prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Omläggningstaklen minskar då. harbeslutat (prop. 1981/82:123, CU 1981/82:37, rskr 1981/ 82:318) om denfortsatta faslighelsdatareformen under budgetåren 1982/831986/87.Beslulel innebär bl.a. atl för femårsperioden beräknas en ekonomisk ram som utgår från oförändrade resurser föröverföringsorganisationen. anser mot denna bakgmnd attdelprogrammet Fastighetsregislerreformen /84 skall filldelas oförändrade resurser. I fråga om delprogrammet Utveckling ochden del av verksamheten inom delprogrammetRådgivning som bedrivs centralt vid lantmäteriverket föreslär verkel allanslagel minskas med yllerligare en procentenhet utöver huvudförslaget. De på så vis frigjorda medlen (.) skallanvändas för atl öka resurserna inom delprogrammet Utveckling under anslagetD 3 Landskapsinformation. beslutade 1968 (prop. 4, 3 LU 5, rskr 80). Beslulel innebar bl.a. alt faslighelsbeleck-ningarna skulle reformeras. De riktlinjer förbeleckningsreformen som gällerbeslutades dock är 1974 (prop. 1974:48, CU 1974: 30, rskr 1974:252). Med anledning av riksdagsmotioner har civilutskotletefter behandlatbeleckningsfrägorna i belänkandena CU 1975/76:13, 1978/79:21 och 1980/81:25.1974 ärs riktlinjer har därvid inte ändrats. I föregående årsbudgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 16, s. 120-122) övervägdesändringar i fastighetsbeteckningsreformen i besparingssyfte. Dåvarandebosiadsminislern ansåg därvid all det utredningsmaterial som lantmäteriverkethade redovisat i frägan inle gav tillräckligt underlag för ellställningstagande. Frågan borde därför beredas vidare. Så har skelt bl. a. genom all remissynpunkter pålantmäteriverkets utredningar har hämtats infrän ett 70-lal instanser - statliga myndigheter, kommuner, organisalioneroch intresseföreningar. 1982/83:100 Bilaga 13 111 Förebeleckningsreformen finns två skilda fastighetsregister, nämligen jordregisleroch sladsregister. Fasfighelernas beteckningar i dessa register är uppbyggda påolika säll. Faslighelsdatareformen innebär bl.a. all del nya ADB-lagrade fastighelsregistret innehållerenhetligt utformade faslig-helsbeleckningar.Del nya beteckningssyslemel är uppbyggt med indelningen i kommuner somgmnd. Bestämmelser lillgmnd för beleckningsreformen finns i kungörelsen (1968:379) om uppläggande av nytt fastighetsregister, m.m.(omtryckt 1974:1060) och i faslighelsregisterkungörelsen (1974:1059, omtryckt 1979:11). Beteckningsreformen kan delas in iföljande fyra huvudmoment. Namninventeringensom innefattar atl inventera och hanlera de i jord-och stadsregislrenbefintliga faslighelsbeleckningarna. Registerområdesreformensom avser all förebygga beleckningskolli-sioner vid övergång från socken och stadsregislerområdetill kommun som regisleromräde. Arbetet berör främst likalydande jordregislernamn iflera socknarinom samma kommun. Sädana namn görs unika huvudsakligen genom all de kombineras med sockennamnet. Tätortsreformen somavser fastighelsbeleckningar inom tätortsområden. Namnöversynenvilken innefattar beteckningsändringar som inte är nödvändiga med hänsyn lillgällande författningsbestämmelser men som från främst kulturhistoriska ochnamnvårdande utgångspunkter har befunnits lämpliga atl få lill slånd i sambandmed faslighelsdatareformen. Lantmäteriverkels utredningar Kostnader för reformen Lantmäteriverketdelar upp reformens kostnader i direkta och indirekta. De direktakostnaderna uppstår hos de myndigheter som genomför reformen. De indirektakostnaderna uppstår fill följd av uppföljande arbete, främst inomkommunerna. koslnadsbedömningar gmndas på erfarenheter frånarbetet med faslighelsdatareformen i och . Direkta kostnaderuppstår i huvudsak för länsstyrelser och kommunala faslighelsregislermyndigheler,för lantmäteriverket, , ortnamnsarkivet iUppsala och . De direktakostnaderna bedöms komma all variera inom olika landsdelar beroende på lokalaförutsättningar säsom ortnamnsskick och antalet socknar inom varje kommun.Dessutom inverkar möjlighelerna att anpassa traklindelningen lillsladsdelsindelningen inom stora jordregistertälorter, atl användakvartersnamn inom sladsplanelagda områden och all införa kvartersnamn utanför sladsplanelagdaområden. Arbetet med allinföra beteckningsändringarna på registerkartan medför betydande kostnader.Ändringarna gäller Iraklnamn, gränser och register-nummer. Prop,1982/83:100 Bilaga 13 112 harförsökt all bedöma de återstående direkta kostnaderna för beleckningsreformen genomall beräkna vad reformen kostar per fastighet som fors över till det nya registret. Verkelbedömer atl en realistisk kostnad är . per fastighet efter del altreformen har genomförts i , vilket innebär en totalsumma om ca 30milj. för de ca 3 milj.fastigheter som berörs. kaninte med säkerhet fördela kostnaderna på beteckningsreformens huvudmoment menbedömer atl de direkta kostnaderna fördelas med på namninventeringen,på registerområdesreformen, på lälortsreformen och pä namnöversynen. Indirekta kostnaderuppstår i huvudsak i sädana fall dä faslighelsbeleckningarna används somsorteringsgmnd i register och arkiv eller finns pä kartor. Lantmäteriverketframhåller alt del är myckel svårl atl beräkna de indirekta kostnadema för denfortsalla reformen med utgångspunkt från tillgängligt underlag. 1 en uppskattning med karaktär avräkneexempel anges de totalaindirekta kostnaderna till 25 milj. kr. för atl slutföra reformen i resten avlandet sedan den har genomförts i , ,och . Huvuddelen av kommunernas arbete bedöms kunnabedrivas med redan anställd personal. bedömer alt de indirekta kostnaderna fördelas påregisterområdesreformen, pälälortsreformen och på namnöversynen. Lantmäteriverketsalternativ 1 innebär all namninventeringen, registerområdesreformen ochlälortsreformen genomförs som medan man upphör med namnöversynen. Verkel bedömerall de direkta kostnaderna för reformen minskar med 11 milj. kr. Deindirekta kostnaderna beräknasminska med 2,5 milj. kr. I alternativ 2åstadkoms ytterligare besparingar jämfört med alternativ 1 genom atl dekommuner som så vill ges möjlighel atl behålla stadsägobe-teckningarna vilkaförekommer inom sladsregislerområdena. I kommuner där beleckningsreformen hargenomförts görs inga ändringar. De ytterligare besparingarna utöver alternafiv1 varierar beträffande de direkta kostnaderna mellan O och 9 milj. kr. beroende på kommunernasställningstagande lill atl ändra sladsägobeleckningarna. Samlidigt kommer lill kostnaderom ca 4 milj. kr. Merparten av kostnaderna uppstår till följd av alt ADB-systemetför faslighelsdatareformen måste byggas om. Besparingarna i de kommunalaindirekta kostnaderna uppskattas öka med mellan O och 12,5 milj. kr. AUernativ 3motsvarar etl förslag från . Förslagel innebär i slortsetl atl beteckningssyslemel i jord- och stadsregislren behälls. Socken ochstad skall utgöra regislerområden. Kommuner som sä önskar får ändrasladsägobeleckningarna. Ingen namnöversyn sker. I redan beleckningsändrade områden sker enåtergång lill socken och stad 1982/83:100 Bilaga 13 113 som registerområde och de vid beteckningsreformentillkomna dubbelnamnen löses upp. I alternativet minskar de direkta kostnaderna med 13,5-22,5 milj. kr.beroende pä hur kommunerna väljer att behandla sladsägobeleckningarna.Samtidigl uppstår merkostnader för ombyggnad av ADB-system m. m. om ca 5 milj. kr.Lantmäteriverket bedömer dessutom atl alternativet innebär alt faslighelsdatareformenmåste stoppas under 1,, vilket ger direkta kostnader om ca 4 milj. kr.och förskjutna rafionaliseringseffekter om 3-4 milj. kr. Vidare tillkommer kostnader omca 2milj. i områden där beteckningarna redan har ändrats. Sammanlagt uppgårmerkostnaderna i allernalivel lill ca 14 milj. kr. Besparingarna kan sålunda uppgå tillmellan O och.8,5 milj. kr. vad gäller de direkta kostnaderna. De kommunalaindirekta kostnaderna kan minska med mellan 6 och 19 milj. kr. Alternativ 4 innebär att de nuvarande beteckningarna ijord- och stadsregislren behålls i största möjliga ulslräckning. Endasi sådana beteckningarändrassom skulle orsaka omfattande ombyggnader av datasystemet. Kommunerna får inlegenomföra lälortsreformen. Namnöversynen genomförs inle. I de redanbeleckningsreformerade områdena vidtas inga ålgärder. De direkta kostnaderna beräknas minska med 22,5milj. medan merkostnaderna försystemombyggnad m. m. uppgår lill ca 4,5 milj. kr. Besparingen i kommunemas indirekta kostnader uppgår till ca 19milj. Fastighelsregistretär elt basregister för all faslighelsredovisning. Man får bl. a. underlagför all redovisa äganderätten lill marken, faslighetsom-sällningen,överlåtelser och lagfarter, faslighelskredit, beskattning och folkbokföring.Fastighetsregislerreformen bör därför ses som en gmndläggande insats medlångsiktigt perspektiv. Fastighelsbeleckningar används och skrivs dagligenav många statliga och kommunala organ, institutioner och enskilda. Med hänsyn till denbreda och frekventa användningen och med tanke på rättssäkerheten är det av slorbetydelse atl beteckningarna är standardiserade. Del är lämpligt alt anpassafastigheternas beteckningar till en ny standard i samband med den övriga faslighelsdatareformeneftersom man under alla förhållanden ändå måste inventera faslighelsnamnen i sammanhanget. I etl manuellt förtregister söker man information genom all bläddra och läsa. När mananvänder del nya ADB-regislrel måste man däremot skriva ul informationen.Del är därför angelägel med enhefiiga regler och enkla beteckningar. Lantmäteriverketanser atl flera krav bör ställas på faslighelsbeleckningarna. De bör urteknisk och administrativ synvinkel vara identifierande, enhetliga, lokaliserande, korta,allmänt vedertagna, stabila, lämpliga Prop.1982/83:100 Bilaga 13 114 alt redovisa och läsa pä kartor, ge en lämpligsorteringsordning och innebära smä ingrepp i bestående beleckningssyslem. Dessutombör beaktas språkliga och kulturhistoriska synpunkter. De olika kraven är delvis motstridiga. 1968 ärs regler förbeleckningsreformen bedömdes ge en på lång sikt ändamålsenlig lösning främst urteknisk, administrativ och ekonomisk synvinkel. 1974 ärs beslut kan ses som en kompromissmellan tekniska och administrativarationaliseringsaspekler ä ena sidan och kulturhistoriska ochkommunalekonomiska aspekter å den andra. Under 1900-lalethar kommunerna vuxit i storlek och socknarnas administrativa funktion upphörtmed undantag av funktionen som jordregisler-socken. Kommuntillhörighet framgår inledirekt av sockenlillhörighelen, som fallet var före kommunreformerna. Uppgift omkommuntillhörighet krävs dock i samband med faslighelsidenlifiering. Ehanpassning lill utvecklingen är därför atl registrera kommunvis. Därmedupphör också åtskillnaden i fråga om registrering av fastigheter i stad och pålandsbygd. Kraven på korta,enhetliga och enkla beteckningar ökar i vikl därför att det nya registretbetjänas via terminal och ulnylljas av andra än experter. Det nyafastighelsregislrets standardiserade beleckningslyper har använts sedan år1968. 1 en standardiserings nalur ligger, all reglerna skall ändras sä sällan som möjligl och helst intealls. Mol den angivnabakgrunden är del lantmäteriverkets uppfattning all beleckningsreformenenligl gällande regler är lönsam och väsenfiigl bidrar lill atl skapa etllångsiktigt fungerande och rationellt fastighetsregister. Om besparingar krävsi fråga om beteckningsreformen förordar verket alternativ I. Lantmäteriverketsutredningar har remissbehandlats. Yttranden har avgelts avdomstolsverket, , datainspekfionen,fortiflkationsförvaltningen, bankinspektionen, kammarkollegiel, statskontoret, riksrevisionsverkel,, och statens historiska museer,dialekt- och ortnamnsarkiven saml svensktvisarkiv, lantbmksstyrelsen, , , bosladsslyrelsen,statens industriverk, , domänverket, hovrätten för NedreNorrland, länsstyrelserna i , , , , , och , , Gävleborgsoch , överlantmätarmyndigheierna i och , fastighetsbildningsulredningen (Ju1979:11), utredningen (U 1980:02) omortnamnsverksamheten i riket m.m., , , , , , ,, , ,, , , , , ,, , , , , Öster- 1982/83:100 Bilaga 13 115 sunds och kommuner. , föreningsbankers förbund. , allmänna hypoteksbank. ,, Svenska kommunal-tekniska föreningen,och . Domslolsverkel harbifogat yltranden från tingsrätterna i , , , , ochÖstersund. Lantbmksstyrelsen har bifogatyltranden från lanlbmksnämnderna i , , ochGävleborgs län. i län har bifogat yttranden från och kommuner och länsstyrelseni från i har bifogat yttranden från faslighetsbildningsmyndighelen i Norrtäljelanlmäteridistrikl ochöverlantmätarmyndigheten i frän fastighelsbildningsmyndigheten, specialenheten förtälortsulveckling. Hämtöver harsladsingenjören i kommun och yttratsig. Av de 30 statligamyndigheter som yttrat sig har huvuddelen förordat atl fastighetsbeteckningsreformen fortsättersom . Flertalet av dekommuner och organisalioner etc. som yttrat sig förordar ändringar ibeleckningsreformen men släller sig inle bakom nägol av besparingsallernativen.Sju kommuner förordar emellertid alternativ 3 medan fem kommuner anser alt reformen bör fortsätta somhittills. Där reformen redan genomförts,avslyrker berörda kommuner en återgång till tidigare ordning utom i ellfall. Etl betydande anlalremissinstanser förordar all socken skall utgöra regisleromräde, däribland flertaletkommuner. Som skäl för socken som registerområde anges bl. a. kulturhistoriskaaspekter och bättre möjligheter alt inom en kommun lokalisera fastigheterna.Dessutom undviks problem med s. k. kollissionsnamn. Övergång lill kommun somregisleromräde innebär enligt flera remissinslanser onödiga kostnader församhället. En majoritet av decenirala statliga myndigheterna, oavsett om de dellar i genomförandel avfaslighelsdatareformen eller inte, förordar kommun som regisleromräde.Nägra få kommuner gör delsamma. De huvudsakliga skäl som förs fram är alländringar i beleckningsreformen kan försena hela faslighelsdatareformen, altsocken i motsats lill kommun inle längre är ell levande begrepp och all del är viktigtatl elt enhetligt beleckningssyslem tillämpasi hela landet. Någraremissinstanser anser alt valet av registerområde bör vara fritt för kommunen. Del manförlorar i enhetlighet anser man vägs upp av de besparingar som bedöms kunna uppnås. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 116 De flesta statligamyndigheter som har lagil slällning i fräga om sladsägobeleckningarnaanser atl dessa skall ändras. Kommunerna och organisationerna förespråkar i deflesta fall atl kommunerna själva skall få välja om sladsägobeleckningarnaskall fä vara kvar eller inle. Några skäl för att behålla sladsägobeleckningarna förs inlefram, annat än del minskade arbetet undersjälva beleckningsreformen. Tvärtom framhåller flera kommuner fördelarna med alt ändra sladsägobeleckningarna. De flesta remissinslanserna instämmer ilantmäteriverkets bedömning atl enbesparing pä kort sikt kan åstadkommas genom atl nu upphöra med namnöversynen. Remissinstanserna anser emellertidalt namnöversynen bör genomföras pä . anser all lantmäteriverket bedömt de kommunalaföljdkostnaderna för lågt. Förbundet bedömer för sin del all dessa kostnader, sedanfaslighelsdatareformen har genomförts i , , ochGävleborgs län, uppgår lill ca 90 milj. kr. Enligt kommunförbundet harkostnaderna i t.ex. och kommuner visat sig vara högre än vad lantmäteriverkethar utgått från i sinaberäkningar. Fleraremissinslanser påpekar all lantmäteriverket gmndar sina bedömningar på i vissaavseenden mer än kostnadsuppgifter utan att räkna om dem lillell aktuellt kostnadsläge. Några remissinslanser ifrågasätter verketsbedömning av kostnadernas fördelning mellan de olika delarna i beteckningsreformen. Den utredning (Bo1980:03) som har haft lill uppgift all se över lantmäteritaxan har nyligenavlämnat sill belänkande (Ds Bo 1982:4) Ny lantmaleritaxa. Jag bedömer atleventuella förslag med anledning av betänkandet kan påverka lantmäteriet tidigast budgelårel 1984/85. Utredningen (Bo1980:02) med uppgift all kartlägga den lokala lantmäteriverksamhetenväntas slutföra sill arbete . I fräga omfasfighetsbeteckningsreformen har lantmäteriverkets utredningsmaterial ochremissbehandlingen av delta enligt min mening visat all reformen i sin nuvarande form är i slortsetl rationell. När reformen bedömslångsiktigt går meningarna bland remissinslanserna isär i huvudsak endasi i delfrågan som gäller omregisteromrädet skall utgöras av kommuneller socken. Jag anser för min del all slor vikl bör fästas vid del somlantmäteriverket anför om att beteckningarna bör vara enhefiiga och standardiserade.Detta kan inle uppnås vid en återgång fill socken som 1982/83:100 Bilaga 13 117 regisleromräde med mindre än all beteckningarnaändras i de län där reformen redan har genomförts. En sådan åtgärd skulle vållaonödiga kostnader och av allmänheten uppfattas som krånglig och onödig. Enåtergång fill socken som regisleromräde kräver ocksä all datasystemet inledningsvis byggs om för ca 5 milj. kr.Även om kostnaderna för reformen därefter minskar jämfört med dagens kostnader,skulle ändringen tolall selt medföra en memlgifl för staten. När del gäller dekulturhistoriska intressena av att gå tillbaka lill socken som regisleromrädevill jag erinra om atl fastigheternas sockenlillhörighel enligt gällanderegler förs in i del nya fastighelsregistret och all socknarna även framgentskall återges på kartor. Mol den angivna bakgmnden är jag inle beredd atlföreslå några ändrade regler för fastighetsbeteckningsreformen. behandladevåren (CU 1981/82:21, rskr 1981/82:235) en motion vari hemställdes allriksdagen skulle besluta all hos regeringen begära initiativ för att tillgodosebehovet av kartkonservering. Civilutskotlet ansäg del angelägel alt ålgärdervidtas av regeringen för all skapa de organisatoriska fömtsättningarna för ensådan verksamhel inom lanlmäleriets ram och hemställde att motionen skullebifallas. beslutade i enlighet med utskottets hemställan. Frägan om en central förkartlagning har beretts i . De organisatoriskafömtsättningarna för verksamheten är förhållandevis lätta att skapa. Molbakgmnd av budgetläget kan jag dock inte förorda att medel nu beräknas för altinrätta den föreslagna kartlagningscenlralen. För nästa budgetår börmedel för program 2 beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget utom beträffandedelprogrammet Fastighetsregislerreformen där jag räknar med reall oförändradnivå. Vidare beräknar jag ell ökal behov av nedsällningsmedel med 3800000 kr.Jag beräknar också eft minskat behov av medel för den särskildaskiflesverksamhelen i med . Slutligen beräknar jag,i enlighet med lantmäteriverkets förslag, en minskning med , vilketbelopp förs över till anslagel D 3. Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill Lantmäteriet:Plangenomförande för /84 anvisa ell förslagsanslag av 37335000kr. 1981/82 Utgift 89399597 Reservation 871019 1982/83 Anslag 90640000 1983/84 Förslag 93031000 Uppgifterna /82 gmndas på schablonmässiga omfördelningar från tidigare tillnu gällande anslagsindelning. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 118 Under anslagel redovisaskostnader för program 3 Landskapsinformation. Programmet består av åtta delprogram: 3 a. Geodelisk verksamhel Ekonomiska kartor (skala slörre än 1:25000) 3 c. Topografiska kartor (skala 1:25000 ochmindre) Försäljning av allmänna kartor 3 f. Medgivanden lill följdproduktion Programmet omfaltar framställning avgrundläggande landskapsinformation som skall läcka behov inom olikasamhällssektorer. Huvudprodukterna utgörs av de allmänna kartorna ochgmndmaterial till dessa. Verksamheten inom programmet omspänner helakartläggningsproceduren, dvs. geodetiska, fotogrammelriska och kartografiskaarbeten, saml utvecklings- och. I verksamheten ingärflygfotografering och bildframslällning såväl för den allmänna karlläggningensbehov som för alt tillgodose en bredare efterfrågan pä flygbilder i samhället.Vidare ingår s.k. geodetiska riksnätsarbelen och särskilda geodetiska projekt,bl. a. inlernalionella. Inom ramen för de geodetiska arbetena utförs en översynav riksgräns. Vidare ingår i programmet försäljning av de allmännakartorna och den verksamhel som hänger samman med att lantmäteriverket skalllämna medgivanden till följdproduktion från del allmänna kartmaterialet. har somkomplemenl lill sitt yttrande över belänkandet (SOU 1981:73)Landskapsinformation under 1980-lalel överlämnat en stomme till plan för denärmaste tio årens verksamhel med kartior och annan landskapsinformation.Lantmäteriverket föreslår all verkel får uppdrag all fullfölja och i nästa ärsanslagsframställning redovisa denna strategiska planering. stommetill långsiktig plan har remitterats fill de myndigheter och organ som ärrepresenterade i verkels kartråd, nämligen överbefälhavaren, statens vägverk,lantbruksslyrelsen, siatens naturvårdsverk, , statens planverk,geologiska undersökning och . Kommunförbundethar avstått från all yttra sig. De statliga myndigheterna stöder kravet på enförbättrad 1982/83:100 Bilaga 13 119 försörjningmed landskapsinformation och är i huvudsak positiva till de förslag somlantmäteriverket redovisar. Under budgetåret1981/82 har utgetts något fler ekonomiska och topografiska kartor än planerat.Eftersom fler blad tillkommer utan all anslagel ökar, har ambitionsnivån fåttminska när del gäller alt hålla utgivna ekonomiska kartor ä jour. Till följdav alt lantmäteriverket har beslutat all ändra bladindelningen föröversiktskartan i skala 1:250000 har inga nya sådana kartor kunnat ges ut. Under budgetåret1981/82 såldes fler allmänna kartor än vad som genomsnittligt harsålts . Program 3 e lämnade därför ell överskoll.Verksamheten med alt lämna medgivanden lill följdproduktion (program 3 O gavell sådant överskott atl det balanserade underskottet från budgelårel 1980/81 täcktes väl. Lantmäteriverketkonstaterar atl en nedskärning av anslagel enligl huvudförslaget med 2/84 betyder alt ambifionerna i likhet med närmastföregående budgetår måste minska inom de flesta delprogrammen. Verkel planerardock all genom omfördelningar inom anslagel behälla oförändrad anslagsnivå förverksamheten med flygfolo och orto-foto, för äjourhåUning av ekonomiska kartan och för altframställa en ny allmän kartserie i skala 1:100000. Verket föreslår en litenomfördelning av medel från anslaget D 2 fill anslagel D 3. Härigenom kan utvecklingsverksamheten underanslagel D 3 (delprogram ) något litet förslärkas. Verkel framför somsin bestämda uppfattning atl en långsiktig kartpoli-fik måste läggas fast och allerforderliga medel måste tilldelas så all samhällelsgemensamma försörjning med landskapsinformation kan nöjaktigt säkerställas. Verket anför att gällandeanslagsnivå bl.a. hänger samman med all felbedömningar gjordes i fråga omkostnader och möjligheter alt ulgå från de ursprungligen framställda kartornavid övergången i slutet av 1970-taletfrån förslagångsulgivning lill revidering av de ekonomiska ochtopografiska kartorna. Den på flera sätt nya kartsiluationen under senare är ställer ocksä större krav päutvecklingsinsatser och flexibel planeringän vad som varit fallet under tidigare decenniers mera slafiska produktion. Kartprodukfionen har ändrat karaktäroch blivit både mer flexibel ochinriktad på aktualitet. Den tekniska utvecklingen har ökal möjlighelerna alltillgodose önskemål om nya och ändrade produkter. Automatiseringen med hjälp av ADB ökar kraven påexakthet i produktionen. Kartanvändarnas krav har ökal. Lantmäteriverketulgår i sin strategiska planering frän all statsmakternasställningstagande lill landskapsinformalionsulredningen och remissutfalletkommer atl grundas på en förutsättningslös prövning, obunden av de nuvarandeanslagsnivåerna. Verkel har också utgått frän all ställningstaganden kan föreligga i sådan lid all depåverkar anslagen för budgelårel 1982/83:100 Bilaga 13 120 1983/84. lämnar därför förslag fillålgärder för en förbättradlandskapsinformation, vilka enligl stommen lill verkels strategiska plan kan beslutas . Förslagen innehållerföljande äskanden. 30000(X) kr. för snabbare produktionav höjddata. En förulsällning för all kunna framställa skalrikliga flygbilder, s. k.orlofolon, är tillgång lill höjddata.