prop · G60320 · 1982-12-31 00:00:00 — Postutdelningsdistrikteni tätorter ökas efter hand som bebyggelsen växer ut. fanns7229 brevbäringsdistrikt (7 114). Postenskontorsnät består f. n. av nära 1 900 postkontor, i huvudsak belägna itätorter. Vidare finns ca 2700 lantbrevbäringslinjer. Landsbygden betjänasockså av ca 400 postställen. I utpräglad glesbygd förmedlas både försändelseroch betalningar via s. k. postväskor. Antaletpostkontor i tätorter har totalt sett ökat som en följd av denfortgående flyttningen från landsbygd till tätort. Trotsatt kundunderlaget på landsbygden minskar, förbättras landsbyg- Skr.1982/83:20 21 denspostservice totalt sett. utökades lantbrevbäringsnätet med ca3000 km och den totala linjelängden vid slutet av året uppgick, därmed till205000 km. Totalt betjänades ca 648000 fasta hushåll ochca 190000 tillfälliga hushåll av lantbrevbärare. Postgirouppdrageni kassorna har minskat något under budgetåret medan antalet insättningar ochuttag på PKbankskonton har ökat med 3,. Idecember 1980 tecknade Posten.kontrakt med Kungl Teatern, i om bokning av teaterbiljetter. Under våren1982 kan postkunderna börja hämta biljetter på ca 400 postkontor över helalandet. Flera projekt pågår som syftar till att Postens "datorer",postkassamaskinerna, skall kunna utnyttjas i samverkan med andra intressenterän t. ex. teatrarna. Postgirotshuvuduppgift är att förmedla betalningar, medverka till att betalningarunderlättas och i övrigt främja ändamålsenliga betainingsme-toder. Postgirotsin- och utbetalningar förmedlas av postkontoren och lantbrevbärarna. Härutöverkan betalningsuppdrag mellan konton sändas direkt till Postgirot för bokföring(s. k. gireringar). Enväsentlig del av Postgirots verksamhet är entreprenadverksamhet som utförs åtPKbanken. Underbudgetåret har 119539 st (106609) nya postgirokonton öppnats. I februari 1981registrerades det miljonte kontot. Antaletbetalningar via postgirokontona ökade under budgetåret (3) till 330miljoner, varav 184 miljoner var inbetalningar, 41 miljoner utbetalningar och105 miljoner gireringar. Gireringarna fortsatte därmed att öka sin andel av dettotala antalet betalningar. Det förmedlade beloppet steg (15) tUl 3361miljarder kronor. Postgirots andel av det förmedlade beloppet på giromarknaden(betalningar via post- och bankgi-rosystemen) är nu 86,(87,1). Underbudgetåret bokfördes på personkontona 79 miljoner (71) transaktioner till ettbelopp av (130). gjordes sammanlagt 20miljoner (21) insättningar och uttag på PKbankens sparkonton som öppnats påposten. Postverketär ett av landets största företag med ansvar för närmare vart hundradearbetstillfälle i . Antalet anställda uppgick vid mitten av budgetårettiU 63577 personer (62097). Av dessa var 40,(40,2) anställda på deltid.Uttryckt i årsarbetskrafter var personalstyrkan under budgetåret i genomsnitt48070 (47080) vilket innebär en ökning med . Posten anlitar dessutom ibegränsad omfattning entreprenörer för vissa posttransporter. 1982/83:20 22 Rörelseintäkterna i postverket uppgick /81 till (5953,4). Därav utgjordeportointäkterna, inkl ersättning förtjänstepost, 3 (3518,8) och avgifterna i tidningsrörelsen (383,9).Personalkostnaderna uppgick till 5 (4559,9). Efterextraordinära poster och bokslutsdispositioner uppgick överskottet till 162,4miljoner kronor (162,1). Enligt gällande förräntningskrav skall postverketinleverera (53,9) till statskassan, vilket motsvarar enförräntning för året (9,25) på det av staten tillskjutna kapitalet.Resterande del av överskottet, (108,2) föreslås bli avsatttill konsolideringsfonden. Den snabba teletekniska utvecklingen kommer med aUsannolikhet att förändra det nuvarande kommunikationsmönstret. Konkurrensen,framför allt på brevmarknaden, skärps och effekterna på posttrafiken kan blibåde positiva och negativa. Med det nya taxesystemet räknar Posten med att nåmarknadsmässiga fördelar, främst genom större möjligheter att garantera snabbbefordran av den viktiga posten och därmed ge kunderna en bättre service. Detnya taxesystemet har inneburit nackdelar - främst av övergångsnatur - förvissa kunder. Systemet kommer därför att ses över. Marknadens reaktioner iövrigt kommer helt naturligt att bli föremål för särskild uppmärksamhet denärmaste åren, eftersom syftet med taxeomläggningen är att ökakonkurrensförmågan och stimulera till ökad posttrafik. Efterfrågan på de traditionella betalningstjänster somidag bär upp kassaverksamheten tenderar att avta. Posten möter denutvecklingen med att söka finna nya uppdrag för postkassorna ochlantbrevbäringen. Jämsides med detta fortsätter rationaUseringen ocheffektiviseringen. Dessa åtgärder ger tillsammans goda möjligheter att också iframtiden ge kunderna en bra kassaservice via ett väl utbyggt nät av postkontoroch lantbrevbäringslinjer. Översikt 1980/81 1979/80 (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 1980/81 1979/80 Skr.1982/83:20 23 SJär ett affärsdrivande verk, som bedriver gods- och persontrafik på järnväg samtbusstrafik och fäijetrafik. Kompletterande verksamhet bedrivs inom ett antaldotterbolag. SJ:sbannät omfattade vid slutet av /81 järnvägi huvudspår, vilket var av de svenska järnvägarna. SJs busstrafiktrafikerade en våglängd av . Vagnparkenför järnvägstrafiken bestod av ca 42900 godsvagnar med en lastkapacitet på 1,3milj ton samt drygt 2000 person- och motorvagnsfor-don med ca 109000sittplatser, 6600 sovplatser och 3400 platser i liggvagnar. Busstrafikenombesöijdes med ca 1 400 fordon. Tillden i samarbete med utländska järnvägar drivna färjetrafiken bidrog SJ med tågfärjor på lederna och Malmö-Köpen hamn. Denpågående konjunkturavmattningen under verksamhetsåret medförde en kraftigdämpning av efterfrågan på järnvägstransporter av gods. Det var framför alltexporten av den lappländska järnmalmen samt inrikestrafiken som drabbades.Bakom nedgången i inrikestrafiken låg också stmkturförändringarna inom järn-och stålindustrin med bl.a. minskade transporter av mellansvensk malm samt kokssom följd. En mild vinter i förening med allmän sparsamhet med energi medfördedessutom minskade oljetransporter. Påpersontrafiksidan har antalet resor sedan lågprisrabatten infördes i juni 1979ökat med . Under /81 ökade antalet resande i SJ:sQärrtåg jämfört med det första lågprisåret. Ökningen var dock större pånormalprisdagarna än på lågprisdagarna. För att ytteriigare ökaplatsutnyttjandet under lågprisdagarna infördes 2 juni-10december 1981 en särskild jubileumsbiljett för . Den gav en kraftigresandeökning och bidrog till ett ökat kapacitetsutnyttjande underlågprisdagarna. SJ:s bussar körde sammanlagt 82 milj km. Påfärjelederna överfördes bl. 5,6 milj. ton järnvägsgods och 8,0 milj. resande.Antalet personbilar på färjorna minskade, medan antalet lastbilar ökade. SJ:stotala omsättning (exkl finansiella och extraordinära poster) ökade tUl6220 milj. kr. Härav utgjorde intäkterna i gods- och persontrafik 47 resp.27%. Statiig ersättning för olönsam järnvägstrafik m. m. 13%.Busstrafikintäkter samt övriga intäkter . Kostnadernasteg till 5849 milj. kr., varav personalkostnader 4271 milj. kr. Beräknatavskrivningsbehov uppgick till 989 milj. kr., varav avskrivning Skr.1982/83:20 24 enligtplan 448 milj. kr. I enlighet med trafikpolitiska beslut erhölls enkostnadsavlastning för rabatter m.m. inom persontrafiken med 160 milj. kr., somanvändes för att minska avskrivningarna. Investeringar inomersättningsberättigade järnvägslinjer och försvarsberedskap m.m. 110 milj. kr.har avskrivits med medel från staten. Budgetårets resultat blev ett underskottom 437 milj. kr., vilket täcks av ett särskilt anslag enligt statsmakternasbeslut. Förräntningskravet på statskapitalet uppgick till 177 milj. kr. efternedsättning med 71 milj. kr. enligt statsmakternas beslut. Investeringarna inomav regeringen fastställd ram uppgick till 1 349 milj. kr. varav SJsjälvfinansierade genom avskrivningar. De fasta anläggningarna tillfördestotalt 717 milj. kr. varav 352 milj. kr. för bangårds- och spårstandardarbeten,74 milj. kr. för signalanläggningar och 75 milj. kr. för eldriftsanläggningar.I rullande järnvägsmateriel investerades 489 milj. kr. varav ca 262 milj. kr. ilok och motorvagnar, 84 milj. kr. i personvagnar och 63 milj. kr. Översikt 1981/82* 1980/81 (koncernen) (milj. -181,0 Resultat före disp. Antal anställda 1981/82 1980/81 (Textavsnittetavser moderbolaget .) Televerketskall tiUgodose samhällets behov av moderna telekommunikationer. Verksamheteninnefattar marknadsföring, anläggning, drift och underhåll av utmstning förrörelsegrenarna telefon, textkommunikation, datakommunikation, kommersiellradio och larm (). uppgift är att aktivt följautvecklingen på teleområdet och omsätta den till ett marknadsanpassat utbud avprodukter och tjänster. Telefonrörelsen är den största verksamhetsgrenen. Densvarar för av de totala intäkterna. Televerketombesörjer även distribution av ljudradio- och televisionsprogram samt uppbördav avgifter för televisionsmottagare. Skr.1982/83:20 25 Televerketsexpansion har fortsatt inom flertalet rörelsegrenar under /82. Antaletbeställningar av nya telefonapparater uppgick till 523 800 (519400). Antalettelefonapparater i nät var 7015000 . Detta innebären ökning av telefontätheten under budgetåret från 812 till 842 apparater per1000 invånare och är därmed det telefontätaste landeti världen. Den inländska telefontrafiken - såväl lokal- och närtrafiken somrikstrafiken - är fullständigt automatiserad. Möjligheterna tillautomatisk telefontrafik med uUandet fortsätter att öka och under budgetårethar av utlandstrafiken kopplats automatiskt. Datakommunikationsrörelsenfortsätter att öka i omfattning. tillhandahåller sedan år 1962modemutrustningar på abonnemangsbasis för dataöverföring över såväl detallmänna telefonnätet som över förhyrda ledningar. I samarbete medteleförvaltningarna i , och har arbete pågått med att byggaupp ett nordiskt allmänt datanät, Datexnätet. Datexnätet togs i kommersielldrift . Vid utgången av /82 uppgick antaletabonnenter till ca 1 300. Expansionenav telexrörelsen har fortsatt. Antalet telexanslutningar i nätökade från 15900 vid budgetårets början till 16500 vid dess slut, en ökning med4,. Larmverksamhetensomsättning uppgick under /82 till ca 125 milj. kr., en ökningmed ca 8 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. /82 har 18TV2-sändare och 16 TV 1-sändare samt 2 FM-sändare förPl, P2 och P3 jämte lokalradio tagits i bruk, alla vid mindre stationer. Vidutgången av budgetåret var mottagningsmöjlighé-terna för landets befolkning förljudradions tre program praktiskt taget , för och för TV2 99,. För att öka TV l/TV2-täckning-en kommer ytterligareca 10-15 att uppföras . Diskussioner pågår om anläggning ochutformning av ett fjärde FM-nät. Televerketsindustridivision, , med televerkstäder i , har till uppgift att tillverka och förse i förstahand med modern telemateriel, såsom automatstationer,abonnentväxlar, telefonapparater m.m. Den totala faktureringen uppgick /82 till 1 260 milj. kr. varav ca I 212 milj. kr. Rörelseintäkternaunder /82 för uppgick till 10441 milj. kr., en ökningmed 12,jämfört med föregående budgetår. Drift-, tillverknings- ochadministrationskostnader ökade med och uppgick till ca 6327 milj. kr. Efterbokslutsdispositioner, i huvudsak avskrivningar utövei plan redovisarteleverket ett nettoresultat på 208,3 milj. kr., vilket motsvararförräntningskravet på det i medeltal disponerade statskapitalet. 1982/83:20 26 Beträffanderundradioverksamheten gäller att de löpande kostnaderna för produktion ochdistribution av programmen liksom utgifter för investeringar bestrids medavgiftsmedel. Eventuella överskott tillförs en för ljudradion och televisionengemensam fond, som förvaltas av . Rundradionsintäkter för /82 var 2 108 milj. kr., kostnaderna ca 2003 milj.kr. och resuUatet följaktligen ett överskott med ca 105 milj. kr. Televerketsinvesteringar (inkl. mndradio) uppgick till 4224 milj. kr., varav 1600 milj.kr. Enligt statistik från är detföretag som investerar mest i . Televerketspersonal uppgick vid ingången av till 43607. Vid slutet av året hadeantalet anställda ökat med 219 personer till 43 826. Översikt* 1981/82 1980/81 (milj.kr.) Antalanställda 1981/82 1980/81 *avser kraftverksrörelsen. ** /82 ingår även arbeten åt utomståendesom under budgetåret uppgick till 1 904 milj. kr. har ändraderedovisningsprinciper införts och som en följd därav har jämförelsesiffrornaför bä 1980/81 justerats. Vattenfallgmndades genom att TroUhätte kanal- och vattenverk, som haft tilluppgift att utnyttja vattenkraften m.m. i , ombildades till ettnytt statligt verk. Kungliga sedermera , med hela riket såsom verksamhetsområde. Vattenfallfick till uppgift att bl.a. främja utbyggnaden och tillgodogörandet avvattenkraften i riket, ombesörja utbyggnaden och driften vid elektriskakraftverk samt handha anförtrodda delar av statens kanalrörelse. Underperioden från bildandet fram uppbyggdes verksamheten genomutbyggnad av de, för , stora vattenkraftstationerna ,och . Elförbrukningen ökade snabbt, mycket beroende påhögkonjunkturen under . Undertiden fortsatte elförbrukningen att öka om än i något långsammaretakt. Under första delen av stabiliserades verksamheten genomutbyggnad av vattenkraftstationer i södra och . Under densenare delen inleddes utbyggnaden i mellersta . 1982/83:20 27 Under1920-talet påböijades även utbyggnad av ledningsnät för överföring vid 200(kV) kilovolts spänning i landets södra och mellersta delar. Genom utbyggnad avvattenkraftstationer i erfordrades förstärkning avöverföringsnätet från dessa produktionscentra i norr tUl konsumtionscentra isöder. År1938 var hela landet sammankopplat via storkraftnätet (). Detandra världskriget innebar en kraftig ökning av elförbrukningen. Ökningen harsedan fortsatt för att först mot mitten av1970-talet visa en stagnerande tendens. Denstora ökningen i förbrukningen har medfört stora utbyggnader av vattenkraftenfrämst i de norrländska älvarna . 1970-talets början har varit engagerat i ubyggnad av tvåkärnkraftsanläggningar i större format efter en försöksperiod under 1950- och1960-talen. På gmnd av debatt om det svenska kärnkraftsprogrammet kom idrifttagningenav delar av de nu aktuella kärnkraftsanläggningarna att fördröjas till börjanav . Under1970-talet byggde dessutom nio oljedrivna värmekraftstationer varavsju gasturbinstationer. Underefterkrigstiden har det svenska storkraftnätet byggts ut väsentligt innebärandebl. a. överföring med upp till spänning. Statsmakternabeslutade att skulle bygga ut och driva storkraftnätet menatt andra kraftföretag efter överenskommelse skulle få överföra ström på detta. Dedelar av storkraftnätet som genom avtal står öppna för andra storakraftproducenter kallas stamnätet. Genomutbyggnad av storkraftnätet blev det möjligt för alla stora kraftproducenteratt genom utbyte av kraft erhålla bästa möjliga användande av såvälproduktions- som distributionsapparaten. Sådan samköming inleddes bland desvenska kraftföretagen och har successivt förbättrats samtutbyggts till att omfatta även de nordiska grannländerna. Vattenfallskall enligt sin instruktion handha statens kraftverksrörelse och kanalrörelsenvid TroUhätte kanalverk samt verka för en rationell elförsöijning inom riket. Kraftverksrörelsenomfattar produktion, distribution och försäljning av elenergi samt överföringav elenergi på storkraftnätet. Iekonomiska termer uttryckt är målet att i konkurrens med andra företag ibranschen framställa företagets produkter och tjänster till lägsta möjligakostnad. intäkter skall - förutom att täcka löpande kostnader -medge tUlfredsställande avskrivningar och därutöver kunna lämna ett överskottsom utgör skälig förränting av disponerat statskapital. Utvecklingenunder senare år inom energiförsöijningen har motiverat att engageratsig på nya områden inom energiverksamheten såsom 1982/83:20 28 anskaffningav olja, kol, naturgas och torv samt utveckling av solvärme-, värmepump- ochvindkraftteknik. Vattenfallombesörjer också i samverkan med totalförsvarets övriga myndigheterberedskapsplanläggning av rikets elförsörjning. Produktionenav den elektriska kraften sker dels i ett sjuttiotal egna och delägdavattenkraftstationer, dels i hel- och delägda värmekraftstationer. Vattenkraftstationernaligger till största delen i de norrländska älvarna. Dessutom finnsvattenkraftstationer i , och ström. Lule älv är landetsmest kraftproducerande älv. I denna älv ligger Harsprånget som är den störstavattenkraftstationen på 940 MW (megawatt ) installerad effekt. Vattenfallskonventionella värmekraftanläggningar utgörs av fyra egna oljekondensstationersamt elva gasturbinstationer i och inkl. GoUand. Vattenfalldriver vid på där tre block med ensammanlagd effekt om 2465 MW har tagits i drift. Det Qärde blocket beräknastagas i drift . Påostkusten i norra ligger Forsmarks kärnkraftstation som ägs avForsmarks med som majoritetsdelägare. Två av stationenstre block är tagna i drift och det tredje är under byggnad med beräknadidrifttagning . Detsvenska storkraftnätet består nu av kraftledningar rned 220- och 400 kilovoltsspänning med en sammanlagd längd av varav 12526 ägs av staten. Denelenergi som produceras i egna och delägda anläggningar säljsdirekt engros till större industrier, SJ samt kommunala energiverk och andraåterdistributörer. har dessutom en egen detaljdistribution med ca270000 abonnenter samt driver även detaljdistributions-verksamhet tiUsammansmed kommuner och enskilda företag. Samarbeteti delägda produktions- och distributionsanläggningar tillsammans med kommuneroch andra intressenter sker i bolagsform där i regel har majoritetsställningi bolagen. Samverkani bolagsform sker även inom andra verksamhetsområden som berör energisektorn. /80 bildade efter statsmakternas godkännande ettförvaltningsbolag. () med uppgift att bl.a.administrera statens aktieinnehav i eldistributions- och energiverksbolag. Vattenfallförvaltar aktier i tretton produktionsbolag bland vilka Forsmarks KraftgruppAB är det största. Dessutom förvaltar aktierna i åttadistributionsbolag utöver de sexton som förvaltas av SEAB- Skr.1982/83:20 29 Vattenfallförvaltar aktier i sex bolag med andra uppgifter inom energiområdet blandvilka Svenska är det största. Vattenfalldeltar dessutom i ett viktigt samarbete tillsammans med andra kraftföretag iSverige och de nordiska grannländerna för att genom kraftutbyte uppnå bästautnyttjande av de berörda företagens produktions- ochdistributionsanläggningar. Kraftutbytet sker via ett tiotalsamkörningsför-bindelser mellan , , och . Detnordiska elkraftsamarbetet sker till stor del inom organisationen . Enviktig del av verksamhet är att projektera och uppföra deanläggningar som behövs i kraftverks- och kanalrörelserna. Verksamhetenunder /82 Produktion och försäljning Vattenfallselproduktion inkl. andels- och ersättningskraft från andra företagskraftstationer uppgick /82 till 47810 GWh (miljoner kilowattimmar)motsvarande av landets totala elproduktion. Detta innebär en ökning med3 757 GWh. Ökningenhänför sig med 2117 GWh eller till kärnkraften och med 1 760 GWh eller 6%till vattenkraften jämfört med föregående års värden. Kärnkraftensvarade för av elproduktion. .1 kärnkraftproduktionen inräknas8367 GWh från som ägs till av genomForsmarks . Produktioneni blev 9959 GWh. Denna blev 2631 GWh lägre än beräknat på gmndav fel på ånggeneratorerna i . Dessa fel gjorde att driften stoppadesvid detta block för att åter tas i drift med reduceradeffekt efter tillstånd frän . Produktionsbortfalleti har kompenserats genom dels högre produktion än beräknat iForsmarksverket, dels ökade inköp av tillfällig kraft. Vattenkraftproduktionenökade till 28940 GWh. Föregående år producerades 27 180 Gwh. Årets produktionöversteg beräknad produktion men understeg normalårsproduktion. Produktionenblev mindre än tillrinningen som uppgick till av normalårsvärdet. Produktioneni konventionella värmekraftverk blev den lägsta med 544 GWh. Vattenfallsförsäljning av fast kraft ökade med 2 836 GWh eller medanförsäljningen av tillfäUig kraft ökade med 1 135 GWh eller . Försäljningenav fast kraft ökade till återdistributörer, egen detaljdistribution ochsamkörningsgruppen samt industrin. Leveranserna till industrin ökade mednästan jämfört med en minskning på 3,under föregående budgetår. Denmarkanta uppgången beror på att under budgetåret, genom förvärv avGränges AB:s kraftrörelse, har övertagit betydande leveranser till gmvor,stålverk och andra metallverk. 1982/83:20 30 räknasdessa övertagna abonnenter begränsar sig ökningen i industrileveranserna tilldrygt . Leveranserna till cement- och tegelindustrin minskade betydligtäven under /82. Ökningenav de tillfälliga leveranserna har möjliggjorts genom idrifttagningen av denutbyggda produktionsapparaten. Av ökningen på I 135 GWh beror 752 GWh på ökadeleveranser till samkörningsgruppen. Dentotala exporten minskade med beroende tiU största delen påminskningen av den fasta exporten med 293 GWh. Den tillfälliga exporten ökademed 9 GWh eller mindre än en halv procent. Intäkternafrån den fasta kraftförsäljningen ökade på grund av den högreförsäljningsvolymen. Intäkterna från den tillfälliga kraftförsäljningen ökademed . Samtliga rörelseintäkter ökade från 6636 milj. kr. 1980/81 tiU 9227milj. Denrelativt stora ökningen beror på att entreprenadverksamhet, dvs.arbeten som verket utför åt utomstående såsom byggnads-och driftverksamhet frånoch med 1981/82 redovisas brutto. Detta innebär att intäkter och kostnader fördenna verksamhet redovisas för sig i resultaträkningen. betingarsig ingen vinst på denna verksamhet varför intäkter och kostnader härvidlagkommer att uppgå till samma belopp som 1981/82 eller 1 904 milj. kr. Rörelsekostnadernaökade från 3761 milj. kr. tUl 6704 milj. kr. inkl. nämnda kostnader för arbetenåt utomstående. Kostnadernaför kraftproduktionen blev 1093 milj. kr. högre än föregående år och överstegde beräknade med ca 500 milj. kr. Kostnadsökningen hänför sigtilLproduktionsbortfallet i med 170 milj. kr. och till högre kostnaderför kraftinköp från på gmnd av dels merkostnaderberoende på kursförändringar för svenska kronan och dels högre produktion iForsmarksverket. Retroaktiva avsättningar för kärnkraftens restkostnader harockså skett. Rörelseresultatetföre planenliga avskrivningar blev 2523 milj. kr., en försämring med 352 milj.kr. jämfört med /81. Åretsavskrivningar enligt plan uppgick tUl 703 milj. kr. mot 634 milj. kr. år1980/81. Årets kalkylmässiga avskrivningar är 1502 milj. kr. mot 1622 milj. kr.år 1980/81. Skillnadenmellan planenliga och kalkylmässiga avskrivningar redovisas blandbokslutsdispositionerna. DefinansieUa intäkterna och kostnaderna redovisar ett netto som med 63 milj. kr.överstiger föregående års värden. Nettotav extraordinära intäkter och kostnader uppgår till 280 milj. kr. och är 195milj. större än föregående budgetår. I detta belopp ingårrealisationsviiist på 53 milj. kr. avseende avyttring av krafttillgångar tillSydkraft i samband med uppgörelsen om Sölvbackaströmmar. Skr.1982/83:20 31 Tillde kommuner, där har verksamhet, betalas 250 milj. kr. i skatt, enminskning med 25 milj. kr. jämfört med /81. Den ränta som inlevereras tillstatsverket på det disponerade statskapitalet placerat i idrifttagnaanläggningar uppgår till 1428 milj. kr. eller jämfört med milj.kr. eller 11,för /81. Överskott efter fastställd ränta utgör 146milj. och har avsatts till disponibla medel såsom bokslutsdisposition. Dettotala förräntningspliktiga kapitalet uppgick vid slutet av /82tni 16615 milj. kr. jämfört med 15760 milj. kr. vid slutet av budgetåret1980/81. Sedande särskilda kanalavgifterna slopades 1978/79 har TroUhätte kanalverk fördetta intäktsbortfall kompenserats med bidrag från statsverket. För budgetåret1981/82 har erhållits ett anslag beräknat som skillnad mellan uppburnaavgifter och totalt budgeterade kostnader. Dentransporterade godsvolymen på kanalen har varit i stort sett oförändradjämförtmed föregående budgetår dvs ca 3,5 milj. ton. Rörelseintäkternauppgick till 35,6 milj. kr. och fördelade sig på kanal-trafikintäkter 5,8 milj.kr., driftbidrag 28,1 milj. kr.