prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — Det samladeenergihushållningsprogrammet skall mot bakgrund av erfarenheterna av vidtagnaenergihushållningsåtgärder och eventuella behov av ändrad inriktning omprövas imitten av . Vissa åtgärder för att öka effektiviteten i energisparandetbör dock vidtas . Regeringen föreslog därför i prop. 1982/83:50 omvissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. vissa stimulansåtgärder för att ökavolymen på byggnadstekniskt mera krävande energisparåtgärder. Chefen förbostadsdepartementet har tidigare denna dag föreslagit att en försöksverksamhetmed integrerad planering av energisparåtgärder och Prop.1982/83:120 20 I försöksverksamheten ingår att bidrag kan lämnas tillkommunernas ökade kostnader för bl. a. inventering och besiktning avbostadsbeståndet. Chefenför har i det föregående förordat att möjlighet börfinnas att som beredskapsarbete utföra energibesparande åtgärder i kommunalaoch landsfingskommunala byggnader. Föregen del vill jag framhålla att jag i budgetpropositionen 1983 (prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 108) aviserade att de regler som gäller för kommunernas ansvaroch befogenheter inom energihushållningen m. m. kommer att ses över. I dettasammanhang betonade jag, att även det statliga energisparslödel bör prövas isyfte att öka möjligheterna att styra stödet till den bebyggelse, där det fårbäst effekt. De förslag om enförsöksverksamhet med integrerad planering av energisparåtgärder ochombyggnadsverksamhet i som chefen för tidigaredenna dag har föreslagit skall ses i detta sammanhang. För egen del vill jag framhållaatt det är väsentligt att samordna åtgärder för energihushållning och förenergitillförsel. Det är också angeläget att ta tillvara möjligheten attanvända som ett försökslän för att dels få erfarenheter av en samladenergiplanering som underlag för åtgärder i övriga delar av landet, dels snabbtskapa sysselsättning i . Jag förordar därför att -utöver den inventering av bostadsbeståndet som chefen för bostadsdepartementethar föreslagit - en inventering görs inom samfiiga kommuner i Nortbottens länav vidtagna och planerade åtgärder som rör energitillförsel, särskilt vad avserinförande av ny energiteknik och planerad övergång till andra bränslen änolja. I de kommunala oljereduktionsplanerna och den socialdemokratiska utvecklingsplanenför har betydande delar av detta inventeringsarbete redan vidtagits.Vidare bör i en inventering och besiktning av näringslivets byggnaderprövas. Det är angeläget att energisparplaneringen förs fram parallellt medplaneringen av energitillförseln inom kommunerna. Genom dessa inventeringaroch de inventeringar som chefen för har föreslagitavseende bostadsbeståndet bör man få ett underlag för att inom olika områdenåtgärder för energisparande och energitillförsel planeras och genomförs påbästa möjliga sätt. Verksamhetenbör utvärderas för att i möjligaste mån kunna ingå i det underlag för densamlade omprövningen av energihushållningsprogrammet som skall ske . Resurserför verksamheten bör disponeras av i enlighet med mina förslag idet följande om förstärkt energiplanering. Somytterligare ett led i arbetet med att göra till ett försökslän börstöd lämnas till vissa försök avseende energihushållning i näringslivets byggnader.Försöksverksamheten bör avse en genomgång och analys av möjligaenergisparåtgärder i ett antal byggnader i i syfte att 1982/83:120 21 finnaen modell för att idenfifiera och analysera lönsamheten av energisparandeåtgärder i näringslivets byggnader. Försöksverksamheten bör avse ett tiotalanläggningar. För denna genomgång och analys anser jag att bidrag bör kunnabeviljas. För denna del beräknar jag att medelsbehovet uppgår till ca 500000kr. Förgenomförande av de i den nämnda genomgången identifierade åtgärderna bör visststöd lämnas. Åtgärder med mycket god lönsamhet, t.ex. med en återbetalningstidför investeringen på upp till finns det inte anledning att stödja.Åtgärder med en återbetalningstid på mellan ca två och böremellertid stimuleras särskilt. Dessa åtgärder bör kunna finansieras medrelativt förmånliga lån grundade på statligt räntebidrag till ränta.Medelsbehovet för detta räntebidrag beräknar jag till ca 2,5 milj. kr. Verksamhetenbör handhas av . Vid val av lämpliga anläggningar och av vilkaåtgärder som bör vidtas bör samråd ske med energi-sparkonsulten vidutvecklingsfonden. Verksamheten bör utvärderas så att erfarenheterna av den kanutnyttjas inom hela näringslivet. Jagräknar med att medel för stödet till denna försöksverksamhet ryms inom ramenför det anslag som chefen för industridepartementet har förordat tillsärskilda regionalpolifiska insatser i . Ettbetydande arbete har lagts ned av i för attkartlägga länets energiresurser och för att inventera byggnadsbestånd m. m. isyfte att klarlägga möjliga energihushållningsåtgärder. Det är angeläget attdetta arbete vidareutvecklas i samarbete med länets kommuner. bördärför ges förstärkta resurser inom detta område. En särskild energigrupp medföreträdare för , statens industriverk ocholjeersättningsfonden (, därefter statens energiverk),länsbostadsnämnden, länsarbetsnämnden och den regionala utvecklingsfonden börknytas till . Gruppen bör till kunna lämna förslag,synpunkter och råd avseende genomförande av energiplaneringen. Förförstärkt energiplanering och andra av mig förordade åtgärder bör länsstyrelsentillföras särskilda resurser. Chefen för industridepartementet har angivit att medel för utrednings- och projektarbete bör ställas tilllänsstyrelsens förfogande inom ramen för anslaget Särskilda regionalpolitiskainsatser i . 9 1982/83. Prop.1982/83:120 22 Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att 1. godkänna de avmig förordade riktlinjerna för ökad fastbränsleanvändning i , 2. godkänna de avmig förordade riktlinjerna för förstärkt energiplanering och energihushållningi . De statsägda företagen utgör en dominerande del avindustriverksamheten i . I den fidigare nämnda utvecklingsplanenföreslås omfattande åtgärder som berör de statliga bolagen. För Luossavaara-KiirunavaaraAB () samt () och AB ()till de delar som finns i föreslås en finansiell förstärkning avtotalt 2000 milj. kr. för att sänka kapitalkostnaderna och därmed lägga enbättre grund för den framtida utvecklingen. Ett sätt att sänka kostnadernaskulle enligt förslaget kunna vara att göra en nedskrivning av företagensanläggningstillgångar i . Efter det att utvecklingsplanen lagts fram har regeringeni proposition (1982/83:68) om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen föreslagitatt skall få ett kapitaltillskott på 2000 milj. kr. för att genomföra enfinansiell rekonstruktion. Beloppet är tillräckligt stort för att medge erforderliganeskrivningar av anläggningstillgångar och ge en solid grund införframtiden. I propositionen framhålls också att detta tillskott bör ge möjlighetför att genomföra behövliga miljöinvesteringar vid bruk. Utöverdetta tillskott föreslås i den nämnda propositionen att staten skall eftergeett lån på 275 milj. kr. till avseende bruk. Om riksdagengodkänner dessa förslag är det möjligt att på ett tillfredsställande sättgenomföra en finansiell rekonstruktion av . Något tillskott utöver dessa2275 milj. kr. behövs f.n. inte. har betyoande anläggningar utanför Nortbotten.Bolaget har strävat efter att komma bort från ortstänkandet och har bl.a.därför organiserat sig i divisioner där likartad verksamhet från flera orteringår. Divisionerna har resultatansvar och avräkning sker mellan olika produkUons-enheterUll priser som så långt som möjligt avspeglar förhållandena på den externamarknaden. Det skulle krävas omfattande ingrepp i ochkalkyl- och redovisningssystem om föreslagen nedskrivning avanläggningstillgångarna i Luleå-enheterna skulle få den effekt som avses iutvecklingsplanen, dvs. stärka Luleå-enheternas ekonomiska ställ- 1982/83:120 23 ning.Problemet har också påtalats i utvecklingsplanen där man påpekat att andralösningar kan bli nödvändiga. Ett bakomliggande syfte med förslaget omnedskrivning är att förutsättningar skulle skapas för att mer förutsättningslöstkunna pröva framtida investeringsprojekt. Detta syfte kan i stället på ettbättre sätt uppnås genom att medel ställs till förfogande förinvesteringar i och detta tar jag upp i det följande. FörLKAB är situationen annorlunda. Bolaget har huvuddelen av sina anläggningar iNorrbotten. Anläggningstillgångarna har dimensionerats för ett högrekapacitetsutnyttjande än nu aktuell nivå. Det är därför nödvändigt att skrivaned värdet av anläggningstillgångarna. Dessutom finns behov av att skriva nedvärdet av delar av färdig varulagret. Efterdessa synpunkter av mera allmän karaktär övergår jag nu till att närmarebehandla de olika företagens situation och behovet av statliga insatser. Riksdagenhar behandlat frågan om statliga stödåtgärder till LKAB.Vid det senaste tillfället, , beslöt om ettkapitaltillskott på 1 500 milj. kr. till för att genomföra enfinansiell rekonstruktion av (prop. 1981/82:56, NU 13, rskr 82). LKABhar inkommit med en utredning rörande företagets framtidastruktur, i det följande benämnd långsiktsplanen. I frågan har också kommit inskrivelser från bl.a. kommun samt fackliga och andra organisationer. Till grund för beslutethösten om kapitaltillskott låg bl.a. en av upprättadstrukturplan. Planen innehöll bl.a. en bedömning över utvecklingen på stål- ochmalmmarkanden. Stålproduktionen inom den Europeiska Gemenskapen (EG), där LKABhar sin huvudsakliga marknad för järnmalm, bedömdes då komma att pendla mellan125 milj. ton och 145 milj. ton beroende på konjunkturläge. Beträffande ,som var andra mer betydande marknadsområde, bedömdesframtidsutvecklingen som osäker. målsättning var att uppnå en avsättningpå ca 20 milj. ton järnmalm inom EG, vilket motsvarade en marknadsandelpå . Totalt räknade bolaget med att komma upp till volymer på ca 25 milj.ton järnmalm . Underår 1982 har stålproduktionen minskat över hela världen. Inom EG harstålproduktionen legat på ca 110 milj. ton med en årstakt på mindre än 100milj. , vars marknadsandel inom EG var14%, uppnådde för en andel på . Somföljd av dels stålmarknadens nedgång, dels vikande marknadsandelar har av järnmalm minskat kraftigt . De totala leveransernauppgick till 13,1 milj. ton, vilket endast utgör hälften av den målsättning somfasfiades . 1982/83:120 24 LKABhar i den nii upprättade långsiktsplanen gjort en reviderad bedömning av deframtida försäljningsmöjligheterna. Detaljerade prognoser har upprättats . Den allmänna konjunkturen antas utvecklas så att år 1983blir ett sämre år än 1982. antas bli ett uppgångsår som år 1985kulminerar i en högkonjunktur. förutsätts en viss avmattning.Världsproduktionen av stål antas inte överstiga produktion somuppgick till ca 750 milj. ton. Det innebär att ökningstakten i väridensstålproduktion beräknas bli . är att stålproduktionen inom EG kommer attligga kring 105-110 milj. ton. Betydande kapacitetsminskningar sägs komma attkrävas inom den europeiska stålindustrin för att den skall nå lönsamhet. EG:smalmimport beräknas bli ca 100 milj. ton malm. LKABkonstaterar att företagets leveranser av högfosformalm till EG har minskat desenare åren. Högfosformalmen används i regel i äldre och mindre modernaproduktionsanläggningar. Eftersom en fortsatt omstrukturering av stålindustrinförväntas medföra att tillverkningen koncentreras till mer moderna anläggningarfinns det risk för ytterligare leveransbortfall för vad gäller högfosformalm. av EG:sjärnmalmsimport utgörs av lågfosformalm. har här av kvalitetsskäl haftsvårt att hävda sig på marknaden. Företaget har emellertid satt inproduktutvecklingsåtgärder som förbättrat kvaliteten på lågfosformalmerna ochytterligare åtgärder håller på att genomföras. Detta beräknas medföra att manpå ett bättre sätt kan möta stålverkens ökade kvalitetskrav. Härigenom bedömsförutsättningar finnas att återta marknadsandelar inom EG. Det totala utrymmet förleveranser av pellets till EG bedöms även i fortsättningen vara begränsat. LKABanser sig dock ha vissa utsikter att med marknadsföringsåtgärder kunna hävdasig eftersom kvaliteten på företagets pelletsprodukter bedöms varakonkurrenskraftig. En växande marknad finns för direktreduktionspellets. Deviktigaste marknaderna för utanför EG är , och Östeuropa.Inom beräknas leveranserna av järnmalm fortgå som . Det finnsenligt förutsättningar att öka försäljningen till . har ocksåmålsättningen att öka försäljningen till . En förutsättning för attdetta skall kunna ske är dock att motköpskom-binationer kan arrangeras. LKABräknar med att de totala leveranserna av järnmalm blir ca 11 milj. ton år 1983.För åren 1984-1986 beräknas leveranserna uppgå till 13-15 milj. ton per år.Antagandet förutsätter att den nedåtgående försäljningsutvecklingenkraftigt bryts. Enligt mening bör de personella och maskinellaproduktionsresurserna anpassas till en nivå på 15 milj. ton järnmalm . består av tre gruvor och två hamnar. 1982/83:120 25 finns f.n. anläggningar för en produktion av nära 30 milj.ton färdiga produkter. I den strukturutredning som genomfördes av under år1981 konstaterades att det var ekonomiskt fördelaktigt att ha samtliga enheteri drift vid produktionsvolymer på ca 23 milj. ton järnmalm eller mer per år.Eftersom det långsiktiga målet var att uppnå 25 milj. ton ansågsproduktionsstrukturen då inte behöva ändras. Enligt upprättade långsiktsplan har, somjag tidigare nämnt, leveransprognoserna i väsentlig grad justerats. uppgeratt den fortsatta tillbakagången för högfosformalmer, frånvaron av en tillräckligtstor marknad för pellets och de kvardröjande kvalitetsnackdelarna hos lågfosforprodukternahar medfört att problem koncentreras till och Svappavaara.Malmberget är en gruva som ur kvalitetssynpunkt inte längre inger oro.Enligt bör och gruvor med fillhörande pelletsverkfortsättningsvis svara för hela produktion, medan böravställas med möjlighet att vid en kraftigt förbättrad marknadssituation kunnatas i drift igen. Fortsatt drift i skulle enligt beräkningarinnebära en merkostnad om 60-80 milj. kr. jämfört med motsvarandeproduktion i . Den angivna produktionsstrukturen inom med två gruvor och två hamnar är i fråga om anläggningar ochfasta' maskiner tillräcklig för en varaktig produktionsnivå på drygt 20 milj.ton . Först vid en produktion över den nivån behöver Svappavaara-gruvantas i drift. Av ekonomiska skäl avser att hålla investeringarnaunder på en låg nivå. En utbyggnad av en ny transportnivåberäknas dock ske i enligt gällande planer, vilka innebärprojekteringsstart , byggstart och produktionsstart . transportnivå i blir med de lägre produktionsvolymerna inte aktuellförrän tidigast , varför detta projekt vilar tillsvidare. I långsiktsplanen utgår man vidare från fortsatt prospekteringsverksamhetpå minst nuvarande nivå, fortsatt internationell konsultverksamhet och ensatsning på att utveckla den s. k. stålbandsprocessen. Antalet anställda vid har minskat kraftigt. 1 slutetav uppgick antalet anställda inom järnmalmsrörelsen till ca 6500personer. Vid slutet av hade antalet minskat till ca 5900 personer.Till slutet av beräknas antalet anställda minska ytteriigare till ca 5100 genom s. k. naturlig avgång och genom att ca 320 personer som sagts uppslutar sin anställning. För den produktion som planeras för erfordrasen personalstyrka av endast 4000 personer. Detta innebär att det beräknasuppstå en övertalighet på ca 1 100 personer. Personalbehovetunder bedöms uppgå till 3 700 anställda. bokslut intäktsförde ägartillskou på fillsammans2250 milj. kr. Av detta belopp utgjorde 750 milj. kr. medel som erhållits atttäcka 1982/83:120 26 Av resterande summa på 1 500 milj. kr. som anvisats för finansiell rekonstruktion användes 700 milj. kr. till engångsnedskrivning av anläggningstillgångar. Återstoden, dvs. kr., avsattes till en be skattad reserv. Det senare beloppet var avsett att stärka bolagets soliditet och ge en buffert att möta framtida förluster. År1982 beräknas medföra en förlust på ca 500 milj. kr. före bokslutsdispositioneroch skatt för koncernen i sin helhet. Ca 250 milj. kr. av förlusten beståremellertid av kursförluster på utländska lån. Trots de stora problem haftunder har således förlustnivån kunnat begränsas. Rörelseresultatet föreavskrivningar beräknas bli positivt för tredje året i följd. 1982 bör fogas tillprotokollet i detta ärende som underbilaga 6.1. har i sin långsiktsplan gjort beräkningar över resultatutveckling en för . Resultatet har inte belastats med kostnader för övertalig personal. Vidare har bolaget i beräkningarna förutsatt att frakt kostnaderna för halveras i jämförelse med gällande fraktavtal. därefter antas ytterligare kostnadsminskningar för fraktsatserna som följd av att vissa rationaliseringar vidtas. Av beräkningen framgår att likviditet försämras snabbt . kommer de likvida resurserna att vara helt uttömda. hävdar att en finansiell rekonstmkfion är nödvändig för att företaget skall fort leva. LKABhar övervägt tillvägagångssättet för en rekonstruktion. Mot bakgrund av detförväntat låga kapacitetsutnyttjandet för anläggningarna har åter granskatvärderingen av dem och kommit fram till att det finns ett behov av extranedskrivning med ca 800 milj. kr. har lyckats väl medsina ansträngningar att förbättra kvaliteten på lågfosformalmerna. Detta hardock medfört att tidigare producerad malm relativt sett minskat i värde. EnligtLKAB:s beräkning är det därför rimligt att skriva ned värdet av varulagret medca 200 milj. kr. Rekonstruktionen börenligt mening vara dimensionerad så att företaget kan klara sig utanytterligare stöd. En rekonstruktion föreslås ske genom att företaget fårstatliga medel för att täcka en nedskrivning av anläggningstillgångar med 800milj. samt en nedskrivning av varulager med 200 milj. kr. föreslår attkapitaltillskottet ges i kontant form. Detta ökar likvida medel, vilkadå kan användas för att återbetala lån och därmed minska kostnadsräntorna. Föregen del vill jag anföra följande. Somjagnämnt beslutade om ett kapitaltillskott till medsyftet att finansiellt rekonstruera företaget. Jag kan nu drygt ett år senarekonstatera att avsättningen av produkter kommit att understiga den nivåsom då förutsågs. Detta beror på dels en mycket svag stålkonjunktur, dels attden tekniska utvecklingen inom stålindustrin medfört att efterfrågan på dekvaliteter av malm som kan 1982/83:120 27 leverera har minskat. Någon större ökning av stålmarknadenkan inte förväntas för framtiden och en fortsatt omstrukturering av deninternationella stålindustrin synes oundviklig. När det gäller den framtidainternationella utvecklingen på stålområdet med de konsekvenser som den har påefterfrågan på produkter finns det enligt min mening inte några skäl attifrågasätta företagets bedömningar. Jag har i denna fråga samrått med chefenför industridepartementet. står inför som karaktäriseras av omdaningoch anpassning. Det bokförda värdet av tillgångarna behöver anpassas till denya förhållandena. Värderingen av anläggningstillgångarna bör återspegla detkapacitetsutnyttjande som kan förväntas . Vidare bör vissa delar avvarulagret skrivas ned. Jag kan för egen del ansluta mig till den bedömning avnedskrivningsbehovet som har gjort. Nedskrivningar av denna storiek kan inte göras utan attLKAB erhåller ägartillskott för ändamålet eftersom i annat fall det egnakapitalet i bolaget urholkas. Enligt min mening bör hela tillskottet ges ikontant form eftersom detta dels löser likviditetsproblem inför år1984, dels ger företaget möjligheter att amortera lån och därmed ytterligareförbättra resultatet genom minskning av det negativa räntesaldot. Jag förordar därför att regeringen föreslår attpå tilläggsbudget III till statsbudgeten för innevarande budgetår anvisa ettbelopp av 1 000 milj. kr. för nämnda ändamål. Den kraftiga personalminskningen vid har lett tillallvarliga sysselsättningsproblem i Malmfälten. För att förbättramöjligheterna för den personal som sagts upp den 1 december 1982till att få nya arbeten har regeringen, under förutsättningav godkännande, träffat ett avtal med om sex månaders förlängduppsägningstid för de ca 320 personer som sagts upp. avses de uppsagda så längt som möjligt sysselsättas iutbildning eller andra aktiviteter. Avtalet bör fogas till protokollet i dettaärende som underbilaga 6.2. Staten skall enligt avtalet ersätta förkostnaderna med eu fast belopp på . Jag förordar att regeringenföreslår att anvisa dessa medel på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för innevarande budgetår. har inrättat en särskild enhet. Organisationen (), där personal som inte arbetar med direktadriftuppgifter inom järnmalmsrörelsen sysselsätts med olika projektarbeten,utbildning, m. m. har i sin budget för inte tagit upp några medelför fortsatt verksamhet inom ramen för OSP. Den tidigare nämnda malmfältsutredningen har i enskrivelse till regeringen framfört att statliga medelbör anvisas för framtidsinriktade sysselsättningsprojekt vid intill dessmalmfältsutredningen avslutat sitt arbete Åven Rehnbergsgruppen, också den tidigare berörd, har lagtfram för- 1982/83:120 28 slag om statliga medel för fortsatt verksamhet förövertaliga inom ramen för OSP vid . Gruppen har föreslagit att OSP fårfortsätta . Vidare har gruppen föreslagit att den somslutar sin anställning utan att vara uppsagd får bibehålla sin lön sex månaderefter det att anställningen hos upphört. harinkommit med förslag om åtgärder för personal som beräknas bli övertalig. LKABuppger att övertaligheten f. n. uppgår till ca 1 500 personer inräknat de ca320 personer som sagts upp. Företaget föreslår att all övertalig personalöverförs till ett särskilt bolag, i vilket medverkar med lednings-,projekterings- och utredningskapacitet medan staten stär för finansieringen avverksamheten. Drygt 300personer kommer att lämna efter den föriängda uppsägningstiden. Iövrigt föreslår att knappt 400 personer som är födda och tidigareförtidspensioneras. Kostnaden har beräknats uppgå till ca 360 milj. kr. Vidareföreslås att ca 400 personer sysselsätts i olika tidigarelagda projekt såvälinom som utom samt att ca 400 personer placeras i utbildning. Enligt uppgår de totala kostnaderna för personal som sysselsätts medprojektarbeten och utbildning till ca 240 milj. kr. antaskostnaderna för detta ändamål kunna begränsas till ca 190 milj. kr. Därefterreduceras kostnaderna ytterligare i takt med avgångarna. Somframgått av min redogörelse för långsiktiga bedömningar kommer denframtida omfattningen av järnmalmsrörelsen inte att medge att denpersonalstyrka som är övertalig ges en varaktig sysselsättning i företaget.Då det således inte är fråga om en överbryggningsperiod utan en beståendesituation är det inte motiverat att utge stöd till för att företaget skallkunna behålla den övertaliga personalen. har ett antal förslag lagts fram om åtgärder som leder till att antaletsysselsättningstillfällen i kommer att öka. Vidare har detföreslagits särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder med syfte att underlättaför den övertaliga personalen vid att omplaceras till annan verksamhet.LKAB bör emellertid tilldelas statliga medel för löner och för att under år1983 och till viss del bereda övertalig personal meningsfullsysselsättning i form av utbildning, tidigarelagda projekt m.m. Dessa statligainsatser bör således upphöra . Medelsbehovet kan beräknas till 340milj. Jag förordar således att regeringen föreslår att till LKABanvisa ett belopp av 340 milj. kr. på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten förinnevarande budgetår för sysselsättningsåtgärder m. m. Somjagnyss berörde har föreslagit att förtidspensionering skall kunna tillgripasi vissa fall. Jag är emellertid inte beredd att föreslå särskilda medel fördetta. I denförut nämnda propositionen om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen harframhållits att de statliga företagen måste drivas efter affärs- 1982/83:120 29 mässigaprinciper och så rationellt att de kan hävda sig i den internationella konkurrensen.Detta gäller också . Motbakgrund av dessa krav är det som framhållit inte rimligt att driften vid i vid nuvarande marknadsförhållanden uppräUhålls.