prop · G60323 · 1982-12-31 00:00:00 — De sakkunniga föreslogatt en särskild kurs i förebyggande åtgärder mot brand (FörebyggandeII) skulle anordnas som en vidareutbildning för brandmästare. Enligt förslaget skulle kursen omfatta nio utbildningsveckor.Vidare föreslog de sakkunniga att de brandmästare som skulle inneha befattning som brandchefeller vice brandchef skulle komplettera sin brand-mästarutbildning med en särskild förvaltningsutbildning.Denna utbildning som föreslogs omfatta tioutbildningsveckor skulle enligt förslagetgenomföras som samundervisning med brand-. I sina förslag tillny brandmästarutbildning har arbetsgruppenutgått .från brandmästarenshuvudfunktion som kvalificerad utryckningsledare. Arbetsgruppen anser att denbrandmästare som har genomgått den nya utbildningen måste komplettera sina kunskaper när det gällerförebyggande brandförsvar och förvaltningskunskapom han avser att söka befattning som brandchef ellervice branddief. För att tjänstgöra sombesiktningsbrandmästare krävs endast vidareutbildning i förebyggande brandförsvar. Arbetsgmppen liar övervägt vem som börvara huvudman för brand-mästarmis utbildning i förebyggande brandförsvar och förvaltningskunskap. De sakkunniga föreslog att utbildningen skulle ombesörjas av högskolanoch administreras av statens brandnämnd.Enligt arbetsgruppens förslag skall emellertid högskolan vara huvudman för brandingenjörsutbildningen.Eftersom innehållet i kurserna Förebyggande II och förvaltningskunskap utgör en del av brandingenjörsutbildningen ärdet enligt arbetsgruppens mening naturligt att dessa kurser anordnas av högskolan. Arbetsgruppen förutsätter attvidareutbildningen av brandmästare kanges parallellt eller integrerat med ingenjörsutbildningen.I viss omfattning bör den kunna anordnas i form av s.k.distansundervisning. Detta innebär attstudiema kan bedrivas delvis på hemortenoch delvis i högskolans lokaler. Prop.1982/83:23 107 Kursen i förebyggandebrandförsvar. Förebyggande II, bör enligt arbetsgruppens mening hasamma omfattning () och innehållsom motsvarande utbildning förbrandingenjörerna. Kursen skall ge erforderligakunskaper för sädan brandsyn, ritningsgranskning och rådgivning som det ankommer päbrandchef att utföra. En brandmästare som har genomgått derma kurs kan således tjänstgöra sombesiktningsbrandmästare. För tillträde till kursen FörebyggandeII skall enligt arbetsgruppens meningkrävas genomgången brandmästarutbildning. Antalet nybörjarplatserbör vara 30 . Enligt arbetsgruppens mening är det nödvändigt, inte minst från rättssäkerhetssynpunkt, att kunskaperna i förvaltningskunskap utökas för den brandmästaresom avser att söka tjänst som brandchef eller vice brandchef. Arbetsgruppen anser att brandmästamas vidareutbildning i förvaltningskunskap bör ha samma kunskapsinnehålloch omfattning som brandingenjöremas (ca 10veckor). För att bli antagen till utbildningenskall enligt arbetsgruppens mening krävasatt eleven har gått igenom brandmästarutbildning och Förebyggande II. Antalet nybörjarplatserbör vara 15 . 1982/83:23 108 6 UTBILDNING AV PERSONAL INOM SOTNINGSVÄSENDET Inom varje kommun finns ett eller flera sotningsdistrikt.Varje distrikt förestås av en skorstensfejarmästare.Antalet distrikt minskar successivt genom sammanslagningar. Inom överskådligtid beräknas antalet distrikt kunna minskatill omkring 300. är det ca 2 100 personer verksammainom sotningsväsendet. Därav är ca 440skorstensfejarmästare. Utbildningen av personal inom sotningsväsendet sker förnärvarande i form av traditionell lärlingsutbildning hos en skorstensfejarmästare. Lärlingsutbildningenavslutas i princip med gesällklassenvid statens brandnämnd. Gesällklassen omfattar och genomgås efterminst arbete inom skorstensfejaryrket. Lärlingsutbildningen kan kompletteras med frivilliga lärlingskurser om tvä veckor. Utbildningen kan därefterbyggas pä med mästarklass () vid brandnämnden. Tillträdetill mästarklass förutsätter genomgången gesällklass.Utbildningen anses frän branschens sida vara alltför teoretiskt inriktad och komprimerad. Vid sidan av derma utbildning anordnas i gymnasieskolan entvåårig specialkurs för skorstensfejare. Undervisningen bedrivs sominbyggd utbildning och antalet intagningsplatser till kursen är 16. Utbildningen är förlagd till . Även om kursen äröppen för elever fränhela landet kommer i praktiken de flesta eleverna från Storstockholmsomrädet. Bl.a. på grund härav har specialkursen en begränsad betydelse förrekryteringen till och utbildningen föryrket. Prop.1982/83:23 109 Sedan är 1941 harstatens brandnämnd och dess föregångare varithuvudman för utbildningen av skorstensfejare.Detta har motiverats av det mått av förebyggande brandförsvarsom ingår i skorstensfejarens yrkesutövning, bädenär det gäller eldstadsbesiktningar och sotningsuppgifter.Sambandet med räddningstjänstutbildningen har i viss mån minskat genom att de båda yrkesområdenahar utvecklats åt olika häll. finns beröringspunkter inom de mera teoretiska delarna av utbildningarna.Tyngdpunkten i skorstensfejamas verksamliet förskjuts emellertid alltmer mot energihushållningens område.Innehållet i utbildningen måste därför delvis ges en annan inriktning . De sakkunniga konstaterade att utvecklingen inom uppvänraiings-och ventilationsomrädet under senare århar gått mycket snabbt och fört med sig komplicerade system och konstruktioner.De förändringar som har skett har enligt de sakkunniga skapat ett klartuttalat behov av breddning och fördjupning avinnehållet i utbildningen för skorstensfejare. Dessutom ansåg sig de sakkunniga kunna konstatera ett ökande behov av kategorin föimän/verkmästare, vilket skulle motivera en särskild utbildning för dessa. De sakkunniga föreslogmot bakgrund härav att personal inom sotningsväsendet skulle få kompetensutbildning på fyra nivåer,nämligen: - anställningsutbildning på arbetsgivarens ansvar - grundutbildninghos statens brandnämnd i två perioder (sju resp. ) - teknikerklass(arbetsledare) hos brandnämnden (ätta veckor) - ingenjörsklass hos brandnämnden (). Mot bakgrund av utvecklingen under senare är inom sotningsväsendetsarbetsfält har kraven pä personalen skärpts.Förutom kunskaper i sotnings- ochrensningsteknik krävs numera större insikter äntidigare i husbyggnadsteknik samt värme- 1982/83:23 110 Behovet av kunskaper om skildafysikaliska och kemiska förlopp har ökats. Kännedomom de bestämmelser i brand- ochbyggnadslagstiftningen som har betydelse för.yrkesområdet krävs nu liksom . Vidare behövs kunskaper om förebyggande åtgärder mot brand. Arbetsgruppen anser att samma skäl som talar fören samordning av räddningstjänstutbildningen med annan utbildning i samhället gällerför skorstensfejarutbildningen. Pä samma sättsom när det gäller räddningstjänsten bördärför skorstensfejarutbildningen inordnas i gymnasieskolan och högskolan. Arbetsgruppen anser vidare att iskorstensfejarutbildningen bör ingå en särskildteknikerutbildning med statens brandnämndsom huvudman. Den utbildning arbetsgruppen föreslår framgår av följandeskiss. I GRUND- [ SKOLA I ,. (STATENS BRANDNÄMND) DRIFTS- ' INGENJÖRS-I UTBILDNING i Prop.1982/83:23 112 6.3 Utbildning av skorstensfejare Liksom när det gäller den grundläggandeutbildningen av brandmän måste det beaktas att samliälletsträvar mot att yrkesutbildning avungdom bör ske i gymnasieskolan. En decentraliseradstudieorganisation är att föredra av praktiska skäl. Arbetsgruppen anser därför att den grundläggandeutbildningen av skorstensfejare böranordnas inom gymnasieskolan. Skorstensfejaryrket ärett traditionellt hantverksyrke. Arbetsgruppen har övervägt olika möjligheter att inordna skorstensfejarutbildningen igymnasieskolan. Med hänsyn till att rekryteringen tillyrket är så liten - endast ca 60 skorstensfejare - ärdet inte möjligt att knyta utbildningen till någon befintlig linje. Lösningen att låta skorstensfejarutbildningen blien specialkurs direkt efter förefallerinte heller realistisk. Den nuvarande specialkursen i har visat siginte kunna locka elever från landet i övrigt. Ytterligare en möjlighet skulle kunna vara att anordnaskorstensfejarutbildningen som en högrespecialkurs som bygger på genomgången tvååriggymnasieskola. En sådan lösning har förordats av i dess remissyttrande över de sakkunnigas betänkande. Til] skillnad fränbrandmannayrket har det emellertid varit vissa svårigheter att rekrytera personal till skorstensfejaryrket. Mot dennabakgrund kan enligt arbetsgruppens mening krav pä genomgängen gymnasieskola verka hämmande pårekryteringen. Arbetsgruppen har ocksäövervägt gymnasial lärlingsutbildning. Sådan utbildning fåranordnas med stöd av förordningen (1980:533) om försöksverksamhetmed gymnasial lärlingsutbildning. Utbildningeninnebär att den som är anställdhos ett företag också är elev igymnasieskolan. Genom företagets försorg färeleven utbildning för ett visst yrke enligt föreskrifter som meddelas av skolmyndigheterna. Sävälgrundutbildning som färdigutbildning skall kunna förekomma. Grundutbildningen skall ge grundläggande kunskaper och färdigheter, medan färdigutbildningeninnebär fördjupning av kunskaperna och Prop.1982/83:23 113 Utbildningen i företaget kan pä olika sätt varvas med mera traditionella studier i gymnasieskolan. Gymnasial lärlingsutbildningsyftar till att ge de kunskaper och färdighetersom krävs för att kunna börja utöva yrket. Utöverde rent yrkestekniska kunskaperna och färdigheternaskall utbildningen i företaget ge erforderlig insikt om frågor som rörmiljö, arbetarskydd, försäkringar,arbetsmarknadsparternas roll och uppgift, medinflytande och jämställdhet samtden lagstiftning som reglerar dessa frågoroch övriga förhållanden på arbetsplatsen. Eleven skall sä längt möjligt ges tillfälleatt delta och medverka i uppgifter som kan levandegöra och befästainsikterna i dessa frågor. I propositionen (1979/80:145) om gymnasial lärlingsutbildning påpekade föredraganden att de reguljära studievägarnatill gymnasieskolan inte kan tillgodose utbildningsbehovet för verksamhetsområdendär rekryteringsbehovet är förhållandevis lågt.Enligt föredragandens uppfattning borde lärlingsutbildningens individuella utformning, möjligheten till geografisk spridning avintagningsplatsema och det förhällandet att intagningen kan ske vid olikatidpunkter pä året medföra att lärlingsutbildningen blir ett värdefullt komplement till övriga studievägari gymnasieskolan. Enligt arbetsgruppens mening är skorstensfejarutbildningen väl lämpad för gymnasial lärlingsutbildning,.arbetsgmppen anser det värdefullt att den gymnasiala lärlingsutbildningen ger en möjligliet till decentraliserad utbildning. Lärlingsutbildningen bör enligt arbetsgruppens mening omfatta totalt . Den teoretiska undervisningen kan ges i form avs.k. varvad utbildning, vilket innebäratt viss utbildning ges som koncentrerad undervisning och viss utbildning somen brevkurs i hemorten. En elev som redan har genomgått en föryrket lämpad linje inom gymnasieskolan bör enligt arbetsgruppens mening kunna befrias frän delar av den g)'mnasiala 8 1982/83. 1982/83:23 114 Denkoncentrerade undervisningen i allmännaämnen sker vid gymnasieskola. Denrena yrkesutbildningen ges i sotningsdistrikt eller gymnasieskola pä hemorten. Förvissa delar av den rena yrkesutbildningen kan det behövas speciella lärarkrafteroch särskild utrustning. Detta behov bör i sä fall liksomhittills tillgodoses genom att utbildningen i dessa delar äger rum vid en institution som har de ifrågavarande möjlighetema. Arbetsgruppen anser att den kursplan som de sakkunniga föreslog börtjäna som underlag när utbildningen läggsupp. Det bör ankomma på skolöverstyrelsenatt utforma utbildningen efter samrådmed berörda myndigheter ocharbetsmarknadens parter. En gymnasial lärlingsutbildningav nu skisserat slag kan finansieras inom befintliga kostnadsramar för sädanutbildning. 6.4 Utbildning av tekniker inom sotningsväsendet De sakkunniga konstaterade ett ökande behov av kategorin förmän/verkmästare inom sotningsväsendet och föreslog att en särskild teknikerutbildning skulle införas. Arbetsgruppen finner ingen anledning att frångå detta förslag. En sådanutbildning ökar förutsättningarna för en naturlig genomströmning inom yrket. Denna utbildningsnivå kan inte uppnåsenbart genom fortbildning. Arbetsgruppen anser att utbildningen av tekniker bör koncentreras päsädana frågor som rörden tekniska sidan av yrkesverksamheten. Däremotanser arbetsgruppen att den utbildning i arbetsledning, personalansvar, företagsekonomi m.m. som ges personal i förmans- och andra arbetsledande befattningar intebehöver ingå i teknikerutbildningen. Orsaken härtill äratt denna utbildning inte onödigtvis bör belastas med inslag där det redan finns ett betydande utbud av kurser på olika hälli samhället. Mot denna bakgrund anserarbetsgruppen att teknikerutbildningen börkunna genomföras på sex Prop.1982/83:23 115 Den börsåsom de sakkunniga föreslog dimensioneras för 25 elever . Arbetsgruppen har övervägt frågan omhuvudman för teknikerutbildningen. bedriver f.n. utbildning avpersonal för sotningsväsendet och nämndenhar stor vana vid att organisera utbildning. Även om en viss förskjutning från räddningstjänsten mot energihushållningens område har ägt rum, börbrandnämnden vara huvudman för teknikerutbildningen. Genom detta ställningstagande utesluter arbetsgruppen inte att deti framtiden kan visa sig att annan änbrandnämnden är lämpligare somhuvudman. De merkostnader förde enkilda företagare som den nya teknikerutbildningenorsakar har inte föranlett några erinringar under remissbehandlingen av desakkunnigas förslag. Vid överläggningar medföreträdare för arbetsgivarna har understrukitsvikten av att teknikerutbildningen genomförs. 6.5 Utbildning av skorstensfejarmästare De energiproducerando, energikonsumerande och miljöpåverkände anläggningarnasdriftsäkerhet och driftekonomi ökar i betydelse. Kraven på dessa anläggningarsunderhåll och skötsel skärps.Som har påpekats har det skett - och kommeratt ske - en allt större förskjutning av skorstensfejamas verksamhet mot energihushållning. Detsamma gäller naturligtvis ocksä i ännu högre grad för skorstensfejarmästarna.Detta förhällande bör påverka utformningen av den framtida skorstensfejarmästarutbildningen i högre grad än vad de sakkunniga föreslog. Behovet av utbildade skorstensfejarmästare har av de sakkunniga beräknats till 15 om året.Arbetsgruppen, som delar denna uppfattning, har undersökt möjligheternaatt samordna skorstensfejarmästarutbildningenmed annan eftergymnasial teknisk utbildning. I högskolan anordnas sedan tvåår en 1982/83:23 116 tvåårig utbildning för drift- och underhällsteknisk personal, driftteknikerlinjen. Efter genomgången utbildning har de studerande utbildningsmässiga förutsättningar att efter något års yrkesverksamhet självständigt kunnaansvara för drift- och underhåll av enklare energi-, miljö- och fastighetstekniska anläggningar. Vid komplexa anläggningar av sådantslag skall de studerande ha den förståelse förtekniska processer som behövs för att kunna ansvara för drift- ochunderhåll av delsystem. De skall vidare iarbetsledande funktioner kunna samverka med andra. Driftteknikerutbildningen inleds med företagsförlagd praktisk utbildning. Därefter följerett teoriär vilket även innefattar laborationer. Studieinriktningarfinns nu bl.a. i kraft- och värmeteknikoch i fastighetsteknik. Antalet nybörjarplatser,ca 300 innevarande budgetär, är fördelade på sju orter. Förtillträde till driftteknikerutbildningengäller de allmänna behörighetskravenför högskolan. Vidare krävs kunskaperi matematik motsvarande två årskurser på tvåårig linje i gymnasieskolan samt maskinteknik motsvarande två årskurser på drift - och underhållsteknisk linje (särskilt behörighetskrav). Förden som inte uppfyller behörighetskraven finns det möjlighet att inom den kommunala vuxenutbildningen läsa kurser som ger de nödvändiga kunskaperna . Arbetsgruppen anser att det utbildningsbehov som kan förutses i frågaom skorstensfejarmästarna kan tillgodoses inom ramen för driftteknikerutbildningen. Arbetsgruppen föreslår därför attskorstensfejarmästarutbildningen knyts an tilldriftteknikerutbildningen i högskolan. Förslaget innebärför den enskilde större valfrihet närdet gäller studieort, möjlighet till påbyggnadsutbildning(tvåårig driftingenjörsutbildning) och en vidgad arbetsmarknad pä sikt. Enligt arbetsgruppens mening bör det undersökasom utbildningen bör anordnas som en särskild studieinriktning inom drifttekniker linjen.Visst kunskapsinnehåll - bl.a. om lagstiftningen på Prop.1982/83:23 117 området - är speciell förskorstensfejarmästarutbildningen. Det bör ankomma päuniversitet- och högskoleämbetet att läggafram förslag i denna fräga. Arbetsgruppen utgår från att ämbetet i förekommandefall även tar upp frågan om dimensionering och lokalisering. Även om arbetsgruppen nu inte kan förutse behovet av en särskild inriktning inom driftteknikerlinjen har medel för utbildningen beräknats i kapitel 9. Arbetsgruppen anser att tekniker och skorstensfejarmästare börerbjudas fortbildning på motsvarande sätt som föreslås för brandbefälet. bör bli huvudman för denna fortbildningsverksamhet. Den bör anordnas lokalt eller regionalt. Prop.1982/83:23 118 Arbetsgruppen har i det föregående behandlat organisationen av enny utbildning inom räddningstjänstområdetoch för skorstens feja rväsendet. Därvidhar de tillträdeskrav som bör gälla för olika delar av utbildningen tagits upp.Naturligtvis aktualiserar en förändrad utbildning ocksä de behörighetskrav som bör gälla för att upprätthälla en viss befattning. Även om arbetsgruppens uppdrag har gällt utbildningsfrågorna,har gruppen ansett att behörighetsfrågorna i någonmån bör beröras i ett avslutande kapitel. Det är dock med hänsyntill arbetsgruppens egentliga uppgift inte någonfullständig genomgång. Dessa frågorhör i huvudsak samman med genomförandet av reformen. Enligt arbetsgruppens mening bör de därför övervägas närmare i detsammanhanget. Dagens brandförsvarsutbildningär i stor utsträckning en s.k. kompetensutbildning. De sakkunniga önskade behällakompetenskraven och i vissa fall utvidga kraven till att omfatta flerutbildningar . Utvecklingen i samhället gårmot att avskaffa formella kompetenskrav. Arbetsgruppen anser därför attformella krav pä viss utbildning bör vara förbehållna vissa speciella befattningar. Arbetsgruppen har understrukit att den som leder en utryckningsstyrka inom brandförsvaret måsteha utryckningsledarutbildning. Detta gällerallt befäl. Den som handlägger förvaltningsärenden angåendedet förebyggande brandförsvaret mästeocksä enligt arbetsgruppens mening hautbildning för detta. Beroende pä uppgiftemas art skall därför krävas att befattningshavaren har gått igenom någonav kurserna Förebyggande I eller Förebyggande II. Befattning som brandchef eller 1982/83:23 119 vice brandchef kräverenligt arbetsgruppens mening antingen brandingenjörsutbildning eller brandmästarutbildningkompletterad med kurserna Förebyggande II och förvaltningskunskap. Skorstensfejarmästaresom också har arbetsuppgifter med myndighetsutövning börenligt arbetsgruppens mening ha gåttigenom den föreslagna högskoleutbildningen för att kunna utses till skorstensfejarmästare för sotningsdistrikt. Under .en övergångstid börnuvarande brandmästarexamen utgöra tillräckligbakgrund för befattning som brandchef ellervice brandchef. Äldre utbildning för skorstensfejarmästarebör också vara tillräcklig för tjänst som skorstensfejarmästare.Även äldre förmansutbildning och kursema för deltidsbefälbör jämställas med motsvarande utbildningenligt arbetsgruppens förslag. Enligt arbetsgruppens mening bör i vissa fall ställasupp krav på praktisk erfarenhet för att fäuppehålla viss tjänst. Brandingenjörenskall ha minst ett ärs anställning i brandtjänstinom brandförsvar innan han fär tjänstgöra som utryckningsledare. I tjänstgöringen fär inte inräknasden tre veckors praktik som arbetsgruppen har föreslagit som bakgrund till studierna. Arbetsgruppen anser att också för tjänst som skorstensfejarmästare börställas krav pä praktisk sotningstjänst inom sotningsdistrikt . Prop.1982/83:23 120 Arbetsgruppen anser det angeläget att de' föreslagnautbildningama kan påbörjas . I sina beräkningarutgår arbetsgruppen från att år1982 fattar ett principbeslut om det nya utbildningssystemet. Efter statsmakternas beslut krävs omkring ett årsarbete innan den nya utbildnirtgen kan börjafungera. skall läroplaner för gymnasieskolan och komvux samt utbildningsplanerför högskolan utarbetas. Kursplaner förhögskoleutbildningen måste tas fram. måste ocksä utarbeta nya kursplaner. De författningar som berörs av den förändrade räddningstjänstutbildningen måsteöverarbetas. 8.1 Tidsplan förgenomförandet m.m. Arbetsgruppen räknarmed att all ny utbildning kan starta hösten1983. kan äldre utbildning upphöra med.undantag för brandmannaklassen hos statens brandnämnd. Denna måste fortsätta till dess gymnasieutbildade brandmän finr.s att tillgå pä arbetsmarknaden. Arbetsgruppen beräknar att brandmannaklassen kan upphöra tidigast vid slutet av /85.Ifråga om den nya utbildningen avskorstensfejare, tekniker och skorstensfejarmästare uppkommer inte några genomförandeproblem. Den nya brandmannautbiIdningen som inleds kommer förmodligen inte att från början kunna anordnas på alla de 15-20 platser som arbetsgruppen aiser önski'ärt för att åstadkommaen tillräcklig regional spridning.Arbetsgruppen utgår emellertid från att en sådanspridning skall uppnäs inom ett eller därefter. Prop.1982/83:23 121 De första gymnasieutbildade brandmännen kommer att läiraiaskolan , Även om vissa av eleverna i första årskullenvid den tidpunkten skall göra sin första värnpliktstjänstgöring, kommerandra elever att söka anställning. Nyanställningav outbildade brandmän kan successivt upphöra efter vårterminen1984 och utbildningen i brandmannaklassen hos statens brandnämnd sluta hösten1985. Brandmannaklassen enligt nuvarande ordning bör enligt arbetsgruppens mening i princip hanuvarande längd och innehåll så länge den pågår. Statens brandnämndbör dock vara oförhindrad att görade förändringar av studieinnehållet somutvecklingen kan kräva och som kan genomföras inom befintliga anslagsramar. De föreslagna utbildningsvägarna utryckningsledarutbidning, Förebyggande I och brandmästarutbildning skall stå öppna för dem som i dagslägetskulle gä igenom närmast motsvarande utbildning. Personal av olikakategorier som önskar förbättra sintidigare genomförda utbildning bör hänvisas tillden föreslagna fortbildningen. Dennaskall stå öppen för allt befäl inom den kommunala räddningstjänsten. Högskoleutbildningen av brandingenjörer förutsätts starta med övriga utbildningsvägar . Detta gäller ocksåvidareutbildningen av brandmästare ikurserna Förebyggande II och förvaltningskunskap.Dessa kurser ingår först i ett senare skede av brandingenjöremas kursplan. Enligt arbetsgruppens mening hindrar detta inte att sådan vidareutbildning skall kunna erbjudas brandmästare redan under första läsåret. 8.2 Decentralisering och samordning Arbetsgruppen har föreslagiten långtgående decentralisering av den av statens brandnämnd bedrivna utbildningen genom att utnyttjagymnasieskolan, komvux, civilförsvarets anläggningar och andra resurser. Emellertid hararbetsgruppen därvid konstaterat att endecentralisering till civilförsvaretsutbild- Prop.1982/83:23 122 ningsanläggningarknappast är fullt genomförbar utan att räddningstjänstutbildningen förfred och krig har en gemensam huvudman. Tidpunkten när detta kan ske ärdet inte möjligt att uttala sig om . Intill dess en förbrandförsvar och civilförsvar gemensam utbildningsorganisation kan byggasupp mäste utbildningen hos statens brandnämnd bedrivas i stort sett i nuvarande former och på nuvarande platser. Under denna första fas av genomförandet kan det bli erforderligt att i viss mån anpassa studie-innehållet till de resurser som stårtill buds inom nuvarande organisation.