsyn till varje skolas antal elever på olika nivåer, varefter varje skolafår bestämma hur tilldelat belopp skall användas för syoinsatser. Prop.1982/83:1 59 Beträffandestatsbidrag för syoinsatser vid privatskolorna och riksinternalskoloma avserjag att återkomma med förslag som kan föreläggas ibudgetpropositionen 1983. Enligtsärskilda förordningar lämnas statsbidrag för pedagogisk stödpersonal vidriksintematskolorna och i . För bidraget gäller ettinvecklat system som var gemensamt för kommunernas gymnasieskolor ochriksinternatskolorna samt , men som inte längre gäller förkommunernas gymnasieskolor. Systemet bör förenklas. Enligt min mening bör detbelopp som varje skola tilldelas för /83 fä gälla även försenare budgetår efter justering med hänsyn tiU kostnadsutvecklingen. Enföratsättning är att skolan för sin gymnasiala utbildning i stort sett behållerhittillsvarande organisation i fråga om studievägar och klasser. Studievägaroch elevplatser i den gymnasiala utbildningen Förkommunernas och landstingskommunernas gymnasieskolor kommer en nyplaneringsordning att införas för tiden fr.om. Föreskrifter omgymnasieskolans planering finns i förordningen (1982:171) om elevplatser igymnasieskolan. Del nya systemet innebär bl.a. all en treårsplanering införsoch att länsskolnämnderna i stor utsträckning blir beslutande myndighet istället för SÖ. Vadgäller privatskolomas gymnasieskola föreskrivs i privatskolförordningen attvarje privatskola skall omfatta de studievägar som regeringen bestämmer. Iförordningen om riksinternatskolor föreskrivs att varje sädan skola omfattar destudievägar som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, SÖbestämmer. Enligt föreskrifter i regleringsbrev fastställer SÖ förprivatskoloma och riksinternalskoloma antalet statsbidragsgmndande klasser avårskurs 1 i utbildningar motsvarande de två- och treåriga linjerna igymnasieskolan. Enligtmin mening bör den nu beskrivna ordningen kunna gälla även i fortsättningen. Intagningsplatsemavid riksinternalskoloma och i räknas f. n. av frän dentotala ram som fastställs för elevplatser i kommunala gymnasieskolor enligtdet nu gällande planeringssystemet. Fråganhuravida ramarna för elevplatserna i kommunemas gymnasieskolor i det nyaplaneringssystemet skall bestämmas på det sättet alt de inkluderar platser förriksintematskolorna och i eller om sådana platser skallges en egen ram är av teknisk natur och bör behandlas i samband med att ramamabestäms. Jag ser inte anledning att nu gå in på den frågan. Enligtnuvarande föreskrifter skall bestämmelserna om kollegier och konferenser m. m.i 3 kap. skotförordningen i dess lydelse vid utgången av Prop.1982/83:1 60 juni1978 gälla för privatskolorna och riksinternatskolorna i tillämpliga delar.Likartade föreskrifter finns för i . Nuvarandeordning innebär bl. a. följande skillnader i förhållande lill systemet förkommunernas grundskolor och gymnasieskolor. Del syslem för elev- och föräldrainflytandesom har fastlagts i 2a och 2b kap. skolförordningen saknar motsvarighet förprivatskolorna, riksinternatskolorna och i . I dessaskolor finns kollegium i stället för personalkonferens. Arbetsenhelskonferensersaknas (det finns inga föreskrifter om arbetsenheter i privatskolas ochriksinternatskolas gmndskola). Ämneskonferenser är obligatoriska iprivatskolorna, riksinternalskoloma och i . Klassrådsaknas i dessa skolor. Särskilda sammankomster om syo är obligatoriska iprivatskolorna och riksinternatskolorna. Det finns föreskrifter om altbiblioteksnämnd kan inrättas vid privatskolorna och riksinternatskolorna.Elevvårdskonferenser saknas såsom särskild konferens i privatskolorna,riksinternatskolorna och i . För en privatskola ellerriksintemalskola med gymnasie-skolulbildning och i ärsamarbetsnämnd ett obligatoriskt organ. avgör frågor omavstängning och förvisning av elev från skolans gymnasieskola. I övrigt ärsamarbetsnämnden ett rådgivande organ, liksom i kommunernas gymnasieskolor. Detfinns föreskrifter om elevmedverkan i olika organ vid de berörda skolorna, mendessa föreskrifter avser endast elever pä den gymnasiala nivån och endastklasskonferenser, ämneskonferenser och samarbetsnämnder. Vissaskäl kan tala för att man för privatskolorna, riksinternatskolorna ochBergsskolan i har ett enklare system än del som gäller för delallmänna skolväsendet. Jag vill i sammanhanget också erinra om att skolförfatlningsutredningeni har lagt fram delbetänkandet (DsU 1982:5) Konferenser i skolan.Betänkandet innehåller förslag till ändringar i konferenssystemet för i förstahand det allmänna skolväsendet. Ändringarna innebär bl. a. förenklingar.Belänkandet remissbehandlas f. n. Jaganser alt samarbetsnämndernas befattning med frågor om avstängning ochförvisning bör upphöra. Sådana frågor bör handhas av skolans styrelse på sammasätt som gäller inom det allmänna skolväsendet. Ireglerna för konferenser bör för privatskolorna och riksinternalskoloma görasendast sådana ändringar som är en naturlig följd av övergången fill Lgr 80. Detbör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöravilka ändringar som är lämpliga. I övrigt föreslär jag inga ändringar ireglerna för konferenser vid privatskolorna, riksinternalskoloma ochBergsskolan i i avvaktan på ställningstagande fillskolförfaltningsutredningens förslag. Prop.1982/83:1 61 12 Vissa frågor beträffande specialskolan och sameskolan Ävenför de stathga skolformema specialskolan och sameskolan behövs en viss översynav regelsystemen i enlighet med vad som fömtsälts i budgetpropositionen 1982(prop. 1981/82:100 bU. 12 s. 226). Förbam som på gmnd av synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada inte kanfölja undervisningen i gmndskolan finns en särskild skolform, nämligenspecialskolan, som staten är huvudman för. De gmndläggande bestämmelserna omspecialskolan finns i skollagen. Närmare föreskrifter finns ispecialskolförordningen (1965:478). Regleringen för specialskolan bygger iprincip på regleringen för grandskolan. Vissa skiUnader är nödvändiga medhänsyn bl. a. till elevemas handikapp och det förhåUandet att skolformen ärstatUg. Sameskolanär en statlig skolform i vilken samers barn och, om särskilda skäl föreligger,även andra bam fär fullgöra skolplikten. Föreskrifter om sameskolan finns isameskolförordningen (1967:216). Regleringen för sameskolan bygger i princippå regleringen för gmndskolan. Vissa skUlnader befingas av att undervisningenmeddelas på svenska och samiska och skaU beakta frågor av betydelse för samemaskultur och levnadsförhållanden. Härtill kommer skillnader som beror på attskolformen är statlig. av regleringen för specialskolan och sameskolan anknyter tiU vad somtidigare har gällt för grandskolan. Enligtnuvarande föreskrifter gäller som läroplan för specialskolan och sameskolan1969 års läroplan för grandskolan med vissa avvikelser och tillägg. Regeringenhar i budgetproposifionen 1982 (prop. 1981/82:100 bU. 12 s. 281 och 289)förordat att specialskolan och sameskolan /83 skall övergå dll Lgr80 i de delar som är möjliga inom ramen för gällande föreskrifter omorganisation och medelstilldelning. Detta innebär i princip att mål ochriktlinjer samt huvuddelen av kursplanema men däremot övergångsvis intetimplanema skall tillämpas. har godkänt regeringens förslag (UbU1981/82:17, rskr 1981/82:232). Regeringenhar lagt fram förslag fill sädana ändringar i skollagen som enligtregeringens mening bör träda i kraft (prop. 1981/82:167). Vissaav dessa ändringar avser 28 a §, som innehåUer bestämmelser om specialskolan.Ändringarna utgår från att specialskolan i enUghet med förslaget ibudgetpropositionen till skUlnad från gmndskolan under en övergångstid kommeratt behälla vad som fortfarande kan kallas studievägar. regeländringar för specialskolan och sameskolan genomförs inför Prop.1982/83:1 62 läsåret1982/83 som en följd av andra riksdagsbeslut. Ändringarna rör bl. a. läromedd(prop. 1981/82:51, UbU 1981/82:8, rskr 1981/82:127) samt tjänster ochbesvärsbestämmelser (prop. 1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395). Iövrigt kommer reglema för specialskolan och sameskolan alt kvarstå i principoförändrade inför /83. Kvar finns bl.a. sådana föreskrifter omarbetets anordning och konferenser m. m. som följer ett mönster som gällde förgrandskolan före . Förslagom ändringar fr. o.m. Jagföreslår att specialskolan och sameskolan fr. o. m. /84 skallfiUämpa Lgr 80 i dess helhet med de jämkningar som föranleds av dessaskolformers särskilda karaktär och med de övergångsbestämmelser som kan visasig erforderliga. EnligtLgr 80 förekommer inte olika studievägar. Lgr 80 bygger på ett annat system ochen annan terminologi. I stället för olika studievägar skall det på högstadietfinnas möjligheter fill studieval genom tUlvalskurser och genom altemativkurser(en aUmän och en särskUd kurs) i engelska och matemafik. Med hänsyn till dettabehövs vissa ändringar i 28 a § skollagen. Jag redovisar dem ispecialmotiveringen. /84 måste också bl.a. reglema om arbetets anordning anpassas fiUdet system som Lgr 80 innebär. Dessa regler finns f. n. främst ispecialskolförordningen och sameskolförordningen. De utgörs till en del avhänvisningar till skolförordningen i nuvarande eUer äldre lydelse. Det börankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra hurregelanpassningen skall utformas. Enligtnuvarande föreskrifter skaU vissa av bestämmelserna om koUe-gier ochkonferenser m. m. i 3 kap. skolförordningen i kapitlets lydelse vid utgången avjuni 1978 gälla för specialskolan och sameskolan i tillämpliga delar. Nuvarande ordning förspecialskolan och sameskolan innebär bl. a. följande skillnader i förhåUandefill systemet för kommunemas grundskolor. Det system för elev- ochföräldrainflytande som har fastlagts i 2 a och 2 b kap. skolförordningen saknarmotsvarighet för specialskolan och sameskolan. I dessa skolformer finnskollegium i stället för personalkonferens. Arbetsenhetskonferenser saknas (detfinns inga föreskrifter om arbetsenheter). Ämneskonferenser är obligatoriska ispecialskolan och sameskolan. Klassråd saknas där. Det finns inga föreskrifterom elevmedverkan i olika orgn i specialskolan. Däremot finns det särskildabestämmelser om samarbetsnämnder i sameskolan. I en samarbetsnämnd ingårföreträdare för eleverna och deras föräldrar. Somjag nämnt har skolförfatlningsutredningen lagt fram förslag om vissaändringar i konferenssystemet för bl. a. det aUmänna skolväsendet. I avvaktanpå ställningstagande fill skolförfattningsutredningens för- Prop.1982/83:1 63 slagbör ändringarna i reglerna för specialskolan och sameskolan begränsas tUl vadsom framstår som en naturUg följd av övergången tiU Lgr 80. Del bör ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vUka ändringarsom är lämpliga. 13 Ikraftträdande m. m. Somjag nämnde redan inledningsvis, bör de ändringar i skoUagen som föranleds avmitt förslag träda i kraft den Ijuli 1983. Frågan om behovet av särskildaövergångsanordningar behandlar jag i specialmotiveringen. Ävende nya reglerna i fråga om statsbidrag bör träda i kraft den 1 juli 1983.Detsamma gäller som jag redan uttalat de regeländringar i övrigt för de nustatsunderstödda fristående skolorna och för sameskolan och specialskolan somjag föreslår för att anpassning skaU ske till de förändringar som har skett förgrandskolan och gymnasieskolan. Det bör få ankomma på regeringen eUer myndighetsom regeringen bestämmer att avgöra vUka övergångsanordningar som kan behövas. Skolförfattningsutredningenhar i sitt belänkande (DsU 1982:5) Konferenser i skolan utgått från att de nyaregler som utredningen föreslår skall kunna träda i kraft den 1 juh 1983. Detär för tidigt att ta ställning till om och i så fall när utredningensförslag bör genomföras. De förslag rörande konferenser som jag har lagt fram idet föregående och som alltså avses träda i kraft den gäller sådanaförändringar som är en naturlig följd av skolomas fullständiga övergång tUl Lgr80 fr. o. m. /84. Om det med anledning av utredningens förslagvisar sig lämpligt att redan tUl genomföra längre gåendeförändringar får hithörande frågor tas upp på nytt. Ienlighet med var jag nu anfört har inom upprättatsförslag tUl lag om ändring i skoUagen (1962:319). Lagförslagetbör fogas tiU regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 6. 15 Specialmotivering till lagförslaget Somjag redan nämnt avser jag alt ta upp frågan om en ny skoUag, somkan träda i kraft tidigast den I juli 1983.1 det sammanhanget behandlar jagdels skolförfattningsutredningens förslag i betänkandet (Ds U 1981:4)Skollagen, dels vissa ytteriigare förslag rörande skollagen. Prop.1982/83:1 64 sådantförslag är det som har lagts fram av i betänkandet (Ds U 1980:3)Enskild undervisning enligt 35 § skollagen. Ett annat förslag som jagåterkommer tiU rör 39 § skollagen och problematiken kring tvångsmedel förskolpliktens fullgörande. Det är ett förslag från skoladministra-fiva kommittén(U 1978:17) i promemorian Decentralisering och förenklingar av vissaskoladminislrativa frågor (PM 29 daterad ). Delagbestämmelser som jag nu föreslår avses träda i kraft . Jagfår i rådande läge utgå från att den nuvarande skollagen fortfarande gällervid den lidpunkten. Det bUr därför nu ett förslag fill lag om ändring i denlagen. Mittlagförslag ulgår från den lydelse skoUagen kommer att ha , omriksdagen i de delar som här är av intresse bifaller regeringens nyligenframlagda förslag om ändringar i skollagen enligt prop. 1981/82:167. Deändringar som föreslås i skollagen begränsar sig lUl följande. Ilagens inledande kapitel görs vissa smärre ändringar med hänsyn bl. a. till attbenämningen fristående skola införs (en ny paragraf, 3a§, och ändringar i 6 §). Minaförslag rörande skolpHktens fullgörande i fristående skolor föranlederändringar i 33 och 34§§ samt tre nya paragrafer, 33a, 34a och 34b §§. Härtillkommer följdändringar i 10, 36 och 39a§§. Vadjag har förordat angående bl.a. fillsynen över undervisningen för skolpliktigai de fristående skoloma föranleder tre nya paragrafer i 9 kap., 50a-50c §§.Härtill kommer en följdändring i 21 §. I 28a § görs ändringar med anledning av att specialskolan enligt vad jag /84 helt skaU gå över lUI systemet enligt den nya läroplanen förgmndskolan (Lgr 80). I 6§i dess nuvarande lydelse föreskrivs i första stycket att med skola avses ilagen grandskola, specialskola eller gymnasieskola, om inte annat anges. Dennaförklaring flyttas nu till den nya 3 a §. Ett skäl tiU detta är att ordet skolai dess angivna speciella betydelse används redan i 4 och 5 §§. Ett annatskäl är mitt förslag att termen fristående skola i fortsättningen skallanvändas i skollagen såsom beteckning för skolor med enskild huvudman. Termenbör lämpligen förklaras i samband med att den speciella betydelsen av ordetskola anges. Förklaringar och definitioner bör naturligen sammanföras i ensärskUd paragraf och inte stå i 6§, som också innehåller annat. Medhänsyn till sistnämnda synpunkt bör också i 3 a §, och inte som i 6§, angesi vilken betydelse ordet föräldrar används i skollagen. Det innebär alt andrastycket av 6§ upphävs. 1982/83:1 65 F.n.används i skollagen uttrycken enskild skola och - på ett enda ställe, nämligeni 33§ - offentlig skola. Varken det ena eller det andra uttrycket förklaras ilagtexten. Det är helt klart att enskild skola inrymmer fall där huvudmannen ären enskUd fysisk eller juridisk person och att offentlig skola inrymmer falldär verksamheten bedrivs med statligt, kommunalt eUer landstingskommunalt huvudmannaskapi offendigrättsliga former. Vad man emeUertid kan fråga sig är huravida enskola som med en offentlig huvudman drivs i samma former som gäller förenskilda skall karaktäriseras som offentlig skola eller som enskild skola. Enannan fråga som mot bakgrand av skollagens reglering kan ställas är i vad månstaten eller en kommun eller landstingskommun får driva en skola förskolpliktiga elever i privaträttsliga former. Frågorna torde f. n. saknapraktisk betydelse. Nuvarande regelsystem utesluter emellertid inte alt enskola för skolpliktiga elever har en offentlig huvudman utan att för den skuUdrivas i en form som är kännetecknande för offentlig verksamhet. Sålunda kan enkommun enligt förordningen (1970:333) om riksintematskolor i samma form som enenskild driva en riksinternatskola. Den av landets två riksintematskolor somhar en kommun som huvudman bedriver emellertid undervisning endast pågymnasial nivå. Denproblematik som jag nu har berört får övervägas i samband med tiUkomsten av enny skollag. Mittförslag till definition av frislående skola innebär av naturliga skäl inlenågon begränsning lUl skolor med undervisning på grandskolnivå. Men i och medatt termen i skollagen enligl mitt förslag används endast i bestämmelser omskolor med sådan undervisning får termen, såvitt gäller tillämpningen avskollagen, prakfisk betydelse endasi för dessa. Debestämmelser som handlar om fristående skolor fömlsälter för sin tillämpningatt den som driver verksamheten kan ta ansvar för denna inför det allmänna ochinför dem som anlitar skolan. För verksamheten måste alltså finnas en ansvarighuvudman som har rättskapacitet, dvs. som enligt rättsordningen kan harättigheter och skyldigheter.