prop · G60360 · 1982-12-31 00:00:00 — Helt klart skallarbetsgivare som är skyldiga betala arbetsgivaravgift göra detta på underlag avkorrekt lämnade uppgifter. uppdrag innehåller som enhuvuduppgift att utreda frågan om decentralisering av debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifterna från till de lokalaskattemyndigheterna och länsstyrelserna. Enligt dalainspektionens mening voredenna lösning den mest fördelaktiga. Om arbetsgivaravgiften införlivades iskattesystemet och därmed ingår i skattemyndigheternas ordinarie uppbördsverksamhel,ingår de föreslagna sambearbetningarna i de ADB-rutiner som får anses vara naluriigaför det skalteadministraliva arbetet. Detta för med sig atl några sambearbetningari datalagens mening ej behöver bli aktuella. Detta måste också från deregistrerades synpunkt betraktas som mer tillfredsställande än alt ibland bliuppmanad av och ibland av skattemyndighet att lämnakompletterande uppgifter, i etl ärende - som för den regislerade måsteuppfattas som ett och samma ärende - nämligen alt betala arbetsgivaravgift. Kammarrätten i framhåller att en avvägning måsteske mellan rättssäkerhetshänsyn och andra aspekter, exempelvis intresset av atlsamhället inte undandras betydande penningbelopp. Varsamhet är härvid på sinplats i syfte alt förebygga atl även de laglydiga samhällsmedlemmarna 1982/83:60 53 känner sin integritet hotad. I förevarande fall är frågaom register som har upprättats på grundval av dels upplysningar som lämnas tilltaxeringsmyndigheterna lill ledning för den årliga taxeringen, dels uppgiftersom avges lill för fastställande av arbetsgivaravgift.Syftet med uppgiftsinsamlandet är så ensartat och de aktuella uppgifterna är avsådan karaktär alt kammarrätten vid en avvägning av de motstående intressenafinner sig kunna tillstyrka en samköming av register liksom upprättandet av etlsamordningsregister, allt i enlighet med vad som har förordats av utredningen. Statskontoret biträder utredningens förslag menförutsätter att samkörningarna kompletteras med särskilda åtgärder för altgarantera säkerheten i rutinerna och möta riskerna för otillbörligt intrång ienskildas personliga integritet. Sålunda bör enligt statskontoret lämnassärskilda upplysningar i blanketter och broschyrer att kontroller sker mellanarbetsgivaravgifts- och skattesystemen och om hur kontrollerna utförs.Statskontoret anser vidare att de föreslagna samkörningarna är av sådan art attde bör beslutas av regeringen, exempelvis genom ett tillägg i 4§ skalieregisterförordningen(1980:666). Medgivandet bör enligt statskontoret inte vara generellt utaninnehålla närmare föreskrifter om bl.a. de uppgifter som får lämnas tillriksförsäkringsverket och om ändamålet med uppgiftslämnandet. 4.2 Kontroll av de preliminära avgifterna och införandetav ett sjunde uppbördstillfälle I fråga om samkörningsförfarande förkonlroll av de preliminäraavgifterna påpekar TCO och i atl mångauppbördsdeklarationer saknar uppgift orn lönesumman. För att samkörningarnaskall ge förväntat resultat bör enligt dessa remissinstanser de lokalaskattemyndigheterna i förekommande fall komplettera uppbördsdeklarationerna meduppgift om lönesumman. Enligt visar en översiktlig genomgång avlänels uppbördsdeklarationer att lönesumma saknas i avdeklarationerna vid varje uppbörd. i framhåller vidare att källskatteregistretoch arbetsgivarregistret företer vissa olikheter och atl jämförelsen mellanregistren därför måste ske med största försiktighet. förordar en viss förskjutning i tiden avsamkörningarna, trots del enligl verket angelägna intresset av alt så tidigtsom möjligt debilera en riktig preliminär avgift. Verket uttalar därvidföljande. En ny samköming har utförts varvidlönebeloppen i uppbördsdeklarationerna avseende tiden - 28februari 1982 jämfördes med avgiftsunderlaget för preliminära avgifter för1982. Med tillämpning av statistiska beräkningar gjordes därefter en prognos av1982 års totala lönesumma på ett mera omfattande historiskt material än vidtidigare jämförelser. Ännu har inte svaren från tillskrivna arbetsgivarehunnit Prop.1982/83:60 54 komma in i så stor utsträckning att resultatet av den merautvecklade metoden kan bedömas. Utredningens idéer har således genomförtssåtillvida att förra årels samtliga uppbörder medräknats. I motsats till vadutredningen föreslagit har också årets första källskatteuppbörd invänlats.Detta fördröjer kontrollen en avgiftsuppbörd men ger å andra sidan den fördelenatl man får med en uppbörd på det kontrollerade året, vilket bör vara avväsentlig betydelse för kvaliteten. Dessutom får man med sådana arbetsgivaresom startat verksamhet . Genom attnågot senarelägga den första jämförelsekörningen vinner man också den fördelenatt den stora anhopningen av jämkningsärenden vid årets början hunnit avslutas.Av de först utsända räkningarna på preliminär avgift (ca 180 000) jämkas . Härefter är del alltså i högre grad arbetsgivarnasegna uppgifter som ligger till grund för den preliminära avgiften. Enarbetsgivare som strävar efter att erhålla en riktig preliminär debiteringundgår därför kontrollen. I konsekvens med atl den första samkörningen läggs någotsenare bör även den andra samkörningen senareläggas. avser verketatt göra den andra jämförelsen och då hauppbördsdeklarationerna avseende tiden - som ytterligarejämförelsematerial. Kvaliteten i prognosen bör rimligtvis därmed förbättras ihög grad. Genom att man tar hänsyn till uppbörderna av 18 månaderelimineras sådana felaktigheter som tidigare uppstått genom alt någon enstakaonormalt stor uppbörd fått alltför slor genomslagskraft. framhåller vidare atl förslaget med tillfälligtregistreringsnummer är värdefullt och kan ses som ett steg mot kommandesamordning mellan skatte- och avgiftssystemen. Enligt i bör samma tillfälligaregistreringsnummer användas både i källskatteredovisningen ochavgiftsredovisningen. Flertaletremissinstanser, bl.a. , har tillstyrkt förslaget om införandetav ett sjunde uppbördstillfälle. Erfarenheterna av de kontrollaktioner somföretagits visar enligt verket all del varit svårt att före utgiftsårets utgånghinna påföra de nya preliminära avgifter som föranletts av kontrollen.Anledningen härtill är atl kontrollen -om den skall göras i form av ennågorlunda tillförlitlig jämförelse mellan löneunderlaget för källskatterna ochavgiftsunderlaget för de preliminära avgifterna - inte kunnatföretas förrän relativt sent , då åtminstone två, men helst tre, källskalteuppbörderär registrerade. Verket påpekar vidare att en höjning av den preliminäraavgiften oftast måste föregås av skriftväxling mellan arbetsgivaren och i vissafall av utfärdande av beslut i ärendet. Slutligen påpekar verket alt befintligadatamaskinella program måste hinna ändras före utgången av om etlnytt sjunde uppbördstillfälle skall kunna genomföras . Kammarrätteni anser all 24 a § AVGL bör ändras så att ränta utgår för på preliminär avgift som efter debitering har erlagts vid delsjunde uppbördslillfällel. Därmed skulle enligl kammarrätten önskvärdöverensstämmelse nås med det fallet alt arbetsgivaren - utan atl preliminäravgift har debiterats - erlägger sådan avgift efter den 18 decemberutgiftsåret. 1982/83:60 55 Lånsstyrelsen i , LRF och SHIO-Familjeföretagenavstyrker förslagel om införaiidel av elt sjunde uppbördstillfälle. framhåller att risken för felaktigheter är slori de fall arbetsgivaren skall göra dels en inbetalning avkvarstående avgift för tidigare utgiftsår, dels en inbetalning av preliminäravgift för året före utgiftsårel, dels en inbetalning av preliminär avgift för utgiftsårel. LRF anser att tillräckliga skäl inte anförts för atlbelasta arbetsgivare och uppbördsmyndigheler med yllerligare en uppbördsperiod.Den föreslagna tidpunkten är enligt LRF illa vald med tanke på denarbetsbelastning som berörda personer är utsatta för . Därtillkommer enligl LRF atl den ekonomiska vinsten för det allmänna kan bedömas somrelativt liten, eftersom del, men hänsyn till tiden för fyllnadsinbetalningar,normalt handlar om ca två månaders tidigareläggning av betalningen. SHIO-Familjeföretagen anför som stöd för avstyrkandet ihuvudsak samma synpunkter som LRF. Även har erinringar mot förslagetom införandet av ett sjunde uppbördstillfälle. Erfarenheterna från desamkörningar som har gjorts visar enligt kommunförbundet att den kortatiden mellan besked om nya preliminära avgifter och inbetalningen av dessamedför stora svårigheter för kommunernas likvidilelsplanering. Kommunförbundetanser del vara önskvärt atl kommunerna kan erhålla besked om nya preliminäraavgifter senast . 4.3 Kontroll med anledning av att avgiftsunderlaget harsatts ned Utredningens förslag i denna del kommenteras av endastnågra remissinstanser. framhåller all berörda fall underalla omständigheter blir uppenbarade i samband med av utredningen föreslagnasamkörningar respektive . Förslagel omfortlöpande kontroll av nedjämkade avgifter innebär således endast atl felaktigheterkan komma atl upptäckas någol tidigare än eljest. Enligt verket bör förslagetdärför få lägsta prioritet. Verket upplyser alt det i stället övervägts attföreslå en tredje samköming av arbetsgivarregistret och källskatteregistretefter fjärde källskalteuppbörden. ifrågasätter likaledes om det är lämpligtatt avsätta en del av de knappa resurserna för all utveckla en särskild rutinenligt utredningens intentioner för alt upptäcka berörda fall något tidigare. Några lokala skattetnyndigheter har i de yttranden sombifogats av länsstyrelserna tillstyrkt utredningens förslag i denna del. Prop.1982/83:60 56 4.4 Kontroll av de slutliga avgifterna Flertalet remissinstanser tillslyrker utredningens förslagatl de slutliga avgifterna skall kontrolleras genom en samköming av arbetsgivarregistretoch kontrolluppgiftsregistrel. i , som hänvisar till eltinhämtat yttrande från lokala skattemyndigheten i , föreslår alt arbetsgivaruppgifternaskall förregistreras och sedan ligga till grund församköming med arbetsgivarregistret. En samköming skulle då kunna ske redanunder våren efter utgiftsåret. Det föreslagna tillvägagångssättet innebärenligt förutom en maskinell avstämning av arbetsgivaruppgifternaäven elt maskinellt anmaningsförfarande. Härigenom skulle resurser kunnafrigöras som kan sättas in på betydligt meningsfullare arbeten såsom en djuparekontroll och revision av arbetsgivarnas käUskatter och avgifter. Även lånsstyrelsen i , iVästerbottens län och Föreningen anser atlsamkörningen bör ske efter utgiftsåret. i ifrågasätter behovet avsamköming för kontroll av de slutliga avgifterna med hänsyn till att dennakontroll i dagslägel sker hos de lokala skattemyndigheternas arbetsgrupper ochtill bristerna i jämförelseunderlagel mellan arbetsgivarregistret och kontrolluppgiftsregistrel. 4.5 Samordning av kontrollåtgärderna Datainspektionen påpekar alt det av utredningen föreslagnasamordningsregistret är att anse som etl personregister i datalagens meningoch kräver en ansökan lill datainspektionen i vanlig ordning. upplyser atl del redan i dagens lägefinns elt enkelt register som syftar lill alt upptäcka om en arbetsgivarefastnar i kontrollen . Om kontrollerna byggs ut på det sättutredningen föreslagit måste enUgt verket även delta register byggas ul för attförhindra att arbetsgivare uppmanas att lämna uppgifter underåret. Någon form av sådan kontroll måste finnas. Frågan om att inrätta ett ADB-mässigtfört register över de olika kontroUaktionerna är enligt verket en resursfråga.Det är enligt verket tänkbart all etl register kan framställas på en någollägre nivå än den utredningen föreslagit. Även några andra remissinstanser, bl.a.riksrevisionsverket, framhåller angelägenheten av alt man genom ettsamordningsregister undviker att kontrollera samma arbetsgivare flera gångerunder elt år. 1982/83:60 57 Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag. LO delar utredningens uppfattning all införande avadministrativa avgifter medför en påtaglig förbättring i fråga om fullgörandeav de skyldigheter som avgifterna anknyter till. LO anser dock, till skillnadfrån utredningen, att en administraliv avgift bör införas omgående. LOtillstyrker den föreslagna kriminaliseringen av vissa förfaranden. Utöver denföreslagna kriminaliseringen anser dock LO atl utebliven betalning avarbetsgivaravgift skall kriminaliseras i likhet med som gäller för avdragna käUskatterenligt uppbördslagen. avslyrker utredningens förslag idenna del. Enligt verket skulle etl genomförande av förslaget ställa så storakrav på avgiftsbyråns personal i fråga om bedömning av rekvisilen uppsåt ochgrov oaktsamhet att en relativt kostsam utbildningsinslats skulle bli erforder- LRF anser atl man inle bör föregripa det pågåendeutredningsarbetet om administrativa och slaffrätlsliga påföljder genom atlinföra en särbestämmelse om bötesstraff i AVGL. Vidare ifrågasätter LRF ombestämmelsen kan få sådan praktisk betydelse all del finns skäl att lagstifta i frågan. Kooperativa förbimdet ifrågasätter det lämpliga i attföregripa den översyn som sker inom det brottsförebyggande rådet. Kammarrätten i behandlar den av utredningenföreslagna övergångsbestämmelsen till 34 a § A V G L som innebär atl bestämmelsenlillämpas i fråga om gärning som har begåtts efter ikraftträdandet. Enligtkammarrätten är den särskilda övergångsföreskriften överflödig med hänsyn tillinnehållet i 2 kap. 10 § regeringsformen. I fråga omåtalsanmälan anser i att det bör ankomma pålänsstyrelsernas uppbördsenheler att anmäla sådna förfaranden inomavgiftssystemet som kan misstänkas föranleda straffpåföljd. harredan rutiner för anmälan till åtal såvitt gäller uppbördsbrott och skattebrottavseende uppbörd av källskatt. Vikliga samordnings- och rationaliseringsvinsterskulle enligl kunna uppnås om den nuvarande åtalsunderrällelseskyldighetenför källskatt utökades för lokala skattemyndigheten att även omfatta åtalavseende arbetsgivaruppgifler. Många länsstyrelser har börjat allkombinera åtalsanmälan för underlåtenhet att betala in källskatt med en anmälanom underlåtenhet att avlämna arbetsgivaruppgift enligt 2-5 §§skattebrottslagen. 1982/83:60 58 6 Intäkter och kostnader m.m. anser det vara ett oeftergivligtkrav för alt utredningens förslag skall kunna genomföras att riksskatteverketfår möjlighet att modifiera nuvarande ADB-system och utarbeta nya syslem. anser för verkets egen del att förslagentorde kunna genomföras endast under förulsällning alt verkets avgiftsbyrå kandisponera erforderliga personalresurser. I fråga om samkörningsförfarandet för kontroll av deslutliga avgifterna har inle någon erinran mot utredningensbedömning atl inhämtandet av nya arbetsgivaruppgifler - utspritt på samtligalokala skattemyndigheter- bör kunna ulföras av den personal som frigörs pågrund av de enklare avgiftsreglerna. bedömer för verkets egen del resursbehovetför att genomföra de åtgärder som verket tillstyrkt lill två manår försystemering och programmering. För della arbete måste enligt verkel erhållassärskilda medel. Verket framhåller vidare följande. Genomförandet av del utökade ADB-stödel bör inriktas på ensamkör-ning mellan kontrolluppgifter och arbetsgivaruppgifleravseende inkomståret/. Utvecklingsarbetet härför är det mest resurskrävandeav de föreslagna åtgärderna och delta arbete måste inledas ellersenast . Slutligt beslut huruvida detta vidgade ADB-slöd skallutvecklas, måste därför tas myckel snart. En första körning av elt förbättrat system för jämförelsenmellan uppbördsdeklarationer och prelimifiära avgiftsunderlag bör ske i maj1983. förutsätter atl den sjunde uppbörden avpreliminär avgift genomförs första gången avseende 1983 årspreliminära avgift. Ett tidigare införande skulle kräva färdiga systemändringarredan i november 1982, vilket med hänsyn till arbetsläget inte är möjligt. För atlverkel skall kunna ulföra de föreslagna systemändringarna till här angivnatidpunkter måste erforderliga medel ställas till verkets förfogande. finner de föreslagna kortsiktigaförbättringarna av nuvarande ADB-stödet både rationella och angelägna men villsamtidigt understryka alt det är viktigare att de till 1985 aviseradeförändringarna genomförs . Utvecklingsarbetet inom verket av 1985 årssyslem måste påbörjas om ADB-stödet 1985 skall fungera tillfredsställande. Kammarrätten i uttrycker sin tveksamhet när detgäller möjligheter all ulan avsevärt ökade resurseruppfylla de vidgade uppgifter som ett genomförande av reformen skulle medföraför verkets del. Statskontoret framhåller följande i fråga om utredningenskalkyler. Kostnaderna för den föreslagna kontrollverksamheten blirenligt utredningens bedömning begränsade. I utredningens betänkande redovisasinte heller några detaljerade förslag till systemändringar. Prop.1982/83:60 59 denna bakgrund inte närmare kunnat bedöma de redovisadekostnadsuppskattningarna. Med detta förbehåll har statskontoret dock intenågon anledning atl ifrågasätta uppskattningarna. Deintäkter som utredningen beräknat baseras inte direkt på någon genomarbetadprognos om framtida utveckUng av lönekostnaderna för förelag och myndigheter.Den avstannade sysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn och enförväntad stagnerande utveckling av lönekostnaderna innebär enligtstatskontorets uppfattning osäkerhetsfaktorer. Ytterligare en osäkerhetsfaktorär möjligheterna alt lill statskassan inkassera de belopp som debiterats.Erfarenheterna inom skatteområdet visar atl det finns stora svårigheter attrealisera vinsterna av ökade kontrollinsatser. Trots alt intäkterna av de föreslagna rutinerna sålundakan ha överskattats av utredningen är del uppenbart att rutinerna bör medförabetydande intäkter för del allmänna. För att vinna erfarenheter inför framtidenbör dock utredningens kalkyler särskilt följas upp och eventuella avvikelserredovisas och analyseras. kan inle på grundval av det iutredningen presenterade underlaget bedöma utredningens beräkningar om netlolillskoltelsstorlek. Verket anser emellertid atl kostnaderna för de lokalaskattemyndigheternas handläggning av de föreslagna kontrollerna borde habeaktats av utredningen. i framhåller - i frågaom åtgärder som förutsätts bli vidtagna av de lokala skallemyndigheterna - attde lokala skattemyndigheternas resurser är begränsade och atl lägel troligenkommer att försämras ytterligare . rCO anser atl det finns anledning all se över de kalkylersom presenteras i betänkandet. Detta gäller såväl de beräknade intäkterna somde resurser som erfordras för att förslaget skall kunna genomföras. Deförenklingar som anges beröra lokala skattemyndigheter är enligl TCOs meningfelaktigt beräknade. Det rör sig endast om marginella resurser som frigörs ioch med socialavgiflslagens förenklade regler om avgiflsberäkning. Denföreslagna samkörningen av uppgifter för kontroll av avgiftens storlek måsteför alt ge väntat resultat innebära atl lokal skattemyndighet kompletteraruppbördsdeklarationerna med uppgift om lönesumman, vilket saknas på mångadeklarationer. .Myndigheterna har enligt TCO inte resurser attpå detta sätt komplettera deklarationerna. /SR anser att det för atl delfordras en rejäl personalförslärkning för all verket skall kunna genomföra deföreslagna åtgärderna. Enligl /SR bör 12 tjänster omfördelas inom verketsavgiftsbyrå och de 15 vakanta tjänsterna återbesättas. Föreningen framhåller, i frågaom medverkan av de lokala skattemyndigheternas revisionspersonal, atl en sådanmedverkan självfallet är både möjlig och önskvärd. Föreningen vill dock understrykaatt den rådande resurssitualionen inom skatteförvaltningen nödvändiggör enfortlöpande prövning av vilka kontrollinsatser som skall göras. Önskemål omavgiftsrevisioner måste därför ställas mot andra angelägna revisionsbe- Prop.1982/83:60 60 Det är därför enligt föreningen inte realistiskt atl ulgåfrån att alla de föreslagna revisionsobjekten blir föremål för åtgärd. Flera remissinstanser, bl.a. ,framhåller atl de utökade uppgiftsskyldigheterna ställer stora krav på informationsinsatserlill de avgifisskyldiga från sida. 1982/83:60 61 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 Protokollfrån regeringssammanträde ......... 5 1 Inledning ................................................................. 5 2 Allmänmotivering..................................................... ...... 6 2.1 Allmänt omreformbehovet ............................ 6 2.2 Arbetsgivarnas uppgiftsskyldighel.................. .... 10 2.3 Särskildberäkning av preliminär avgift .......... 14 2.4 Kontroll avarbetsgivaravgifterna .................. 16 2.4.1 Allmänt om konlrollförfarandel............... 16 2.4.2 Kontroll av depreliminära avgifterna och införandel av elt sjunde uppbördstillfälle 20 2.4.3 Kontroll medanledning av att avgiftsunderlaget för preliminär avgift salts ned ............. .... 22 2.4.4 Kontroll av deslutliga avgifterna ........ .... 24 2.4.5 Samordning avkontrollåtgärderna ..... .... 25 2.4.6 Erforderliga författningsändringar och andra åtgärder 26 2.5 Påföljder m.m................................................... 27 2.6 Intäkter ochkostnader m.m............................. .... 30 3 Upprättadelagförslag ............................................ .... 32 4 Specialmolivering...................................................... 32 5 Hemställan ............................................................ 34 6 Beslut....................................................................... .... 34 Redogörelse förgällande bestämmelser i socialavgiftssyslemet 35 Sammanfattningav delbetänkandel (Ds S 1982:3) Översyn av debiterings- och uppbördssystemetför arbetsgivaravgifter ... 45 Sammanslällningav remissyttranden .................... 48