prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Ärendetbehandlas f.n. inom och jag är inle nu beredd att föreslåändringar av del arbetsmarknadspolifiskt motiverade bilstödel. AMShar också föreslagit yllerligare reformer, bl.a. alt bidrag skall kunna lämnaslill s.k. kollektivt förberedande åtgärder för atl i förväg anpassa arbetsplatser, så atl de kan la emolarbetshandikappade personer. Åtgärdernaär i dessa fall inte knuina tillnågon viss sökande. Bl.a. med hänsyn till del stalsfinansiella lägel är jag inle beredd alt biträda förslagel.Jag är heller inle beredd all biträda AMS förslag om särskilda bidrag lillsocialkurativ personal eller förslagel om alt lönebidrag skall kunna kombinerasmed bidrag lill arbetsbiträde. Av samma skäl beräknar jag medel till utbildning av arbetsledare m.fl. pä arbetsplatsermed lönebidragsanställda med oförändrat . för budgelårel1983/84. Del sammanlagda medelsbehovel för delprogrammetArbelshjälpmedel ål handikappade beräknar jag till . (4- .) Prop.1982/83:100 Bilaga 12 140 därvid utgått från att kostnader för näringshjälp, inkl.kostnader för fortsall försöksverksamhet med näringshjälp lill långfidsarbelslösa,skall bestridas med under delprogrammet anvisade medel även under /84. Fr.o.m. budgelårel 1982/83 kan, som en försöksverksamhet,näringshjälp beviljas i viss omfattning även lill långtidsarbelslösa. Jagföreslår all försöksverksamheten- inom en oförändrad koslnadsram - får forlsäfta under /84. Enligl sinadirektiv (1981:65) skall kommittén (A 1981:02) om arbetsmarknadsverketsansvarsområde och organisation bl.a. se över näringshjälpen. När kommillén har lagl fram sinaförslag om huvudmannaskap och framlidaorganisation av denna stödform bör kommillén (A 1982:02) med uppdrag atlutreda de handikappades situation på arbetsmarknaden, på gmndval av AMS-kommitléns förslag, överväga en eventuell ny utformningav stödet. AMS har i sinanslagsframställning föreslagit vissa förbättringar av näringshjälpen. Medhänvisning dels.till aft det stalsfinansiella lägel inle ger utrymme förreformer, som inle kan finansieras genom besparingar inom andra områden, delslill del utredningsarbete som pågår på området, är jag inle beredd all biträda AMS förslag. Jagkan heller inle biträda förslagel omslopande av krav på säkerhet för näringshjälpslän överstigande . Somjag haranfört bör utgifter för näringshjälp bestridas med under delprogrammetArbetshjälpmedel åt handikappade beräknade medel. Jag har därför inteberäknat medel särskih lill delprogrammet Näringshjälp. Lönebidrag lämnas lill arbetsgivare somanställer en person som pä grund av nedsattarbetsförmåga annars inte skulle kunna få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. I vissa fall kan lönebidrag också lämnas vid anställning av personer som på gmnd av ålder ellerandra personliga förhållanden inte kan fä elt arbete utan sådant bidrag. Den 30 juni 1982sysselsattes 33844 personer med hjälp av lönebidrag. Av dessa hade 6649anställning hos stafiig myndighet eller därmed jämställd institution,inkl. 7776 personer sysselsattes hos kommuner, landsfingoch affärsdrivande verk och 10089 hos enskilda arbetsgivare. 9330 personer varanställda med lönebidrag hos allmännyttiga organisafioner. Av dessa hade ca 5 400 haftarkivarbele hos organisafionerna före , dä arkivarbelelersattes med anställning med lönebidrag. I enlighet medriksdagens beslut (prop. 1978/79:73; AU 1978/79:20, rskr 1978/79:186) våren1979 lämnas lönebidrag till allmännyttiga organisafioner Prop.1982/83:100 Bilaga 12 141 av lönekostnaden för den anställde. Före den 1juli 1980 fanns plalser i stafiigt arkivarbete inrättade hos de allmännyttigaorganisationerna. För dessaplalser betalade staten - som också, hade arbetsgivaransvaret - hela lönekostnaden. Omvandlingen av arkivarbelel lillanställning med lönebidrag innebarsåledes att organisationerna fick elt eget kostnadsansvar, som de intehade tidigare. Från olikafolkrörelseorganisalioner, bl.a. inom handikapp- och invand-rarområdena och frånTCO har framställningar gjorts lill om alllönebidrag på samma säll som tidigare skall kunna lämnas lill allmännytfigaorganisalioner med hela lönekostnaden för den anställde. Frågan omlönebidragels storlek lill de allmännyttiga organisatinerna har behandlats avriksdagen , se bl.a. AU 1981/82:21. För egen del villjag erinra om atl organisationerna gavs en lång övergångslid - fram till den 1juh 1983 - atl planera för hur den egna kostnads-andelen skall finansieras. Vidare anser jag betydande arbetsinsats som de anställda med lönebidrag svarar för väl motiveraralt organisationerna själva betalar en delav kostnaden. Av de siffror somjag har redovisat framgår all bara ca 5 400 av de anställda medlönebidrag är personer som var anställda före . För dessa fårorganisationerna full kostnadstäckning fram till . För deåterstående ca 4000 anställda med lönebidrag har organisationerna redan elt egel kostnadsansvar,eftersom de rekryterats efter den 1 juli1980. Den ökning som skelt av antalet anställda med lönebidrag hosorganisationerna lyder på all organisafionerna sett slödel som en fördel vidanställning av ny personal. Det egna kostnadsansvaret har således inle haft negativa effekter för del arbelsmarknadspolitiskasyflel med lönebidragen.-Sedan lönebidragsreformen genomfördes har antaletplatser hos de allmännyttiga organisalionema ökal med ca 2000. Som enjämförelse kan nämnas all antaletlönebidragsplalser hos enskilda förelag ökat med ca 1000 under motsvarandeperiod. Enligt min meningbör beslul om atl bidraget lill de allmännyttiga organisationerna skall lämnas med90% av lönekostnaden ligga fast. För atlunderlätta för vissa organisalioner med särskill svag ekonomi föreslär jag dock atl elt lillfälligl bidraglämnas under /84. Till främst invandrar- ochhandikapporganisationer bör AMS kunna lämna ell tillfälligt stöd med upptill hela lönekostnaden under /84.Merkostnaden härför skall rymmas inom en koslnadsram om 1,2 milj. kr. Etl villkor för alt etl sådantlillfälligl slöd skall lämnas bör vara alt organisationerna fr.o.m. /85 skall kunna lakostnadsansvar enligl de regler som har fastslagit. Vidare börsjälvfallet eventuellt varsel omuppsägning av arbetstagare tas tillbaka. Del bör här erinras om atl lagstiftningen om anställningsskydd fulltul omfattar även arbetstagare för vilka lönebidrag utgär. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 142 Mot bakgmnd av vadjag här har anfört och i avvaktan pä beslul vill jag för kännedomanmäla all jag avser att föreslå regeringen atl uppdra ät AMS all efter en samladbedömning pröva ansökningar från de berörda organisationerna om tillfälligtslöd för lönebidrags-anställningarunder /84. AMS har begärt altantalet lönebidragsplalser hos statliga myndigheter utökas med 1000platser fr.o.m. /84. Med hänsyn lill de rafionaliseringskravsom ställs pä myndigheterna genom all huvudförslaget fillämpas vid beräkningen av anslagenfill dem, kan jag inte biträda AMS förslagom en sädan utökning av platserna inom den statliga sektorn. Däremot bör en viss utökning ske för anställningmed lönebidrag hos Kulturarvet i med anledning av atlhuvudmannaskapet för Kulturarvet övergårfrån Samhällsföretag lill nyhuvudman. F.n. kan inom en beslulsram om 850platser ell förhöjt lönebidrag lämnas försvårt handikappade ungdomar under 25 är. Enligt AMS omfattas ca 700 ungdomar av bidraget. För svårthandikappade som är 25 är eller däröveroch som är anställda hos arbetsgivare med elt fätal anställda kan lönebidrag f.n. lämnas av lönekostnadenäven efter utgången av del andraanställningsåret, om del finns synnerliga skäl. Denna möjlighet alt lämna förhöjt lönebidrag fär dock baraanvändas i ell myckel begränsat antalfall. Under första hälften av /83 fick högst 50 personer omfattas. Fr.o.m. får dennaform av förhöjt lönebidrag användas för högsl 80 personer. För atl ökamöjlighelerna för personer med svårahandikapp all fä och behålla ell arbete bör förhöjt lönebidrag fä omfatta170 plalser under /84. Eftersommöjligheten all lämna förhöjt lönebidrag för dem som övergår från Samhällsföretagtill den reguljära arbetsmarknaden har använts i mycket begränsadomfattning föreslår jag en oförändrad ram om 300 platser för dessa ärenden. Som jag harredovisat har antalet lönebidragsplalser hos allmännytfiga organisationer ökal betydligt sedanlönebidragsreformen infördes. Delta tyder päall den höga bidragsnivän - av lönekostnaden för den anställde - innebär en stimulans förorganisationerna alt rekrytera för lönebidragsanställningar.Den parlamentariska handikappkommillén skall enligt sina direkfiv bl. a.studera frågan om en differentiering av lönebidragets storlek med hänsyn fill handikappets art ochsvårighet. Kommittén skall medförtur utreda frägor rörande lönebidraget: Med hänsyn lill atl reglernaför den framtida rekryteringen lill lönebidragsanställningar nu utreds föreslår jag att under /84antalet lönebidragsplalser hos deallmännyttiga organisationerna fär öka med högsl 500 plalser jämfört /83. Jag vill i della sammanhang också erinra om de möjligheter som en än mer målmedveten ochkonsekvent användning av främjandelagenger all öka inplaceringarna av äldre och arbetshandikappade sökande.Arbetsförmedlingarna har således till sill förfogande dels 1982/83:100 Bilaga 12 143 olika ekonomiska stimulansåtgärder dels också demöjligheter som lagen ger. Jag avser all föreslå regeringen althandikappkommillén fär tilläggsdirektiv om alt bereda frägan om nägon form av rehabilileringsslödsom bl.a. bör innebära mer systematiska insatser för all ge unga handikappadearbete, praktik eller utbildning i stället för förtidspension. se över de former för praktik och arbetsmarknadsutbildning i företagav äldre och handikappade som finns. Jag avser också föreslåregeringen alt kommittén befrias frän den del av dess uppdrag somavser Samhällsföretags verksamhet. Dessa frägor kommer att behandlas av enarbetsgrupp för fortsall översyn av Samhällsföretagsgruppen. Arbetsmarknadsdepartementethar uppmärksammals pä alt vissa kommunala arbetsgivare släller som villkor föratl anställa sökande med hjälp av lönebidrag, alt de sökande är mantalsskrivnai kommunen. AMS har i denna fräga ullalal all kommungränser inle bör få styraarbetshandikappades möjligheter atl fä en anställning med lönebidrag. Enliglstyrelsens bedömning finns heller inle författningsenliga grunder för en sädanavgränsning. Jag delar AMS uppfattning i denna fräga. För delprogrammetAnställning med lönebidrag beräknar jag . (4- .) Medel till Anställningmed lönebidrag ulgör nu merparten av anslagel lill Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning. Detta innebär all utgifterna underanslagel i hög grad är lönerelalerade och bl.a. beroende av löneavtal ochandra löneförändringar. Reservationsanslaget C 3. Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning bör bl.a. mol denna bakgrund /84 omvandlas lill ell förslagsanslag med motsvarandebenämning. Del sammanlagdamedelsbehovet under /84 för de i programmet Särskilda åtgärderför arbetsanpassning och sysselsättning ingående delprogrammen beräknas till . ).Därav har för förvaltningskostnader beräknats . Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår alt till SärskUdaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /84 anvisaetl förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Biiaga 12 144 1981/82 Utgift 2054000000 1982/83 Anslag2321000000' 1983/84 Förslag 2532000000 'Därtill kommer 55 milj. kr. som har anvisats pä filläggsbudget I. Från anslagel utgårbidrag lill dels för läckande av underskottet iverksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels för investeringar. 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Samhällsföretagsgruppenomfattar den centrala stiftelsen och 24 regionala stiftelsermed sammanlagt 370 verkstäder. är knuten enfastighelsfond som äger och förvallar förelagsgruppens fasfigheter. Församordning av viss försäljning och marknadsföring - främst på export svararsäljbolaget . Den vid årsskiftet1981/82 avslutade översynen av Samhällsföretagsgruppen har inle resulterat inågra förändringar i den gmndläggande or-ganisationsstmkluren. De regionala stiftelsernautgör juridiskt självständiga företag som - inför Samhällsföretag- är ansvarigaför förelagsgruppens verksamhel inom resp. län. De regionala stiftelserna hadeden tillsammans ca 29000 anställda, varav ca 23 800arbetshandikappade och ca 5 400 direktan-ställda (tjänstemän, arbetsledare,instmktörer m.fl.). Antalet arbetshandikappade ulgör alltså av del totalaantalet anställda. Under /84beräknas stiftelserna ha 31000 anställda, dvs. 1700 fler än . Ökningen avserarbetshandikappade, eftersom antalet direklanslällda bedöms bli oförändrat. Pågmnd av deltidsanställning m.m. är antalet personer slörre än antaletårsanställda. Antalet årsanställda /84 beräknas sålunda lill ca27200, varav 22200 arbetshandikappade och ca 5000 direklanslällda. Den cenirala stiftelsenSamhällsföretag har gentemot staten ansvaret för all företagsgruppensverksamhel bedrivs enligl de av riksdag och regering angivna riktlinjerna.Samhällsföretag har tillsyn över de regionala sliftel- 1982/83:100 Bilaga 12 145 serna och samordnar deras verksamhel. Som en följd avöversynen av hela förelagsgruppen har under vären 1982 även Sarinhällsföretags interna organisation settsöver, varvid ny organisation har fastställts alt gälla fr:o.m. den 1 juli 1982.Den nya organisationen innebär ingen ändring av rollfördelningen mellanSamhällsföretag och de regionala stiftelserna. Behov av arbetstillfåUen. Samhällsföretagsgruppendisponerar f.n. 21 800 platser förarbetshandikappade. Antalet platser har varit oförändrat sedan den 1 juli 1980.I enlighet med stiftelsens förslag i föregående anslagsframställning har inle heller för budgelårel 1982/83beslutat om nya platser. Regeringenhar dock fått bemyndigande atl besluta om plalsulbyggnad om särskilda skäl härtill uppkommer. Lokaliseringen ochdimensioneringen av företagsgruppens arbetsplatser sker i samråd medarbetsmarknadsverket. svarar härvid för denarbelsmarknadspolitiska bedömningen medan företagsgruppen har att prövade produktions- och resursmässiga fömtsättningarna. AMS har i enskrivelse lill sfiflelsen framhållit att den form av arbetesom företagsgruppen erbjuder ulgör ell nödvändigt komplemenl fill andraarbelsmarknadspolitiska åtgärder saml all behovet av arbetstillfällen inom företagsgmppenfortfarande är stort. Styrelsen anser dockall della behov även under /84 bör kunna tillgodoses genomell fortsalt effeklivare utnyttjande av företagsgruppens resurser och förordar därför inle någon utbyggnad avföretagsgruppens resurser i form av nya platser under budgelårel1983/84. Dagens svåraarbetsmarknadssituation innebär enligl stiftelsen all behovel avarbetstillfällen inom förelagsgruppen inte kan tillgodoses. Delta framgår speciellttydligt om man ser till grupper med svårare handikapp som f.n. är heltutestängda från arbetslivet. En ökad övergäng av anställda till den reguljäraarbetsmarknaden kan få en viss, men ändå begränsad, betydelse förmöjligheten atl bereda dessa grupper arbete. Som AMS framhåller i sinskrivelse är det betydelsefulll hur anställningarna med lönebidrag på denreguljära arbetsmarknaden utvecklas. Allt pekar dock, enligl styrelsen, pä altbehovet av arbetstillfällen inom förelagsgruppen kommer all vara slort under överskådlig lid. Mol bakgmnd av AMS bedömning och regeringensbesparingsdirektiv föreslår stiftelsen inle någon plalsulbyggnadunder budgelårel 1983/84. I stället är ambitionen all öka utnyttjandet av befinfiigaplatser. förutsäller dock all medel ställs lill förfogande föromdisponering av plalser inom och mellan länen. Stiftelsen vill i della sammanhang erinraom allell av huvudsyftena med Samhällsföretagsgruppens bildande var att fä lill stånd enregional utjämning av tillgängen pä skyddat arbete. En aktuell jämförelse mellanlänen visar atl antalet plalser fortfarande varierar pä ett säll som inte ärarbetsrnarknadspolitiskt motiverat. Vidare saknar ca 70 kommuner verksläder för skyddat arbete. I samråd med därför beslutat atl omdisponera 1 000 10 1982/83. Prop.1982/83:100 Bilaga 12 146 plalser inom och 300 plalser mellan länen. Avsiklen varatt omdisponeringarna skulle verkställas under verksamhetsåren 1982/83-1984/85 och investeringsbehovet beräknades lill 78milj. För /83begärde stiftelsen elt ägartillskott om tolall 110 milj. kr., varav alltså merparten för omdisponeringar. Riksdagenhar dock endasi beviljat 30 milj.kr. budgetproposifion uttalade departementschefen allomdisponeringar av plalser måste komma i andra hand och genomföras överen än planerat. Behovel avomdisponeringar och medel härför har inte förändrats . Tillföljd av beslut om ägartillskott för /83 räknarstiftelsen med all huvuddelen av de planerade omdisponeringarna måsteförskjutas minsl ell år och understryker därför betydelsen av altomdisponeringarna kan genomföras i planerad omfattning och takt /84. Omdisponeringarna är också nödvändiga om omstmktureringen avprodukfionen och därmed övriga effektivitetshöjande åtgärder skall kunna genomföras på avsett sätt. Som fidigare framhållits är behovet avatt öka antalet arbetstillfällen inomSamhällsföretagsgruppen i hög grad beroende av den allmänna arbetsmarknadssituationen saml av resultatet av deåtgärder som vidtas för atl öka antalet sysselsatta på den reguljäraarbetsmarknaden och därmed också hur många av Samhällsföretags anställda somfär ell arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Med anledning häravföreslår stiftelsen - i likhet med föregåendeår - alt regeringen begär bemyndigande all vid behov få besluta omnya platser under /84. Samspeletmellan Samhällsföretagsgruppen och arbetsmarknadsverket, som år 1981fastställdes i vissa gemensamma riklfinjer, har utvecklats på ell mycketpositivt sätt. På regional nivå finns fortlöpande kontakter mellan resp.stiftelse och länsarbetsnämnd. De vid verkstäderna etablerade samrådsgruppema, därföreträdare för arbelsförmedlingskon-toreningår, arbetar i allmänhet konkret och förtroendefullt när det gäller anpassningen mellan verksladsproduktionens och deaktuella sökandenas fömtsättningar. InomSamhällsföretagsgruppen slår del numera klart all begreppet "gravare handikapp" relaterat lill enarbetssituation i alh väsenfiigl avser personer med sociala problem, i förstahand missbmkare. kommer alt ställahögre krav på verkstädernas successiva anpassning av verksamheten föralt möta denna situafion. /82 har 1,av de anvisade, eller 310 personer, berettsanställning på den reguljära arbetsmari.naden genom arbetsförmedlingensförsorg. I endast 43 fall utgick del särskilda lönebidragel som särskilltillskapats för dem som lämnar Samhällsföretag. Möjlighelerna lill en ökadövergång till den reguljära arbetsmarknaden beror pä en rad omständigheter. Delär främst förelagsgmppens egna insatser, arbetsmarknadssituationen samt arbetsförmedlingens möjligheter allprioritera 1982/83:100 Bilaga 12 147 åtgärder för en ökad övergång. Möjligheterna att nå enökad övergäng till den reguljära arbetsmarknaden påverkas också avhandikappgraden hos de anställda, särskill då de nyanställda. En målkonfliktföreligger mellan å ena sidanönskemålen atl anställa fler personer med svåra handikapp och å andra sidan möjligheterna att öka övergången lillden reguljära arbetsmarknaden. Under år 1981startades, i samverkan med AMS, elt projekt för att i tre län pröva olikametoder för att öka möjlighelerna för anställda inom Samhällsföretagsgruppenall få och behålla ell annat arbete. En utvärdering av detta projekt planeras ske under är 1983. Underhösten startades vidare ett projekt isyfte att öka möjlighelerna fill "pryo"- och provanställninghos andra arbetsgivare. Under perioden1980-81 väckte lönesättningen och lönenivåerna förde anvisade inomSamhällsföretagsgmppen viss uppmärksamhet i massmedia. Orsaken filldenna uppmärksamhet berodde troligen på att lönenivåerna fr.o.m. är1980 till alla delar regleras i etl normallöneavlal omfattande samfiigakategorier arbetare inom organisafionsom-råde, oavsett anställningsform. Det kan nukonstateras att övergången fill de nya avtalen inte förändrat lönerelationenmellan förelagsgmppens verkstäder och övrig industri. Lönenivån inomSamhällsföretagsgmppen motsvarar således av lönenivån förberörda i övrig industri. I flera sammanhang har påslålls alllönenivån inom Samhällsföretagsgmppen är en bärande orsak lill den ringaövergängen av arbetshandikappade lill annat arbete. Stiftelsen bedömer altdetta har förhållandevis ringa tyngd jämfört med trivsel, trygghet och andra sociala faktorer. Konjunkturutveckling och försäljning. Förelagsgruppensmålsättning att bereda allt fler arbetshandikappade meningsfullaarbetsuppgifter, i kombination med strävan atl successivt sänkaföretagsgruppens behov av statliga bidrag, fömtsätter en fortsalt ökning av orderingångenoch försäljningen under budgelårel 1983/84, vilket också är beroende av en successivförbättring av den allmänna industrikonjunkturen i . Förelagsgmppenskonjunkturkänslighel har också i hög grad påverkal ekonomin underverksamhelsärel 1981/82. Del starka konjunkturberoendet kan endasi till mindredel kompenseras av ökande säljansträngningar inom befinfiiga marknader ochproduktområden. En stor del av volymökningen och resultatförbättringen kommer därför all behövanås genom ell systematiskt sökande av nya marknader för legouppdrag inom och utom landet samt genom en mera aktivmarknadsföring. Prissättnings- ochövriga konkurrensfrågor mellan Samhällsföretagsgruppen och företag inom det övriganäringslivet har varit föremål för ökad uppmärksamhet under senare lid. Stiftelsen räknar medett fortsall slort intresseför dessa frägor framför allt inom branscher som brottas med Prop.1982/83:100 Bilaga 12 148 strukturproblem.Det kontakt- och samrådsorgan som Samhällsföretag bildat fillsammans med vissa näringslivsorganisationer är en värdefullinstans för behandling av dessafrägor. Samrådsorganel har endasi i enstaka fall funnit anledning till erinringar mot företagsgruppens affärsmässighet. I samarbete med de organisalioner somingär i samrådsorganel harinformationskonferenser anordnats regionall med företagare och andra representanter för näringslivet. Konferensernahar uppenbart medfört en ökadförståelse för Samhällsföretagsgruppens verksamhel och de problem som gäller för arbetshandikappade på dagensarbetsmarknad. utformades och fastställdes elt handlingsprogrammed företagsgemensamma insatser i resultatförbättrande syfte. Programmet omfallade åtgärder avsåväl kortsiktig som långsiktig natur. De kortsiktiga åtgärderna skulle i huvudsakgenomförasunder /82 medan de långsiktiga initieras under della är och genomförs över . /83 har långsiktigt inriktade resultatförbättrandeåtgärder påbörjats. Delta har resulterat i ell reviderat handlingsprogram med inriktning pä följandehuvudområden: - åtgärderför all öka orderingång, produktion och försäljning - åtgärder för allreducera kostnader som inle är nödvändiga för den sociala måluppfyllelsen - åtgärder för fortsattutveckling av sociala och tekniska stödinsatser. Programmet avser gemensamma insatser för hela förelagsgruppen, där Samhällsföretag leder och samordnar arbetet. förutsättssedan driva egna framtidsinriktade åtgärder för resultatförbättringar. Uppföljning av stiftelsernas insatsersker i samband med-budgetarbetet och resultatuppföljningen. De direkta ekonomiska effekterna av de hilfillsgenomförda åtgärderna kan ännu inte preciseras. Helt klart är dock atlhandlingsprogrammet inom organisationen ökat insikten om förelagsgruppensförulsällningar och problem saml behovel och inriktningen avresultatförbättrande åtgärder. Av resultatutvecklingen under verksamhetsåret1981/82 kan man dra slutsal-sen atl handlingsprogrammet verksamt bidragit lillall begränsa rörelse-kostnaderna,särskilt de s.k. kapacilelskoslnaderna (lönekostnader för direklanslällda,lokalkostnader, kostnader för maskiner och inventarier saml omkostnader). Vidare har Samhällsföretagsgruppen - trots etl svårtkonjunkturläge - kunnat ökaorderingången och försäljningen under verksamhelsärel 1981/82 med , bl.a. genom en omfattande och intensiv marknads-och kundbearbetning.