prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Den totala volymen avsäkerhetsforskningen bör enligl inspekfionen bibehållas på nuvarande nivå.Områdena människamaskin och systemanalys kommer all ges oförändrad högprioritet under /84. Under /83 är medelsramen förkärnsäkerhetsforskning 36,9 milj. kr., då . för de lokalasäkerhetsnämnderna har frånräknats. Därtill kommer 2,4 milj. kr. av ickeförbrukade medel ursprungligen avsedda för arbeten i samband med deltagandel iINFCE. Den totala ramen för kärnsäkerhelsforskning är således 39,3 milj. kr.under budgelårel 1983/83. För /84 förutses alt etl flertalprojekt genomförs i internationelll samarbete. Dels beroende på dettaförhållande, dels lill följd av fördyringar genom bl.a. ökade lönekostnader hos konsulter och inomforskningsorganisationer erfordras enligt inspektionen en uppräkning avkostnadsramen med 3,7 milj. kr. lill 43 milj. kr. Med bidragen tillsäkerhetsnämnderna äskar inspektionen därför 43,8 milj. kr. Lokala säkerhetsnämnder vid kärnkraftverken Lokala säkerhetsnämndervid kärnkraftverken inrättades (prop. 1980/81:25 s. 48-51, NU1980/81:23, rskr 1980/81:112). 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 158 derna skall enligt sin instmkfion (1981: 10)bl.a. följa och informera om säkerhetsarbetet vid kärnkraftverken. Förinnevarande budgetär har för nämndernas verksamhel under detta anslag beräknats800000 kr. Inspektionens samladeansvar för kärnsäkerhelsforskningen ger goda möjligheter all överblicka pågåendeoch planerad forskningsverksamhet. En sådan överblick ger i sin lur grund förall samordna och prioritera sådant forskningsarbete som är av särskild vikl förinspektionens lillsyns-och kontrollverksamhet. Den av inspektionen inUieradeforskningsverksamheten är en fömtsättning för att inspektionen skall kunnabedriva en effektiv tillsynsverksamhet. Medelsramen förkärnsäkerhetsforskningen bör räknas upp med 5,0 milj. kr. För lokalasäkerhetsnämnder vid kärnkraftverken beräknar jag för nästa budgetär elloförändrat medelsbehov av sammanlagt . De ställningstagandensomjag redovisat innebär sammanfattningsvis atl jag för den verksamhet somfinansieras över anslagel under /84 beräknar 42,7 milj. kr.Anslagel tillförs medel frän kärnkraftproducenterna genom avgifter. Det bördärför liksom för innevarande budgetår föras upp med ett formellt belopp av1000 kr. för nästa budgetår. Med hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår all lill Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning för /84 anvisa ett reservationsanslag av1 . Åtgärder för hantering av radioaktivtavfall 1981/82 Reservalion 7 513241 1982/83 Anslag 1000 1983/84 Förslag 1000 Över anslagel, som lasupp med ell formellt belopp av , redovisas kostnader vid nämnden förhantering av använt kärnbränsle. Nämnden skall enligl sininstruktion (1981:672) bl.a. följa utvecklingen på kärnenergiomrädel, särskillvad gäller använt kärnbränsle och radioaktivt avfall frän della samlavveckling och rivning av reaktoranläggningar. Den skall vidare avge förslagtill de avgifter som reaktorinnehavarna skaU eriägga lill staten och svara fören betryggande förvaltning av inbetalade avgifter. Nämnden skall sålunda prövafrågor om utlåning och ersättning lill reaklorinnehavarna av inbetaladeavgifter. Nämnden skall även svara för viss komplellerandeforsknings- och Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet utvecklingsverksamhet rörande hantering avanvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall frän della och lämna en översiktöver de ålgärder som kan behövas för atl övervaka och kontrollera slutförvar. Förslagen i nämndens anslagsframställning liksommitt förslag lill förändringar för budgelårel 1983/84 framgår av följandesammanställning. Beräknad ändring 1983/84 Förvaltningskostnader (varav löner) Lokalkostnader Projektmedel (1293 000) Nämndens verksamhetfinansieras från de avgifter som uttas av reaktorinnehavarna med slöd av lagen(1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m.Dessa avgifter skall säkerställa finansieringen av omhändertagandel av del användakärnbränslet och framlida rivning av kärnkraftverken. Reaktorinnehavama låterell av dem gemensamt ägt förelag. (),svara för de ålgärder för hantering och förvaring av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall från della, vilka inte är direkt knutna till verksamhetenvid kärnkraftanläggningarna. Enligl lagen (1981:669)om finansiering av framlida utgifter för använt kärnbränsle m. m. skall planerupprättas för verksamheten och dess finansiering. Planerna skall ses överärligen. Sådana planer har upprättats första gången . skall dessverksamhel i huvudsak utgöras av övergripande studier kompletterade medforskning som syftar lill all bredda statens beslutsunderlag. En avgift las ut på frånkärnkraftverken levererad elektrisk energi för att täcka de framlidakostnaderna för all ta hand om det använda kärnbränslet och för all rivakärnkraftverken. Avgiften har varit per kWh. Nämnden harmed ledning av föreliggande planer och utifrån en beräkning av väntadkärnkraftproduklion saml långsikliga analyser av kostnadsutvecklingen lämnatförslag lill avgiftens storlek för . Nämnden har vidare iskrivelse till regeringen föreslagitatl en ordinarie tjänst med beteckningen p inrättas för överdirektören ochnämndens chef. Enligl de principer somgäller för hanteringen av kärnkraftens radioakliva avfall bör samtligakostnader för avfallets hantering bäras av dem Prop.1982/83; 100 Bilaga 14 Industridepartementet . somger upphov till dessa, dvs. gäller även statenskostnader för hanteringen av avfallet. Regeringen har den16 beslutat all den avgift som las ul på frånkärnkraftverken levererad elkraft även skall vara per kWh.Avgiften skall täcka de kostnader för atl ta hand om det användakärnbränslet och för all avveckla och riva kärnkraftverken som svarar motproduktionen av elkraft . Regeringen har vidare givit nämnden förhantering av använt kärnbränsle i uppdrag atl utreda vissa frågor rörandeavkastningskrav på de fonderade avgiftsmedlen. Som framgår aysammanställningen beräknar jag utgifterna för nämnden till . Anslagel bör liksom las upp med ett formellt belopp av . I enlighet mednämndens förslag bör en ordinarie tjänst med beteckningen p inrättas för chefen vid nämnden. Med hänvisning lill vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen att vid använt kärnbränsle inrättaen ordinarie tjänst för nämndens chef med beteckningenp, 2. till Åtgärder förhantering av radioaktivt avfall för budgelårel 1983/84 anvisa ell reservationsanslagav . Statens vattenfal||Sverk: Kraftstationer m.m. 1981/82 Ulgift 2867798000 Reservafion 334675000 1982/83 Anslag '2873475000 1983/84 Förslag 3 219000000 ' Varav 37,5 milj. kr. över finansfullmaklen enligtregeringsbeslut . inrättades som affärsdrivande verk och fick sin nuvarandeorganisafion (prop. 1981/82: 125, NU 1981/ 82:53, rskr 1981/82;405). Vattenfallsverkelhandhar enligt sin instruktion (1982:705) statens krafl-verksrörelse OQh därmedsarnmanhängande verksamhel, handhar kanalrörelsen vid TroUhätte kanalverk, verkar för en rationellelenergiförsörjning inom riket, uppför och driver självt eller i samverkan med andra anläggningar för el-eller värmeförsörjning, bedriver forsknings- och utvecklingsverksamhet förenergiförsörjriing samt utför demonstralionsan-läggningar. Verket ombesörjerberedskapsplanläggning av rikels elenergiförsörjning. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 161 Vallenfallsverketbeslutar om leverans av elenergi från verkels anläggningar ochfastställer avgifter för sådan leverans. Anläggningar och byggnader som behövsför verksamheten uppförs av verket. Utgifterna förvattenfallsverkels investeringar bestrids f.n. dels från reservationsanslaget : Kraftstationer m.m.,dels genom medel som i övrigt ställs lill verkels förfogande. Vattenfallsverkelförvallar statens aktier i elproduktionsbolagen ,, AB Bergslagens Gemensamma ,, , , AB Grylforsen,AB Kattstrupeforsen, , , , , och AB Umeforsen. Vattenfallsverkelförvallar dessutom statens aktier i distribulionsbola-gen ,, , , (), , , ochVikbolandets . Härutöver har vallenfallsverket aktier iGötakrafl AB, , AB Kärnkraftulbildning, , , Svenska , och . () förvaltarvattenfallsverkel indirekl aktierna i dislribufionsdollerbolagen ,, AB , , , , AB , ,, AB och AB Ange saml i de s. "inlressebolagen" , , , AB ochÖsthammars i vilka bolag äger minori-letsandelar. TUlgångarna inomkrafiverksrörelsen uppgick till sammanlagt ca 33430milj. kr., varav ca 27895 milj. kr. hänförde sig till naturtillgångar ochanläggningar milj. kr. till lager och förråd och återstoden till poster av finansiell nalur. Sedanskulderna frånräknats var behållningen ca 29646 milj. kr. Kraflverksrörelsensresultaträkning framgår av följande sammanställning (i milj.kr. 11 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet Ränta på disponerat stats- kapital i procent av do = Kapital bundet iidrifttagna anläggningar ' Häri ingår förinventarier * Varav 335 Mkravser utbetall driftbidrag till Rörelsens intäkter /82 uppgick lill 9227 milj. kr., en ökning med 629 milj. kr.jämfört med driflstaten. Fast engrosförsäljning överensstämde med beräkningarnai driflstaten medan delaljförsäljningen blev 99 milj. kr. högre än driftstalen.Överskridandet beror, fömtom på en viss volymökning, på att den höjning avlågspänningslarifferna som genomfördes inle var medräknad idriflstaten. Den tillfälliga kraftförsäljningenöversteg, trots ell lägre genomsnittspris, beräkningarna i driflstatenberoende på en slörre försäljningsvolym. Transileringsinläkterna blev 22 milj.kr. högre än i driflstaten. Arbeten ål utomståendeöversteg driftstaten med 450 milj. kr. och uppgick lill 1904 milj. kr. Poslenbestår i huvudsak av verkets bygg- och driflentreprenad för (). Motsvarande belopp ingår bland rörelsens kostnader p. g.a. all arbeten ål utomstående fr.o.m. budgelårel 1981/82 bmltoredovisas.Överskridandel berodde huvudsakligen på störte kärnbränsleanskaffning änberäknat lill FKA. Rörelsens kostnader blevsammantaget 1020 milj. kr. högre än driflstaten och uppgick lill 6704 milj.kr. Produktions- och distribulionskoslna-derna översteg driflstaten med 474milj. Anledningen lill överskridandet beror främst på problemen medånggeneratorerna i och på devalveringen av den svenska kronan hösten1981. Ringhalsproblemen har medfört ökade kostnader med cirka 170 milj. kr. ochkursförändringarna på utländska lån har fördyrat kraflinköpen från Forsmark medcirka 180 milj. kr. Ökade avskrivningar inom FKA samt retroaktiva avsättningarför 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet kärnkraftens framlida kostnader har ökal kostnaderna med110 milj. kr. Arbeten åt utomstående blev 450 milj. kr. högre och administrations-, utvecklings- ochförsäljningskostnader 96 milj. kr. högre än i driflstaten. Avskrivningarenligt plan, som från och med /82 ingär i rörelseresultatet,uppgick lill 703 milj. kr. Årels kalkylmässiga avskrivningar uppgick lill 1 502 milj. kr. Skillnadenmellan dessa och planenliga avskrivningar redovisas sombokslulsdisposition. FinansieUa ochextraordinära poster innebar en resultalförbällring med 806 milj. kr., 235milj. mer än vad som fömtsättes i driflstaten. Förbättringen beror ihuvudsak på högre ränteintäkter från verkets räntebärande konto hosriksgäldskonloret. Verkel har under budgelårel 1981/82 erhållit ersätlning förfördyrad kraftproduktion på grund av försenad idrifttagning av kärnreaklor med 187 milj. kr. Kommunala skatter uppgick under budgelårel 1981/82 fill250 milj. kr. Årels ränta pådisponerat statskapital redovisas lill 1428 milj. kr., vilket motsvararfastställt avkastningskrav, 10,på i medeltal disponerat statskapital som ärbundet i idrifttagna anläggningar. Årets överskott utöver avkastningskravet146 milj. kr., har avsatts till disponibla medel. Antalet anställdahar under de senasie sex åren varierat mellan ca 12 150 och 11150. Undersamma period har verkels personal fått en ändrad sammansällning. Medan antaletanställda inom anläggningsenhelerna -främst byggnadsarbetare - har minskat medca 1 500, har antalet tjänstemän i driftorganisalionen för värmekraftproduklion och iadministrafionen ökalungefär lika myckel. uppgick antalet anställda lill 11 975personer. Den nedåtgåendetrenden inom den byggnadslekniska anläggningsverksamheien fortgår. Totalt bedömsantalet egna anställda inom verkets samtliga verksamhetsområden behövaminska med ca 2000 under 1980-lalet. Endasi en mindre del av denna minskning tordekunna genom naturlig avgång. Hur den totalaelkonsumtionen inom del statliga avsättningsområdet inklusiveöverföringsförlusler har utvecklat sig framgår av följandesammanställning. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 164 fastaelleveranser uppgick under /82 till ca och ökade med 6%jämfört med /81. Verkets leveranser lillindustrin ökade med 1,mellan budgetåren 1980/81 och 1981/82. Ökadeleveranser föreligger tUl industrigrupperna massa- och pappersindustri,verkstäder samt kemisk industri. Betydande nedgång uppvisar cementindustrinsaml elhyllor och stålverk. Inomkommunikationssektorn ökade vattenfallsverkels leveranser /82 med1,jämfört med budgetåret innan. Försäljningen till kraftföretag ökade /82 med 7,. Leveranserna fill återdistributörer, som är dendominerande kategorin, ökade med 8,. Leveranserna inom vattenfallsverkelsegna detalj-distributionsområden ökade med 12,. Försäljningen av fast kraftlill förelag utom landet minskade . Produktionen av elenergi /82 ivattenfallsverkels egna vat-lenkraftanläggningar uppgick till mol 27,2TWh budgelårel innan, vilket i bägge fallen är lägre än medelårsproduklionenbaserad på årsserien 1940-70. Produktionen i kärnkraftverken uppgick fill 18,3TWh, vilket är av den totala krafttillförseln och innebär en ökning med 2,1TWh jämfört med närmast föregående budgetår. Ökningen är främst en följd avidrifttagningen av . Produktionen av el i egnafossileldade anläggningar var den lägsta och uppgickfill . Kraflulbylet med de övriga nordiska länderna resulterade i ennettoimport av . Vattenfallsverkelsinvesleringsanslag och medelsförbrukning redovisas iföljande sammanställning (kr. Ingående Anslag Medels- Utgående 1979/80 675 837 1830000 1962750 543087 1980/81 543087 1882050 2184664 240473 1981/82 240473 2962000 2867 798 334675 Frän reservationsanslagetStatens vallenfallsverk: Kraflslafioner m. m. hade för /82anvisats . varav på tilläggsbudget I 355 milj. kr. samt 109 milj.kr. över finansfullmaklen för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Den för sammaår fastställda investeringsramen var 3023,5 milj. kr. Beloppet bestod avföreslagen ram om 2509,8 milj. kr. 1980/81:90, av reserverade medelfrån budgelårel 1980/81 om 49,7 milj. kr., under budgelårel 1981/82 beviljademedel på tilläggsbudget I (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381och prop. 1981/82:25, NU 1981/82:18, rskr 1981/82:126) om 355 milj. kr. samlsärskiU anvisade medel för sysselsältningsfrämjande åtgärder om sammanlagt 109milj. Prop, 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 165 1anslagsframställningen för /84 behandlar statens vallenfallsverkinledningsvis vissa allmänna energifrågor. Utvecklingen under1981 och därefter har alltmer befäst uppfattningen, atl deninternationella oljemarknaden svängt över i en konjunktur med överskott pä oljaoch stabila eller vikande priser. har inträffat trots atlvärldsproduktionen av råolja gäll ned med . Den fallandeefterfrågan torde i hög grad vara en konsekvens av de på mindre än etldecennium tiofall stegrade oljepriserna med energisparande och övergånglill andra bränslen i konsumenlländer och hos enskilda förbmkare som följd.Även en allmän dämpning av aktivitetsnivån i världsekonomin i slort har lett liU minskadefterfrågan. Situationen företervid en första anblick flera drag som påminner om förhållandena under 1950- och60-lalen, då bl. a. säkerheten i en prisslabil oljelillförsel, frånsett ell parkorta kriser, aldrig på allvar äventyrades. Den avgörande skillnaden kan återföras tillstrukturella förändringar på oljemarknaden där producentländerna, bl.a. inomOPEC, själva tagit över råoljeproduktionen. Denna styrs i ökande grad avnationella intressen. Även om denationella intressena ibland - även inom OPEC - kan vara motstridiga, representerar de totalt settetl gemensamt kartellinlresse, i viss månfrikopplat från och i konflikt med de fria marknadskrafter, som i övrigt styr oljemarknaden. Detta medför enuppenbar risk för ökad instabilitet.Oljemarknaden har blivit känsligare för störningar i produklionsledet ochför ändringar i efterfrågan. En väsentlig fråga är hur den registrerade,globala eflerfråge-minskningen beror på den internationella lågkonjunkturen.Vissa bedömningar ger vid handen all de svaga konjunkturerna haft minsl lika storbetydelse som besparings- och ersällningsåtgärder med mer permanent effekt. Skulle såvara fallet kommer efterfrågan alt öka starkt i en högkonjunktur och oljemarknaden atl svänga pånytt. Genomfördabesparings- och ersällningsåtgärder i oljekonsumenllän-derna torde dock i viss ulslräckning habidragit till all skapa en bättre balans päoljemarknaden. Även i framliden kommer åtgärderna all bidra till atl dämpa efterfrågan och härigenom verkaåterhållande på oljejjri-serna. Denkortsiktigt låga priskänsligheten för olja kan också leda lill mycket drastiskaprisfall med överskotlsulbud. Den senasie tidensutveckling, vad gäller oljeförsörjningen, bör emellertid inle las som motivför all slå av på taklen när del gäller minskningen av oljeberoendet.Myckel talar för atl den långsikliga utvecklingen innebär sfigande oljeprisertrots omfallande oljesparprogram i konsumenlländerna. Ett annat viktigtskäl är alt oljepriserna är höga jämfört med priset på andra bränslen, t. ex. kol. För atl besparings-och ersällningsåtgärder även ska verka dämpande på den långsiktigaoljeprisutvecklingen, mäste de genomföras inlernalionellt. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 166 bör bidra genom atl för sin del fullfölja denfastställda energipolitiken, vars främsta mål är all reduceraoljeberoendet. Beträffande försörjningen med bränslen anför verkel. ochForsmarks Kraftgmpp AB:s (FKA) behov av nalumran är täckt helt t.o.m.1984 och lill . Under innevarande budgetår skallupphandlingsarbelet fortsätta för att nå en full behovsläckning t.o. Spolmarknadspriselpå nalumran ökade kraftigt under slutet av 1970-lalel och minskade /81 förall stabilisera sig på en nivå kring /kg. De stora överskott av uran som finns påvärldsmarknaden gör altspotprisel förväntas bli relativi . ochFKA:s behov av anrikningstjänsler är täckta genom långlidskonlrakl med USDepartment of Energy för leveranser fram lill mitten av 1990-lalel. I avseende påkolförsörjningen samverkar vallenfallsverket med andra potentiella storförbrukare av kol inomSvenskt . , som är en avde fyra aktieägarna i konsortiet, har begärt och av övriga ägare iprincip beviljats utträde ur samarbelel. Utvecklingen påelområdel har lett till all planerade ubyggnader för kolbaserad kraft skjutils yllerligare framåt iliden. Vattenfallsverkel förutser därför för egen del - frånsett eventuellsamproduktion i kommunala kraftvärmeverk - icke någol kolbehov förränmol mitten av 1990-lalet. För övrigaintressenter i kolkonsortiet och speciellt för som representerarde kommunala koUnlressenlerna är försörjningsbehovet mera näraliggande. Upphandlingen avolja för verkels behov sker genom Svenska (), som vattenfallsverkeläger till . Verkets försörjningsin-Iresse har väsentiigl minskats som en följd avelproduktionssyslemels uppbyggnadoch förväntade utnyttjning. Vattenfallsverkel aktualiserar därför frågan om sitt ägarengagemang i SP. Omstaten vill utnyttja vallenfallsverketsom organ för delägande i statlig företagsverksamhet på oljeom-rådel, förklarar verkel sig berett härtill, underförulsällning att engagemanget ejmedför någon ekonomisk belastning för verkets kunder. Beträffande elprisernas framtida utveckling anförverkel. Under 1970-lalelökade energipriserna snabbare än inflationen och oljepriserna ökade snabbareän elpriset. Medan oljepriserna ökade med en faktor 8 ä 9, ökade elpriset med enfaktor 3 å 4 som konsumentprisindex ökade 2,5 gånger. Delta har stärktelenergins roll inom uppvärmningsseklorn. gerelvärme en klart lägre uppvärmningskoslnad än oljevärme i nyproducerade småhus. Vidkonvertering lill elvärme i befintliga småhus ger elvärme oftast lägre driftkostnader änoljevärme. I slörreanläggningar är elpriset till en elpanna av samma storleksordning som driftkostnaderna i en ijockoljeeldadhelvallencenlral. 1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 167 uppvärmningssystem med både olja och elvärme kan i mångafall ge ekonomiskalösningar. Elpriset torde under1980-talel utvecklas i stort sett i takt med inflationen. Detta innebär oförändraderealpriser. En angelägen åtgärd enligt vattenfallsverket för allfullfölja den fastställda energipolitiken all minska oljeberoendet är allbygga ut fastbränsleeldade kraflvärmeverk i så slor utsträckning sommöjligl. Utbyggnadernabegränsas dock av fjärrvärmesyslemens nuvarande storlek och framlida utbyggnad. Andra åtgärder t. ex.installation av fastbränsleeldade hetvallencentraleroch värmepumpar, spillvärmeulnyttjande och besparingsåtgärder är framför allt angelägna i små tjärrvärmesyslem. Lönsamheten för sådana ålgäder är i allmänhet inle likagod i stora fjärrvärmesyslem medfastbränsleeldade kraftvärmeverk. Oljeersällningen för småhus bör i första hand genomföras genom en fortsatt övergångtill elvärme. Om konverleringengenomförs så atl de vattenburna systemen och nuvarande eldningsanläggningar bibehålls och ersättsav kombipannor uppslår ingen låsning till elt framtida elulnylljande. Beträffande en fortsatt vallenkraflulbyggnad framhållerverket alt man i förra årels anslagsframstäUning föreslog atl ell nyttbeslutsunderlag skulle las fram för all på nytt pröva förutsättningarna för enfortsalt vattenkraftutbyggnad. Motiven för denna framställning var bl.a.tveksamhet lill om av riksdagenangiven målsättning för vattenkraftutbyggnad om och senare kan uppnås med gällanderestriktioner. Frågan om fortsattvattenkraftutbyggnad har behandlats av civilutskotlet med anledningav ett anlal motioner i frågan. I en motion föreslogs en allsidig utredning om hur elt ökalvatlenkraftlillskoti kan åstadkommas samtidigl som en positiv omdaning avnaturmiljön säkras. log beslul enligl civilulskollelsförslag. Enliglvattenfallsverkel har ovissheten rörande förutsättningarna för en fortsaltvattenkraftutbyggnad ökal . Verkel anser därför all det ärangeläget och tillfredsställande atl den av föreslagna utredningen kommer till slånd. Vattenfallsverketutarbetar en plan för forskning, utveckling och demonstration (FUD).Den senasie femårsplanen, som fastställdes , avser perioden /83-1986/87.Enligl planen avser vallenfallsverket atl av driftmedel salsa i genomsnitt 104 milj.kr./år på forskning och utvecklingunder femårsperioden. Till skillnad frånföregående femårsplan ingår nu inle några medel för medfinansiering avProjekt (KBS) saml Programrådet för radioaktivt avfall (Prav). KBSingår nu som en självständig avdelning inom () somäven övertagii Prav's verksamhel. I den tidigare femårsplanen, som i genomsnitt omfallade ca 100 milj.kr./är, var denna finansiering beräknad lill knappt 30 milj. kr./år. Den senaste femärsplanen innebär all satsningen på de nuingående delarna ökats med drygt 30 milj. kr./år. Prop.1982/83:100 Bilaga 14 Industridepartementet 168 Utvecklingsarbetetär liksom tidigare uppdelat på fem huvudområden. Satsningen på dessa områden underfemårsperioden uppgår i genomsnitt lillföljande belopp: - Energiomvandlingsleknik 24 milj. kr./år - Nyenergiteknik och rationell energianvändning 54 milj. kr./år - Elteknik 12 milj. kr./år - Elektriskaenergisystem 4 milj. kr./år - Byggnads-och materialteknik 10 milj. kr./år 104 milj. kr./år "Nyenergiteknik och rationell energianvändning" har ägnats speciell uppmärksamhet, ochden ekonomiska ramen i femårsplanen har ökats från ca 20 lill ca 54milj. kr./år.