prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av vad jag har anfört anser jag det lämpligt att försöksverksamhetenmed regionalt utvecklingsarbete för högre specialkurser får gälla ävenNorrbottens län. Samtliga län i högskoleregion utom skullehärigenom omfattas av försöket. Med hänsyn till vad jag anfört i budgetproposifionenom samverkan mellan högskolans och gymnasieskolans regionala planering börenligt min uppfattning även få delta, detta för att ensamplanering mellan i högskoleregion och länsskolnämndernaskall underlättas. Regeringen bör bereda tillfälle att ta del avvad jag anfört om det särskilda försöket med vissa högre specialkurser även iNorrbottens och . Jag hemställer att regeringen 1. föreslårriksdagen att godkänna de särskilda grunder för stimulansbidrag till kommuneri somjag har förordat, 2. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om ett särskilt försök medvissa högre specialkurser. Prop.1982/83:120 3 E Högskola och forskning Högskoleutbildning och forskning har enligtutvecklingsplanen en viktig roll att fylla när det gäller möjligheterna atthöja konkurrenskraften hos näringslivet i . Mot den bakgrunden är enfortsatt kraftig satsning på högskolan i angelägen. Investeringar vidhögskoleenheten och förstärkning av resurserna för driften av denna ger,förutom de direkta sysselsättningseffekterna, även långsiktiga effekter i formav kunskaps-och kompetensuppbyggnad samt industriell utveckling och förnyelse. Iförhållande till sin storlek har högskolan i en väl differentieradteknisk utbildning. Civilingenjörsutbildning ges på fem allmännautbildningslinjer och med ca 15 olika möjligheter till specialisering. Vidareförekommer yrkesteknisk högskoleutbildning på tre hnjer. Motbakgrund av de regionalpolitiska mål som har angetts för högskolan i (prop.1971:59, UbU 1971:17, rskr 1971:174) är det naturligt att högskolan till stordel har ett utbildningsutbud som svarar mot de stora basnäringarna i övreNorrland, dvs. gruv-, stål-, trä- och verkstadsindustrierna. Under senare århar utbildningen inriktats även mot nya områden av betydelse för näringslivet iNorrbotten, t. ex. elektronik och datateknik. Forskningen vid högskolan har ihuvudsak samma inriktning som utbildningen. Åven om näringsliv kan komma att få en någotannan sammansättning och inriktning än kommer alltjämt basnäringarnaatt ha stor betydelse. Den roll i den regionala utvecklingen som angavs förhögskolan i i nyssnämnda proposifion och riksdagsbeslut bör såledesbestå även framgent. Därutöver kommer krav att ställas på att högskolanmedverkar i differentieringen av näringsliv. Det är väsentligt attvid högskolan utveckla ytterligare kompetensområden som kan bidra till länetsindustrialisering. Det är vidare viktigt att finna en organisatorisk form församarbetet och dialogen mellan högskolan och näringslivet. En lösning skullekunna vara att inrätta ett särskilt utvecklingscentrum. Innan ställning tas filldenna fråga krävs dock ett ingående utredningsarbete bl.a. för att klarläggalämpliga utvecklings- och forskningsområden, samarbetsformer och finansieringav verksamheten. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen ifrågan. Utbildning för tekniska yrken flyttades delar av den bergsvetenskapligautbildningen och forskningen från tekniska högskolan i till högskolani . De delar som berördes var prospekteringsteknik, mineralteknik ochbergteknik. har vid upprepade fillfällen föreslagitatt även den 1982/83:120 4 tungaprocessmetallurgiska utbildningen och forskningen skulle flyttas från StockholmUll i syfte att där bygga upp ett metallurgiskt centrum. Genombeslut uppdrog regeringen åt universitets-ochhögskoleämbetet (UHÅ) att, i samband med ämbetets utredning av utbildning ochforskning inom det materialtekniska området, undersöka förutsättningarna för enflyttning av nämnda slag. Den arbetsgrupp som utrett dessa frågor har nyligenlagt fram sina förslag i en särskild rapport (1983:3). UHÅ räknarmed att redovisa uppdraget i sin anslagsframställning för /85.Det kan redan nu sägas att en förstärkning av den metallurgiska utbildningenoch forskningen vid högskolan i kräver betydande investeringar ilokaler, inredning och utrustning, sannolikt för mer än 100 milj. kr. Ensatsning på materialteknik/metallurgi i skulle kunna få positiva effekterför högskolan och regionen. Omfattningen av en sådan satsning måste dockbedömas i förhållande till de resurser som kan ställas till förfogande för enutbyggnad av hela det materialtekniska utbildnings- och forskningsområdet.Sedan UHÅ redovisat sitt uppdrag avser jag att återkomma till regeringen meden samlad bedömning av utvecklingen inom detta område. IUSA och finns en rad teknikcentra där man på olika sätt arbetar med attlevandegöra tekniska och naturvetenskapliga fenomen i anknytning tillmedborgarnas vE,rdag och tillvaro. Dessa teknikcentra är också kunskapsförmedlareoch därmed utvecklingsfaktorer av stor betydelse. 1 finns ännu ingaanordningar av detta slag. Medstöd av forskningsrådsnämnden prövas emellertid möjligheternaatt i anslutning till högskolan i bygga upp ett teknikcentrum medverksamheter som framförallt riktar sig till barn och ungdom. Ett sådantteknikcentrum skulle utgöra en resurs för skolans och det övriga samhälletsarbete inom de tekniska och naturvetenskapliga områdena. Regeringoch riksdag har under en följd av år prioriterat olika åtgärder för att främjainformation om forskning. Särskild vikt har därvid lagts på åtgärder som riktarsig till barn och ungdomar. Syftetmed detta teknikcentrum är bl.a. att kunna erbjuda barn en intresseskapande verksamhet inom det naturvetenskapliga och tekniska området samt att utmana deras nyfikenhet och experimentlusta. planeras fort- och vidareutbildning av lärare och fritidsledare, kurser för speciella yrkesgrupper, utställningar, service och rådgivning till skolor m.m. . Enligtmin mening bör den planerade verksamheten i kunna vara en viktigkontaktväg mellan forskningen och olika grupper i samhället. Särskiltbetydelsefullt är det att man härigenom får en möjlighet att tidigt Prop.1982/83:120 5 väcka intresset för teknik hos flickor, eftersom kvinnorär starkt underrepresenterade i teknisk utbildning och i tekniska yrken.Högskolan i har goda möjligheter att knyta samman teknik och pedagogikgenom att den inrymmer såväl högre teknisk utbildning och forskning somutbildning av pedagoger för fritid, förskola och låg- och mellanstadierna. Jagär därför positivt inställd till den verksamhet med teknikcentrum sompåbörjats. Jag förutsätter dock att intressenterna skall svara fördriftkostnaderna. Innan ställning kan tas till frågan om ett permanentteknikcentrum måste emellertid nuvarande försöksverksamhet utvärderas. 1 vadgäller lokaler återkommer jag under anslaget Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Samverkan mellan näringslivet och högskolan i De små och medelstora företagen i saknar i storutsträckning erfarenhet av vad det innebär att anställa en civilingenjör ellerekonom och vilket värde detta kan ha för företaget. Det har konstaterats attdessa företag inte har ansett sig ha ekonomiska och andra förutsättningar att iönskvärd utsträckning anställa kvalificerad personal för erforderliga utvecklingsinsatser.Detta gäller i viss mån även för uppläggning av administrativa funktioner. /80 har högskolan i efter samråd med länsarbetsnämnden iNorrbottens län låtit några nyexaminerade och arbetslösa civilingenjörer utföraarbetsuppgifter hos ett antal expansiva företag i länet. De utvalda företagenbedömdes ha behov av civilingenjörer även och skulle därför hamöjlighet att erbjuda fortsatt anställning. Huvuddelen av dessacivilingenjörer har fått arbeta med utvecklingsuppdrag. Erfarenheternaav försöksverksamheten har varit mycket goda. Civilingenjörerna har upplevtssom ett positivt tillskott inom verksamheten och företagen har kunnataccelerera utvecklingsarbetet. Många av ingenjörerna har också kunnat beredasfortsatt fast anställning i det företag de arbetat vid. Jag anserdetta sätt att höja teknikkunnandet i små och medelstora företag utomordentligtvärdefullt för . Efter samråd med chefen för industridepartementetanser jag det därför angeläget att verksamheten fortsätter under en treårsperiod.Detta bör kunna ske genom att högskolan i anvisas särskilda medel förverksamheten. Denna bör få avse även högskoleutbildade ekonomer. Vidare bör densamplaneras med kontaktforskarverksamheten (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr397). I vad avser medelsbehovet för verksamheten hänvisar jag till vad chefenför industridepartementet senare kommer att anföra. budgetproposition (prop. 1982/83: 100 bil. 10 s.407) tog jag upp frågan om utbildning inom arbetsmiljöområdet. 1982/83:120 6 innehålleti det förslag som har utarbetats av en arbetsgrupp inom UHÅ, resultatet av remissbehandUngenoch UHÅ: s ställningstagande i frågan. Medhänvisning till det statsfinansiella läget var jag inte beredd att tillstyrkaatt en särskild arbetsmiljölinje inrättades vid högskolan i , då dennaskulle fordra stora ekonomiska åtaganden bl. a. för investeringar i lokaler,inredning och utrustning. Jag förordade därför, att den inriktning motarbetsvetenskap som fmns på maskintekniklinjen vid högskolan skulleutvecklas och profileras starkare mot arbetsmiljöområdet. För att möjliggöra ensådan utveckling förordade jag att för detta ändamål . skulle anvisastill högskolan i för nästa budgetår. Jagkommer under anslaget Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde att föreslå att ytterligare lokaler för utbildning ochforskning tillförs högskolan i . Därmed öppnas möjligheten att bl.a.tillgodose behovet av lokaler för en fullständig utbildningslinje inomarbetsmiljöområdet. Det förslag om en fyraårig utbildningslinje som har lagtsfram av UHÅ bör i princip kunna ligga till grund för utformningen av en sådanlinje. Med hänvisning till vad remissinstanserna har framfört bör dock degrundläggande tekniska och naturvetenskapliga ämnena få ett större utrymme änvad som har föreslagits i rapporten. Jag avser att återkomma i denna fråga isamband med beredning av budgetpropositionen för /85. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om metallurgiskt centrum, teknikcentrum ochutbildning inom arbetsmiljöområdet samt om samverkan mellan näringslivet ochhögskolan i . Detär en angelägen uppgift att utarbeta och pröva strategier för fortsatt planeringav åtgärder som kan vända den negafiva utvecklingen i . Ettforskningsprogram med inriktning mot utvecklingsproblem bör därförgenomföras. Förslag till ett sådant program har redovisats avorganisationskommittén för det blivande centrumet för regionalpolitiskforskning vid i . Jag utgår från att programmets inriktningprövas närmare under medverkan av berörda organ i . Jagberäknar 2 milj. kr. för vartdera av budgetåren 1983/84 och 1984/85. Medlen börställas till regeringens disposition och utbetalas efter särskild framställning. 1982/83:120 7 Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vadjag har förordat om forskning kring utvecklingsproblem, 2. tillSamhällsvetenskapliga fakuUelerna för /84 under åttondehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop. 1982/83:100 bil. 10 punkt E 15med . förhöjt reservationsanslag av . Som en följd av statsmakternas tidigare beslut omsysselsättningsfrämjande åtgärder i har forskningen vid högskolan iLuleå fått väsentliga temporära medelsförstärkningar. För budgetåren 1982/83och 1983/84 uppgår dessa till sammanlagt 7 milj. kr. Medlen är avsedda främstför områdena elektronik, datateknik och verkstadsteknik. Att bygga upp kompetens inom nya forskningsområden fordraren långsiktig planering och uthållighet i medelstilldelningen. För att högkolani skall kunna planera och genomföra en kompetensuppbyggnad inom de nämndaområdena måste den kunna utgå från att medelsförstärkningen för dessa ändamålhar en viss varakfighet. Därför bör högskolan få disponera ytterligaresammanlagt 9 milj. kr. för budgetåren 1984/85-1986/87 för forskning. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag förordat om forskning vid högskolan iLuleå, 2. till Tekniska fakulteterna för budgetåret1983/84 under åttonde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop. 1982/83: 100 bil. 10 punkt E 20 med . förhöjt reservationsanslag av . Vid geofysiska institut (KGI) bedrivs i första handgrundforskning men även i viss utsträckning mät- och registreringsverksamhet inomdet geokosmofysiska ämnesområdet. Därvid studeras huvudsakligen utbredningenav högfrekventa vågor i atmosfären. har forskningen utvidgats tillett nytt närliggande område, nämligen studiet av vågor med låga frekvenser.Forskningsresultaten inom det lågfrekventa Ijudomrädet inrymmer en mängdpotentiella industritillämpningar. KGI har därför väckt förslag om att mersystematiskt utnyttja grundforskningsresultaten inom viatillämpad forskning och produktutveckling möjliggöra industrietablering ochsysselsättning främst inom kirunaområdet. De tillämpningsområden som härvid kan bli aktuella ärdiagnostisk appa- 1982/83:120 8 raturför industriella processer inom vattenkraftverk och vid bergborrning samtavancerad övervakning av kritiska maskindelar i verkstadsprocesser. Vidare kan detekteringgöras av tryckluftsinstallationer och kraftlednings-isolatorer liksommodalanalys vid olika typer av materialprovning. Dentillämpade forskningen och produktutvecklingen kan enklast och mest rationelltbedrivas om den grundas på de basresurser i form av verkstäder, datorer ochprogrammeringsservice som finns vid KGI i . Forskningsmiljön där är välanpassad för detta syfte. KGIberäknar behovet av resuiser till ett årligt anslag om . varav ca350000 kr. skulle utgöra lönekostnader för elektronikingenjörer och tekniker.Övriga kostnader avser teknisk utrustning, finmekaniskt legoarbete vid insfitutetsamt material och vissa resemedel. Medlen skulle ställas direkt till KGI; sförfogande. Den av KGI föreslagnatillämpningen och produktutvecklingen av grundforskningsresultat inom detlågfrekventa vågområdet har redan i viss utsträckning givit upphov till industriprodukteroch sysselsättning. Möjligheterna för vidare industriella tillämpningar inomdetta föga exploaterade område har bedömts som goda. Det föreliggandeförslaget ligger väl i linje med de principer som antagits av statsmakterna medanledning av prop. 1981/82: 106, där det angelägna i att högskoleanknutenforskning medverkar i långsikfig kunskapsuppbyggnad för sektoriella ochindustriella ändamål stryks under. I detta speciella fall talar även ett antalargument för att tillämpningen och produktutvecklingen, i varje fall under eninledande period, knyts till institutet i direkt kontakt medgrundforskningsmiljön och med utnyttjande av tillgängliga verkstads- ochdatorresurser. Jagförordar nu att anslaget geofysiska institut ökas med sammanlagt3000000 kr. för här angivet ändamål under budgetåren 1983/84-1985/86. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. godkännavad jag har förordat om tillämpad forskning och ut vecklingsarbete vid geofysiska institut, 2. tillKiruna geofysiska institut för /84 under åt tonde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop. 1982/83:100 bil. 10 punkt E 37 med . förhöjt reservationsanslag av . Bidrag till vuxenutbildning m.m. För den kommunala vuxenutbildningenoch för grundutbildning för vuxna gäller för innevarande budgetår en totalramom nära . I årets budgetproposition har jagföreslagit oförändrade timramar för budgetåret Prop.1982/83:120 9 1983/84.Mitt förslag innebär således att några ytterligare besparingar inte skall göraspå anslagen till komvux och grundvux. Som motiv härför har jag bl.a. angivitden betydelse dessa båda utbildningsformer har i den situation som f. n. råderpå arbetsmarknaden. Medhänsyn till den särskilt svåra situation som råder i föreslår jag nuatt komvux och grundvux i under nästa budgetår skall gesmöjlighet att expandera utöver vad som kan ske genom omfördelning inom enoförändrad timram. Enligt min mening bör tilldelas ytterligare5000 undervisningstimmar fill en beräknad kostnad av ca 1 milj. kr. Ibudgetpropositionen 1983 har regeringen föreslagit att till Bidragtill vuxenutbildning m. m. anvisa ett förslagsanslag av 722 149 000kr. Den av mig nu föreslagna förändringen beträffande timtill-delningen tillNorrbottens län får enligt min mening inte sådana kostnadsmässiga konsekvenseratt den bör föranleda någon förändrad beräkning av anslagsbehovet. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat om undervisningstimmar i kommunalvuxenutbildning och grundutbildning för vuxna i . IVissa inom verksamhetsområde gemensamma ändamål 11.Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde. Iregeringens investeringspolitik utgör lokalförsörining för högskolan en viktigdel, särskilt vad avser lokaler för forskning och utbildning som är av betydelseför förnyelse av näringslivet. En del av de resurser som är tillgängliga förinvesteringar i bör därför enligt min mening utnyttjas förhögskolan i . Den verksamhet som utvecklats där med stöd av externfinansiering har kunnat låna lokaler på bekostnad av utbildning ochforskning. Enligt min bedömning är det nu motiverat att högskolan ochbyggnadsstyrelsen får planera för ett tillskott av lokaler för den externtfinansierade verksamheten. Jaghar under avsnittet Högskola och forskning redogjort för planer på utbildninginom arbetsmiljöområdet. Planeringen av lokaler för denna verksamhet börsamordnas med planeringen för den externt finansierade verksamheten. Eftersombyggnadsprogram ännu inte färdigställts för berörd verksamhet förordarjag attställning till lokalbehoven direkt tas i form av en kostnadsram för byggnadsarbetena.Det tillgängliga investeringsutrymmet blir härigenom styrande förlokalförsörjningen. Mot denna bakgrund förordarjag en kostnadsram av 20 milj.kr. för lokaler för externfi- 1982/83:120 10 nansieradforskning m. m. bör därutöver ges möjlighet att planeralokaler som kan uthyras till myndigheter, sektorsorgan och företag som ärintresserade av att förlägga utvecklingsarbete i anslutning tillhögskoleenheten. Jagförordar vidare att de utrymmen som kan friställas i samband med överflyttningav verksamheter fill nämnda nybyggnad används för utbildning och övrigforskning samt för bibliotek. I detta sammanhang bör i första hand lokaler förarbetsmiljöutbildningen komma ifråga. Det bör även vara möjligt att i begränsadomfattning planera lokaler för fortsatt försöksverksamhet med teknikcentrum,detta under förutsättning att högskolan kan redovisa täckning för de årligadriftskostnaderna för verksamheten. Jag utgår ifrån att endast begränsadeombyggnadsåtgärder kan komma ifråga för här nämnda verksamhet och räknar medatt ombyggnaderna kan planeras och utföras inom tillgängliga medel påkostnadsramarna Diverse objekt. Jaghar slutligen erfarit att lokaler kan komma att friställas inom denbyggnad som geologiska undersökningar (SGU) disponerar och som liggeri direkt anslutning till högskoleområdet. De aktuella lokalerna omfattar ca 500m och kan anpassas för högskolans behov. Jag har därför för avsikt attåterkomma till regeringen i denna fråga. Jagförordar därför att följande nya kostnadsramar förs upp i investeringsplanen. (1000-talkr.) Lokalerför externfinansierad forskning 20000 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen attbesluta om byggnadsarbeten i inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde inom den kostnadsram somjag har förordat, 2. till Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde för /84 underåttonde huvudtiteln anvisa ett i förhållande ull prop. 1982/83:100 bil. 10punkt I 1 med . förhöjt reservationsanslag av . Prop.1982/83:120 Biiaga 3 Prop.1982/83:120 1 Anmälantill proposition om utveckling i Chefenför industridepartementet har tidigare denna dag lämnat eh allmän redogörelseför de åtgärder som föreslås för att främja sysselsättningen i Norrbottenslän. Jag har för avsikt att närmare redovisa de åtgärder som är aktuella förjordbruksdepartementets del. Jag kommer därvid att ta upp även vissaanslagsfrågor för /84 som följer aV de framförda förslagen. Iutvecklingsplanen för framhålls att skogsbruket är en betydelsefullnäring i . Om de ekonomiska förutsättningarna är tillfredsställandekan skogsbruket ge värdefull sysselsättning i glesbygden och utbudet av råvara fillskogsindustrin ökas. Sedanlänge har tyngdpunkten för det statliga stödet till skogsbruket legat iNorrlands inland. Förutom detta generella stöd har särskilda satsningar gjortspå skogsbruket i . Erfarenheterna härav är goda. Ytterligaresatsningar på återväxtåtgärder och skogsvägar i kan medverka fill enökning av virkesutbudet på kort sikt och en aktivare skogsvård. Därmedförbättras också tillgången på virkesråvara långsiktigt. Motdenna bakgrund bör ett extra belopp få tillföras att användas för återväxtåtgärderoch skogsvägar. Jag avser därför att senare, i samband med mina förslag rörandeskogspolitiken, föreslå att ett extra bidragsbelopp av 10 resp. 5 milj. kr. perår får disponeras för återväxtåtgärder resp. skogsvägar i under enperiod av med början /84. Jag vill i sammanhanget erinraom de former för samråd som utarbetats mellan samerna och skogsbruket i frågorsom rör skogsskötseln. 4 1982/83. 1982/83:120 2 Fjällområdetsnäringsstruktur och isolerade läge medför svåra problem från sysselsättnings-och boendesynpunkt. Statsmakterna har vid ett flertal tillfällen uttalat attmöjligheten att bevara den samiska kulturen är beroende av en livskraftigrenskötsel. Det är också viktigt att skapa underlag för en mera företagsmässigsyn på renskötseln. För att nå dessa syften bör utvecklingsprogram upprättasför samebyarna. bör därför få medel som möjliggör att för entid av bistå med rådgivning genom bl.a. upprättande av programhandlingför resp. sameby vad avser åtgärder för renantal, komplementsysselsättning,samarbetsfrågor mellan samebyarna, driftsåtgärder m. m. Kostnaderna beräknarjag till . Medel för ändamålet bör anvisas under anslagetFrämjande av rennäringen. Vidsidan av de traditionella basnäringarna har turism och rekreation fått en alltstörre betydelse för sysselsättningen i . I denna del av landetär sportfisket av central betydelse för turistnäringens utveckling. Dettagäller särskilt fisket efter laxartad fisk. Utbyggnaden av turistanläggningaroch en fortlöpande upprustning av vandringsleder och fiskevatten har fåttsamhällets stöd på skilda sätt. Likaså lämnar samhället stöd till marknadsföringsåtgärder.Dessa åtgärder förbättrar sysselsättningssituationen inom främstservicesektorn. Ettförsämrat fiske har konstaterats . Läget är särskilt allvariigtför de älvar som inte är utbyggda för kraftproduktion. införsskärpta skyddsbestämmelser för att säkra uppvandringen av lekfisk i älvarna.Olika projekt är planerade för att genom fiskevårdsåtgärder förbättra fisket.Projekten har i avsaknad på medel ännu inte kommit till utförande. Genomutsättning av laxungar kan fångstuttagen öka inom både fritidsfisket ochyrkesfisket. Viss utsättning av laxartad fisk sker med statligtstöd. Effekterna av detta är emellertid av begränsad betydelse för fisket iNorrbottens län. För att genomföra ett utökat program för utsäu-ning av laxfiski länets älvar bör nu . anvisas under anslaget Bidrag till fiskevård m.m. Jag har därvid räknat med att utsättningen skall pågå till en åriigkostnad av . Pajalakommun har god tillgång på fiskevatten. De möjligheter som därmed erbjudsutnyttjas emellertid inte eftersom fiskevårdsplanering saknas liksom resurserför fiskevård. Ett projekt som särskilt tar sikte på fiskevård ochfiskevårdsplanering har utformats för utvecklingen av fisket inom kommunen.Projektet är tidsberäknat till och innebär en kostnad av totalt 1,2milj. Prop.1982/83:120 3 Intresset för pälsdjursuppfödning i har ökatkraftigt . I undersökningar utförda av bl.a. lantbruksnämnden omförutsättningarna för pälsdjursuppfödning med avseende på fodertillgång, lönsamhetoch marknad har det konstaterats att sådana förutsättningar finns.Undersökningarna har också resulterat i att flera pälsdjursuppfödningarstartats.