prop · G603115 · 1982-12-31 00:00:00 — Ytterligarebestämmelser om förmåner och bidrag finns i förordningen (FFS 1979: 31) omsärskild ekonomisk hjälp till värnpliktiga. Denna hjälp betalas ut i form avräntefria lån eller som bidrag lill värnplikfiga för all tillgodose uppkomnasärskilda behov spm inle har kunnat förutses och som inte kan tillgodoses påannat sätt. Isitt betänkande redovisar kommittén inledningsvis nuvarande förhållandenbelräffande förmåner tiU värnpUktiga m.fl. under gmndutbildning samt resultatetav en undersökning om de värnpliktigas sociala och ekonomiska situation somhar gjorts av ijverbefälhavaren och . Kommitténbehandlar därefter de allmänna fömtsättningarna vid ul- 1982/83:115 13 formningenav ett förmånssystem. Kommittén konstaterar att etl syslem med vämphktslön eUerelt system med ersätlning som bygger på den värnpliktiges sjukpenning hardiskuterats i andra sammanhang. Båda dessa lösningar syftar tUl att devämpliktiga i så slor utsträckning som möjligl skall kunna leva på sammaekonomiska nivå som före inryckningen. Kommittén anser att kostnadsskäl talarmot införandet av dessa system. I stället för att fuUt ut kompensera denvärnpliktige för det inkomstbortfall som drabbar honom under gmndutbUdningenfår man nöja sig med att hitta en lösning som garanterar den värnpliktige ochhans anhöriga en ekonomisk ocb social gmndtrygghet. Kommitténpekar i detta sammanhang på bestämmelserna om kommunalt försörjningsansvar isocialtjänstlagen (1980:620) som ger den enskUde rätt till bistånd enligt dennalag, oavsett om han är värnpliktig eller inte, om hans behov inte kanliUgodoses på annat sätt. Kommitténredogör vidare för den nuvarande fördelningen av ansvar meUan stat och kommunnär det gäller de värnpliktigas förmåner och för bakgmnden tUl dennaansvarsfördelning. Belräffande den framtida ansvarsfördelningen tar kommitténavstånd från elt allernativ som innebär att staten svarar för förmåner till denvärnpliktige och kommunen för förmåner tiU hans familj, framför allt på gmnd avatt socialbidraget då skuHe ersätta befintliga bidrag, vilket torde innebära enutveckling i strid med de långsiktiga strävandena i svensk socialpolifik. Valetmellan övriga alternativ (nuläget eller ett alternativ där staten blir heltansvarig för kostnadema) måste enligt kommittén bli avhängigl av huradministrationen för beslut om och utbetalning av familjebidrag organiseras. Kommitténsslutsats blir att det nuvarande systemels huvudprinciper är lämpliga. Inomramen för detta system föreslår kommittén vissa förändringar. Deflesta av remissinstansema ställer sig posifiva lUl kommilténs förslag attnuvarande förmånssystem i stort sett behålls. Några remissinslanser, bl.aöverbefälhavaren. Centralorganisationen /SR, ,, värnpliktiga arbetsgmppen och vapenfriaarbetsgmppen, anser dOck atl etl syslem med lön lill de vämpliktiga börutredas. Socialstyrelsendelar kommitténs uppfattning all kommunen enligl socialtjänstlagen har detyttersta ansvaret för alt de som vistas i kommunen får det stöd som de behöver,men anser att detta ansvar inte fär innebära någon inskränkning i det ansvarsom vilar på andra huvudmän. Fullgörandetav värnpliktstjänstgöring eller motsvarande plikttjänstgöring innebär mednödvändighet uppoffringar för den enskilde och hans Prop.1982/83:115 14 familj.Etl gmndläggande krav på ett förmånssystem är dock atl den tjänslepliktige ochhans anhöriga kan leva under rimliga ekonomiska förhållanden i samband medtjänstgöringen. SkiUnadema mellan olika tjänsle-pliktigas sociala ochekonomiska förhållanden är stora. F.n. utgår till vämpliktiga dels generellaförmåner, som regleras huvudsakligen i värnpliktsförmånsförordningen, delsselekfiva, dvs. behovsprövade förmåner, som regleras i familjebidragslagen. Delnuvarande förmånssystemet har från vissa håll påståtts bygga på gamla reglersom bar kompletterats och blivit svåröverskådliga. Systemet har också ansettsdels vara komplicerat och krångligt, dels medföra att administrationen blivitalltför byråkratisk. Vidare har man ansett att familjetiidragssyslemel medförtalt kommunerna har kunnat uppfatta sig vara befriade från sitt gmndläggandesociala ansvar för de tjänsteplikliga och deras familjer. Ilikhet med de flesta remissinstanser ansluter jag mig liU kommilténs förslagatt nuvarande förmånsregler i princip bör behållas. Enligl min mening skulleell system med värnpliktslön, som vissa remissinslanser förespråkar, bli aUlfördyrbart. Det är troligt alt ett sådant system också skulle behöva kompletterasmed behovsprövade bidrag. a. anfört alt den kritik som i vissa fall har riktats mot systemet inteär riktig. Jag dehr helt kommitténs uppfattning på den punkten. De principersom lidig:ire har lagts fast bygger på schabloner, normerad behovsprövning ochenhelsbelopp. Den administrafion som finns bygger på enkla normer och fungerarväl. I likhet med kommittén förordarjag dock att vissa förbättringar vidtasinom ramen för det nuvarande systemet. Eftersamråd med chefen för vill jag understryka atl jag delarkommitténs uppfattninj; atl en Ijänstepliktig inle kan förvägras bistånd enliglsocialtjänstlagen enbart av det skälet atl han är inkallad lill vämpliktsljänstgöring. Idet följande kommer jag all mera i detalj ta upp enskilda frägor och förslagfrån kommittén och atl redogöra för mina förslag i frågorna. Dagersättning,tillägg till dagersättningen, utbildningspremier Nuvarande ordning Enliglvämpliktsförmånsförordningen får en värnpUklig, när han genomgårgmndulbUdning, dagersättning med . per dag l.o.m. 230 dagars tjänstgöring.Därefter får han . per dag i tillägg till dagersättningen t. o. m. För tjänstgöring utöver ulgör tillägget 30 kr.En vämpliklig s;om med godkänt betyg har genomgått utbildning till mUilärbefattning fiir kompanibefäl får en utbildningspremie på . Vissa andragmpper kan också få ulbildningspremier. 1982/83:115 15 Kommitténframhåller att en dagersättning på . som värnpliktsrörelsen förespråkarär rimlig som målsättning men alt detta mål av stalsfinansiella skäl bara kannås genom etappvisa höjningar. Kommillén föreslår därför alt dagersättningenhöjs med . räknat i fasl prisläge under de fyra närmaste budgetåren.I en reservation förordar de socialdemokratiska ledamöterna i kommittén altdagersättningen höjs mera och föreslår för /84 en höjning med 3kr. Kommitténföreslår vidare alt utbildningspremiema slopas. I stället bör elt nytt tilläggtill dagersättningen införas. Tillägget föreslås utgå med . efter den360:e ijänslgöringsdagen. Flertaletremissinstanser lämnar kommilténs förslag i denna del ulan erinran. Någraremissinslanser har dock vissa invändningar. (), i (LO), Kommunistiskungdom, vämpliktiga arbetsgmppen och () ställer sigbakom den socialdemokratiska reservationen. ,och anser attdagersättningen genast bör höjas till . Vissa av remissinstansema anseratl trettiokronorsmålet bör nås snabbare men godtar reservantemas förslag somen första etapp. avslyrker kommitténs förslaglUl automatisk priskompensation av dagersättningen. Chefen för armén, chefenför flygvapnet och avstyrker förslagel atl ta bortutbildningspremiema. Dagersättningenhar under de senasie fyra åren höjts med . motsvarar enårlig höjning . Eftersom prisökningama har varithögre, har de ijänslepUkligas dagersättning fortlöpande urholkals. Jag delardärför kommitténs uppfattning all dagersättningen etappvis bör höjas till 30kr. I likhet med försvarels personalvårdsnämnd kan jag däremot inte stödjakommitténs förslag atl dagersättningen automatiskt skall priskompenseras. Delmåste anses vara en styrka i förmånssystemet atl varje är harmöjlighel alt la ställning till vilka förmäner i systemet som bör förbättras.Ekonomiskt utrymme för en angelägen men kostsam reform kan därigenom uppslå, eftersomandra förmåner inte automatiskt tar i anspråk en ökande del av de medel som kanavsättas tiU värnpliktsförmåner. Jag är f. n. inle beredd alt ange någonbestämd tidsplan för när tretliokronorsmälet skall nås. Jag förordar emellertidför /84 atl dagersättningen höjs med , dvs. från 18 kr.liU22kr. 1982/83:115 16 Genom1975 års riksdagsbeslut om värnpliktsförmåner (prop- 1975:37, FöU 18, rskr 195)lades fast att ersätiningen fill de tjänstepUktiga under gmndutbUdningen iprincip skaU grundas på tjänstgöringens längd, Den dittiUsvarande kopplingenmellan lön och grad sjopades Ukspm huvuddelen av de då existerandetjänstgöriings- och utbildningpremierna. I §tället infördes tilläggen tUldagersättningen. För frivillig utbildning tiU värnpliktig officer(kpmpanibefal) och reser/officer behölls prentjerna av rekryte-ringsskäl, I likhet med flertaletremissinstanser, däribland chefen för marinen, försvaret? civUförvallning, LOoch Slockholms komtnun dlar jag kommilténs uppfattning atl utbildningspremiemabör slopas. Redan när den obligatoriska uttagningen tUlkompanibefalsvämpUktiga infördes uttryckte den dåvarande chefen förförsvarsdepcirtementel tveksamhet till att ge vid en obligatoriskulbUdning. Av de ca 2700 värnpliktiga som har en betydligt längretjänstgöringstid än flertalet vämpliktiga får cft en tredjedel inte någonpremie. Av dem som får en utbildniiigspfernie är fler än tre fjärdedelar numeratvångsutlagna till denna utbildning, Mot bakgmnd av den fastlagda principen omatl ersättningen skall grundas på tjänstgöringstidens längd samt detförhållandet atl det finns andra kategorier av Ijänstepliktiga som har ungefärlika lång tjänstgöringstid men som inte får några bör av rättviseskäl istället elt ytterligare tillägg tiU dagersättningen utgå efter 360 dagarstjänstgöring. Tillägget bör doek vara större än det som kommittén föreslår. Jagförordar därför alt tillägget efter 360 dagars tjänstgöring skall vara 60 kr.per dag. Dagersättningen och tilläggen skulle alltså vid genomförande av mittförslag bli , t. p, m, 230;e tjänstgöringsdagen, . mellan 23I:a och300:e tjänstgöringsdagama, . mellan 30I:a och 360:e tjänstgöringsdagarnaoch . fr.o.m. 36I:a tjänstgöringsdagen. UtbildningtiU reservofficer är helt igenom friviUig vid samtliga vapenslag. Premiernaför sådan utbUdning bör av rekryleringsskäl alltjämt beslå. Vissasärskilda ersättningar Nuvarande ordning Enligl12 § vämpliktsförmånsförordningen kan värnpliktiga erhålla särskild ersättningför sjötjänstgöring, dykeriarbete, flygtjänstgöring och faU-skärmsljänst enligtbestämmelser som regeringen meddelar särskilt. Sådana bestämmelser harregeringen meddelat i beslut med bestämmelser om särskilda ersättningarliU värnpUktiga vid sjötjänstgöring och i förordningen (FFS 1977:41, ändradsenast FFS 1982:9) om särskild ersättning liU värnpliktiga underflygtjänslgöring och fallskärmstjänsl. Under sjöijänslgöring kan enligl nämndabestämmelser ulgå ell belopp som varierar från 3 fill . per dygn.DykningsliUägg ulgår med meUan och . per period om sex minuterberoende på vilket djup dykningen har bedrivits. Vid flygtjänstgöring ulgårflygliUägg med 1140 - . Prop.1982/83:115 17 Vissa flygaspiranler har ell flygelevtiUägg med . i månaden.FlygrisktiUägg utgår tUl värnpliktig, som inte har flygliUägg, underflygningmed . TUl värnplikfig som deltar i Iräningshopp från tomeller utför fallskärmshopp utgår hoppfillägg med . Vissa avtilläggen ulgör beskattningsbar inkomst. Av förordningen (FFS1982:3) om mässpengar för vissa värnpliktiga framgår att mässpengar under vissafömtsättningar kan utgå i stället för fri förplägnad. Mässpengar skall beräknasenligt de beslämmelser som enligl kollektivavtal gäller för tjänstemän.Mässpengar ulgår med ell belopp per dag som motsvarar värdet av enskeppsportion och etl fasl fillägg om . beroende på typ av mäss.När skeppsportion utspisas skall mässpengama minskas med skeppsportionsprisel. Enligtkommilténs mening är de särskilda ersällningama all betrakta som risklillägg.Kommillén anser att det inle är möjligl all gradera olika slag av risker ochpåpekar att de flesta skadorna bland värnpliktiga inträffar i samband medfysisk träning och olyckor med fordon. Kommittén framhåUer att riskfylldaverksamheter bör göras så säkra som möjUgt genom säkerhetsföreskrifter,skyddsanordningar m. m. Om en olycka trots allt skulle inträffa och skadauppstå, bör staten, liksom f. n., lillhandahåUa ell fillfredsställandeekonomiskt skydd. Kommitténframhåller att systemet med mässpengar synes ha motiverats av jämförelser medde ansläUdas avlalsreglerade förmåner. Syftet med mässpengama var urspmngligenatl möjliggöra mathållning i den egna mässen m.m., medan syftet numera enliglkommittén torde vara alt förslärka skeppsportionen. Vidare kan enligl vadkommittén har erfarit mässpengarna användas till representation, anskaffningav inventarier fill mässen o.d. Kommittén föreslår mot denna bakgmnd att desärskilda ersällningama och mässpengarna lill vämpliktiga slopas. , försvarels rafionaUseringsinslitul, kammarrätten i ,, LO och delarkommitténs uppfattning att de särskilda ersällningama bör slopas. Chefen förmarinen hävdar all sjötilläggen skall ses som obekvämlighets- ochansvarstillägg och därför bör bestå. Chefen för flygvapnet anför atlflyglilläggen är en del av löneförmånerna och utgör kompensation för enkrävande kvalificerad utbUdning och av rekryteringsskäl bör behållas. , kammarrätten i , och LO delarkommitténs uppfattning atl mässpengarna liU vämpliktiga kan tas bort. Chefenför marinen föreslår alt mässpengama begränsas till alt endast ulgå förkompanibefalsvärnpliktiga. 2 1982/83. Prop.1982/83:115 18 Förmin del anser jag att del skulle medföra betydande adminislrativa förenklingarom de särskilda ersättningarna och mässpengarna avskaffades. De medel somdärigenom sparas kan bidra till all möjliggöra angeläg-,na reformer ochförbättringar i förmånssystemet. Det finns såvitt jag kan se inte heller någolskäl att från rekryleringssynpunkl behålla dessa ersättningar. Med hänsyn lillalt del kan finnas andra typer av ijänslgöring som i och för sig också skullekunna motivera en fiUäggsförmån eller särskild ersätlning talar ocksärättviseskäl för alt de särskilda ersättningarna las bort. I fråga ommässpengarna kan jag i likhet med kommillén inte anse dessa utgöra en egenfiigvärnpliktsförmän. Jag förordar därför all de särskilda ersättningarna ochmässpengarna lill värnpliktiga slopas. Förplägnadsersåttning,inkvarteringsersättning, beklädnadsersåttning Nuvarande ordning Enligt30 § värnpliktsförmånsförordningen får en värnpliktig förplägnadsersåttning istället för fri förplägnad när han har lillständ all själv svara för sinmathållning samt när han i samband med tjänsfiedighet eUer sjukdom intebefinner sig vid förbandet. F. n. uppgår ersättningen fill . Enligt31 § värnpliktsförmånsförordningen kan en vämpliklig fåinkvar-leringsersältning i stället för fri inkvartering enligt bestämmelser somregeringen meddelar särskill. Regeringen har genom beslul den 30 september1960 (ändrat ) meddelat sådana bestämmelser. Om denvärnpliktige inte bor i egen bostad, kan förbandschef enligt dessa bestämmelserunder vissa fömtsättningar hyra en bostad ål honom för högsl . i månaden.Om den värnpliktige utnyttjar sin egen bostad, ulgår etl månatligt hyresbidragmed . under förulsällning all han inte uppbär bostadsbidrag enligtfamiljebidragslagen. När en värnpliktig har medgetts förläggning utanförkasernområdel, utbetalas ersättning för resa mellan bostaden ochijänslgöringsplalsen, om avståndet däremellan överstiger . Vämpliktigasom har tillstånd all i tjänsten begagna egna persedlar erhållerbeklädnadsersätlning enligl 32 § värnpliktsförmånsförordningen. Kommillénhar funnit all . inle läcker livsmedelskostnaderna för och föresläratl förplägnadsersällningen höjs lill . Vidare föreslär kommittén atlbeloppsgränsen . för hyra av bostad utom kasernområdel slopas samt atlhyresbidraget höjs lill . och utgår oavsett om bostadsbidragutgår £;Uer ej. Enligt förslagel bör vidare beklädnadsersättningen räknas uppoch bestämmas tiU ell månadsbelopp. 1982/83:115 19 mån remissinstansema har yttrat sig i denna del har flertalet inte haftnågol all erinra mol utredningens förslag. I fråga om förplägnadsersällningenhar och värnpliktiga arbetsgruppen föreslagit enytterligare höjning. Jagdelar kommitténs uppfattning om atl de här nämnda ersättningarna bör höjas. Jaganser dock atl höjningen av förplägnadsersällningen av statsfinansiella skälbör begränsas till hälften av vad kommillén har föreslagit. Det ankommer päregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att närmare bestämmaersättningamas storlek. I motsats lill kommittén anser jag inte att hyresbidragskall utgå om den tjänslepliktige har bostadsbidrag. Utryckningsbidrag,kontant arbetsmarknadsstöd Nuvarande ordning Enligt15 § vämpliktsförmånsförordningen erhåller en värnpliktig . iutryckningsbidrag dä han rycker ul från tjänstgöringen, om tjänstgöringen varitminsl . Ulryckningsbidrag ulgår endasi en gäng lill varje värnpliktig. Enligl6§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd föreligger rätt fillekonomiski slöd om den arbetslöse, under en ramlid av omedelbartföre det arbetslösheten började, har utfört förvärvsarbete i minst femmånader. I 7 § sägs atl viss annan verksamhet bl. a. värnpliktstjänstgöringjämsläUs med förvärvsarbete, dock högsl . Kommillénframhåller bl.a. atl ulryckningsbidragel inle har höjts ochföreslår att bidraget höjs med . fr.o.m /86. Kommitténanför vidare atl vämpUklsrörelsen har krävt all värnpliktstjänstgöring skalljämställas med fem månaders förvärvsarbete i kvalifika-tionshänseende förkontant arbetsmarknadsstöd. Kommillén vUl därför peka pä behovel av atl fråganlas upp till behandling i lämpligl sammanhang. Någraremissinstanser, däribland försvarets civilförvaltning, kammarrätten iGöteborg och , instämmer i kommitténs förslag tillhöjning av ulryckningsbidragel. , Kommunistisk ungdom,värnpUktiga arbetsgmppen och vapenfria arbetsgruppen anser attulryckningsbidragel bör höjas . , /SR, LO,vämpliktiga arbetsgruppen och vapenfria arbetsgruppen 1982/83:115 20 delarkommitténs uppfattning i fråga om en översyn av del kontantaarbetsmarknadsstödet. Jaghar i del föregående förordat en avsevärd uppräkning av dagersättningen. Delinnebär all jag har prioriterat ersättningar under utbildningen före en höjningav ersättningen vid dess avslutande. Någol utrymme för all också höjautryckningsbidraget finns således inte. Denna fräga får tas upp i del årligabudgetarbetet. Med hänsyn lill all frägan om del kontanta arbetsmarknadsstödetinte kan ses isolerat anser jag, efter samråd med arbetsmarknadsministern, bör tas upp i annat sammanhang. Deijänsieplikligas reseförmåner regleras i huvudsak i 17-26§§ värnpliktsförmånsförordningen.Den tjänslepliktige har räll lill fri in- och utryckningsresa tiU och frånijänslgöringsplalsen från resp. till den plats han är kyrkobokförd eUer vistassladigvarande eUer från resp. lill annan plats som kan nås med allmäntkommunikationsmedel. Vid tjänsteresa och vid tjänsfiedighet för enskildangelägenhet av vikl får den Ijänsleplikfige fri resa. Under gmndutbildningenhar den tjänslepliktige två fria ledighelsre-sor lUl och från denplats inom landet där han är kyrkobokförd eller vistas stadigvarande ellerannan plats som kan nås med allmänna kommunikationsmedel. Fria resor kan ivissa fall bytas ut mol lokala månadskort eller liknande. Flyg får användas vidulryckningsresa och för ledighetsresa liU och frän Golland och då avståndetöverstiger 800 kUome-ler. I undantagsfall kan flyg, enligt förbandschefensbestämmande, fä användas då avståndet är kortare än , dock minsl500 kilometer. Utöver dessa resor har den tjänslepliktige möjlighel tillsubventionerade resor. Dessa består av s.k. vpl 10-resor och abonneradebussresor. Vpl 10-resor innebär all den tjänslepliktige i obegränsad omfattningfår resa med aUmänt kommunikationsmedel, dock inle flyg, för endast . vartsom helst inom landet. Den Ijänstepliklige har också under vissa speciellaförhållanden möjlighet all få ersättning för resor utom landei. Kommitténhar övervägt olika lösningar för att åstadkomma förbättringar i det nuvaranderesesystemet. Kommittén framhåller atl administrationen kring vpl 10-resornaär dyrbar och all varje form av samordning lill ell enda resesyslem skullemedföra adminislrativa vinsler. Kommittén föreslår därför att syslemel med vpl10-resorna slopas och ersätts med ytterligare fria resor. En fri ledighetsresaper vecka innebär enligt kommUtén alt den värnpliktige kan la sig hem sä oftadel är möjligl med hänsyn lill tjänstens krav på närvaro vid förbandet ochavståndet mellan tjänslgö- 1982/83:115 21 Kommittén fömtsätter därvid att det finns möjlighet all bytafria resor mot t. ex. lokala månadskort. Kommittén framhåller dockalt begränsningar måste vidtas i rätten all använda flyg vid fria resor medhänsyn tiU kostnaderna och tiUgänglig flygkapacilel. Kommittén föreslår därföratl den ijänstepliklige endast får rätt lill flygresor i den omfattning som nugäller, vilket skuUe innebära atl flyg får användas vid varannan resa, omfömtsättningarna för flygresa i övrigt är uppfyUda. Kommittén har också tagitupp frägan om fria resor skall kunna sparas eller tas ut i förväg på del sättsom nu gäller. Eftersom en fri ledighetsresa medges , börmöjligheten att spara resor eller att la ut resor i förskott avskaffas.Kommittén anser dock atl en eller två fria ledighelsre-sor bör kunna fåöverlåtas på anhörig för all ge möjlighel lill besök på förbandsorten. Kommittén finner detvidare nödvändigt att begränsa de höga kostnadema för flygresor. mening bör den avståndsgräns som f. n. tUlämpas för rätlen lUlflygresa alltjämt gäUa, men rätlen lUl flygresa får inle vara oviUkorUg, omresan utan alltför stora olägenheter för den tjänslepliktige hade kunnatföretas med annat och billigare färdmedel. Den tjänsteplikfiges olägenheter bördärvid inte mätas enbart . Vikfigare är enligt utredningen frågan om hurlänge den tjänslepliktige kan vistas på hemorten, eller om exempelvis sovvagnkan nyttjas. Man bör vidare pröva om kostnadsmedvetandet vid förbanden kan ökasgenom alt dessa faktureras de verkliga kostnadema för varje resa. Kommitténpekar också på atl den uppdelning av ansvaret mellan över-befålhavaren ochförsvarels civUförvallning som finns för de Ijänsteplikfi-gas resor är mindrelycklig och att möjligheterna för en myndighet alt ha det sammanhållandeansvaret för resorna bör prövas. Flertaletav remissinstanserna tUlstyrker kommitténs förslag alt ersätta vpl 10-resornamed en fri ledighelsresa . anser att vpl10-resoma kan slopas ulan alt ersättas med flera fria resor. Kommunistisk ungdom, vämpliktiga arbetsgmppen och vapenfriaarbetsgmppen anser all fria ledighetsresor skall kunna sparas eUer tas ut iförskott. förordar all denIjänstepliklige, förutom en fri resa , också får resa som med nuvarandevpl 10-resesystem men tUl ett pris av . per tur och returresa.Socialstyrelsen, . Kommunistisk ungdom och vämpliktiga arbetsgmppenföreslår elt system med frikort. Reseförmånernaför de tjänstepliktiga utgör en stor andel av de sammanlagda kostnaderna förvärnpliklsförmånerna. Enligt min mening är det Prop.1982/83:115 22 mycket angeläget atl de tjänsteplikliga får möjligheteralt besöka hemmet och övningsuppehåU. Förmånssystemet har ocksåutformats för att möjliggöra delta. Det har dock visat sig alt detjänstepliktiga trots delta har stora kostnader för sina resor. I likhet medkommittén och de- flesta remissinstansema anser jag; alt en samordning avresorna tiU ett enda resesyslem kan ge adminislrativa vinster. Som kommitténhar föreslagit bör vpl 10-resoma slopas och ersättas med ytterligare friaresor. Del bör som f.n. vara möjligl att byta ut fria resor mot lokala ellerregionala mänadskort eller motsvarande färdhandlingar. Genom en smidig anpassningav reglerna för resornas ulnylljande bör den Ijänstepliklige fa möjlighet altresa hem under sin frilid, även om möjlighetema all spara resor eller att la utdem i förskott avskaffas i enlighet med kommilténs förslag. Däremot finner jaginle någon anledning fiUstyrka att fri resa skaU kunna överlåtas liU dentjänsteplikfiges anhöriga.