prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Verketframhåller alt endasi en ringa del av våra vattenområden är sjömätta medmoderna metoder och att huvuddelen av sjökorten gmndar sig på föråldrattopografiskt underlag. understryker atl moderna sjökort medtillförlitliga uppgifter är av slörsla vikt för sjösäkerheten men i lika hög gradocksä för skyddet av den miljön. Med hänsyn till attsjömätningsresurserna minskat med ca hälften anser verketdet inte försvarbart alt minska kapaciteten ytterligare. En fortsattminskning av sjömätarflottan innebär enligt verket att resurserna knappastkommer att medge några insatser för betalande beställare. Bätsportens behovav hydrografiskt informationsmaterial för vissa viktiga rekreationsområden kan inte tillgodoses. Ett särskiltproblem som verket pekar pä är den befintliga arbetsbalan-sen av intefullständigt utvärderade sjömätningsresultat. Den befintliga arbetsbalansenmåste enligt verkets tillämpade planering vara slutförd . I sitt budgetförslagredovisar verket besparingar inom olika verksamhetsgrenar på ca 5,2 milj. kr. Iverkets huvudförslag redovisas också besparingar inom sjökartläggningen på 1,8milj. kr., vilket motsvarar . Verkets besparingar exkl. sjökarlläggningen framgårenligt följande. Delprogram Besparing (1 000kr.) Inom administrationenberäknas genom omfördelning av arbetsuppgifter, ökad datorisering m. m. en tjänstkunna dras in inom vardera adminislrativa avdelningen och ekonomiavdelningen vid verketscentralförvall-ning. Samordningsvinster beräknas ocksä kunna realiseras lillföljd av att övre norra och nedre norra lotsdistriklen efter ett par årsförsöksverksamhet förts samman fill ett nytt lotsdistrikt, benämnt norralolsdistriktel. Av besparingarna momfyrväsendel hänför sig . till driftkosl-nadsminskningar som följer av att tvåäldre lolsdistriktsfartyg ersätts av ett nyttfartyg. 1982/83:100 Bilaga 8 85 Genom indragning avoch ombyggnad till mer energisnål drift av vissa fyrar, samt genom en ökning avserviceintervallen beräknas ca . Verkel räknar vidaremed atl kunna minska byggnadsunderhållet med . I detta belopp ingår enpersonalminskning med två personer som sker genom naturlig avgång. Av de redovisaderationaliseringarna vUl verkel utnyttja . för att klara driften avelt successivt ökat antal bojstationer. Den samlade nettobesparingen inomfyrväsendet uppgår såledeslill ca . I fråga omlotsväsendel är besparingarna enligt verket att se som en nödvändiganpassning till sjöfartens ändrade stmktur och servicebehov. Inom lotsväsendelfinns f.n. en överkapacitet. Antalet fartygsanlöp har sjunkit kraftigt . Del har ocksä enligt verketlänge skett överflyttning av utrikessjöfarten från ostkusten till västkustenvilket återspeglas i arbetsbelastningen på lotsplatserna. Åldersfördelningen bland loisarna - med ett stort antalpensionsavgångar -gör tidpunkten väl vald, enligl verket, atl minska antalet lotstjänsler. Genom samordning inom och mellan lotsplatser samt ökatutnyttjande av tekniska hjälpmedel (sambandsmateriel, snabbgående bålar) beräknas personalstaten kunna minskas med 13tjänster 1983/84, i samfiiga fall genomnaturlig avgång. Besparingen uppgår lill ca . TiU följd av atletl 15-tal lolsbålar kunnat avvecklas räknar verket med att kunna minskaunderhållskostnaderna med . Inom delprogrammet Sjöräddning räknar verket med ennedskärning om . avseende ersättningen till för utbildning isjöräddningstjänstför personal på kustradioslationerna. Besparingen resulterar enliglsjöfartsverket i en senareläggning av utbildningen. En samordnadorganisation för och beräknas kunna medföraen indragning av tre tjänster, samtliga genom naturlig avgång. Delta ger enbesparing på ca . De tre tjänsterna har varit obesatta under enförsöksperiod. Bl.a. har kanalverk och lois-plats haft engemensam chef. Den redovisadebesparingen pä . inom sjökartläggningen kan enligt verket uppnåsgenom atl ett större sjömätningsfartyg () tas ur drift. Sjöfartsverketsuppgift i farledssyslemet är att verka för en effektiv och säker framkomlighet för sjöfarten. Insatsernai det avseendet fömtsätter ett samspelmellan olika medel t.ex. farledsutmärkning, lotsning och sjökartläggning och avvägning meUan olika åtgärder.En viktig utgångspunkt förverksamheten under anslaget är det program för ökad fariedssäkerhet som verket utarbetat och som redovisats förriksdagen i propositionen om miljösäkrare sjötransporter. Som framgår avverksamhetsberättelsen har 1982/83:100 Bilaga 8 86 verket inom ramen för programmet kunnatgenomföra väsentliga åtgärder såväl för sjösäkerheten som för framkomligheten iflera farledsområden.Jag vill t.ex. erinra om den relativt omfattande uppmstningen av Böttöleden i och den pågåendeupprustningen av Sandhamnsleden iStockholms sk.ärgård. Införandet av olika trafikinformalionssystem i flera miljökänsliga farleder och delsystem för lotsplikt som kommer att genomföras /83 är andraåtgärder som har betydelse för sjösäkerheten som komplement till direktafarledsälgärder och den säkerhetsfaktor som fartyg och besättningrepresenterar. De nya lolspliktsreglerna innebär fömtomen skärpning av lotsplikten för vissamiljökänsUga transporter den fördelen att faktorer som miljösäkrare fartyg ocherfaren besättning med god kännedom om svenska farleder kan ge befrielse frånlotsplikt. Som redan påpekades vid riksdagsbehandlingen av frågan får man emellertid räkna med altdet nya systemet behöver för att utvecklas. Med hänsyn tiU att kostnaderna för farledsverksamhetenexkl. isbrytning finansieras genom avgifter på handelssjöfarten måste också inriktningen ochomfattningen av verksamheten avvägas med stor hänsyn tiU intressenternasfaktiska efterfrågan på verkets tjänster. Den affärsmässiga inriktningenkräver - vilket verket också betonar i sin anslagsframställning - fortsattainsatser för att rationalisera, effektivisera verksamheten och begränsa storleken av nödvändigaavgiftshöjningar. Den svaga utvecklingenav världshandeln och den konstaterade nedgången för den från inkomstsynpunkt viktiga oljeimportenunderstryker ytterligare behovet av en fortlöpande verksamhetsöversyn,ralionaliseringsinsatser och en ändamålsenlig myndighetsorganisation. Den senare fräganhar behandlats i olika sammanhang . Hösten 1978presenterade ett förslag till organisation. Därefter redovisade ensärskild utredare i sitt betänkande (SOU 1979:43) - program för miljösäkra sjötransporter ett förslagtill ny organisation av den statligakust- och sjöfartsverksamheten genom ett sammanförande av och kustbevakning. Utredarens förslag om ett sammanförande av de bådamyndigheterna gav nya förutsättningarocksä för arbetet med omorganisation. För atl fä klarhet i vissa frågor som aktualiserats iremissbehandlingen fick statskontoreti regeringens uppdrag alt i samråd med ochgeneraltullstyrelsen ta Fram ytterligare underlag för den fortsattaberedningen av frågan om en sammanslagning. Statskontoret skulle därvid främstbelysa vilka besparingar - utöver normala rationaliseringar - som kan uppnås vid ett sammanförande samtvilka effekterna blir för berördamyndigheters organisation, personal och verksamhet i övrigt. Statskontoretredovisade sitt uppdrag . En sammanslagning skulle med defömtsällningar slal:ikonlorel tillämpat för beräkningama ge besparingar inom verkens båttjänster ochi fråga om samutnyttjande av 1982/83:100 Bilaga 8 87 fartygsmateriel och informationssystem. Iremissbehandlingen av rapporten har flertalet remissinstanser ställt sigpositiva till gmndtanken om en sammanslagning av ochkustbevakningen, men samtidigl redovisat kritik mot statskontorets förslag omen gemensam bättjänsl. Remissinstanserna påtalar dels de negativakonsekvenserna för sysselsättningen längs kusterna dels att de möjligapersonalbesparingarna är överskattade. Jag anser med slödav de utredningar som genomförts att det finns samordningsvinster inom flera områdenvid ett samgående mellan och . Vid min bedömningav frågan har jag särskilt tagit fasta på de rationaliseringsmöjligheter som liggeri ett gemensamt utnyttjandeav de fartyg och bålar, verkstäder och förråd som de båda verken var för sig disponerar över. Päfartygsområdet vill jag framhålla möjlighetema fill teknisk standardisering avfartyg och utrustning, en merrationell underhällsorganisalion och bastjänst, en samordnad projektering och upphandling av fartyg ochanskaffning av t. ex. kombinationsfartyg. Jag vUl också peka på fördelarna med engemensam organisation när det gällerutbyggnaden av olika informationssystem. Den frågan har tidigareuppmärksammats av sjöövervakningskommitlén i betänkandet (DsH 1980:1) Samordning av övervakningen ochräddningstjänsten fill sjöss och nusenast i försvarsbeslut. 1 detta betonades särskilt samordningssträvandena inom informafions- och havsövervakningsområ-det. Riksdagsbeslutet gav bl. a. ett klart stödför den försöksverksamhet medsjöövervakningscenlraler som f. n. bedrivs i gemensamt mellan marinen,och . En sammanslagning av och bör äveninnebära fördelar såväl inom sjöräddningsområdet som i samband medfartygshaverier till sjöss med utsläppav miljöfarliga ämnen och när det gäller att effektivisera tillsynen och övervakningen av fartygs standard ochsjövärdighet. När det gäller de personalbesparingar som skulle följa avförslagel om s.k. gemensambättjänsl -d.v.s. grundtanken i statskontorets förslag-har jag tagit intryck av berörda myndigheters och övrigaremissinstansers kritik. Jag anser att rationaliseringar inom den lokalaorganisationen till följd av ensammanslagning mäste ses långsiktigt och bl.a. bygga pä den nya myndighetens egna erfarenheter. I likhet med fleraremissinslanser ser jag däremot på kort sikt möjligheter till vissapersonalbesparingar inom verkens cenirala nivå. Utgångspunkten för ensammanslagning bör således vara altuppnå de rationaliserings- och effektivitetsvinster inom de områden jagtidigare har redovisat. Jag vill också peka på att en sammanslagning kan fä posifiva effekter för sysselsättningeni områden där myndigheterna idagsläget var för sig överväger driftinskränkningar eller serviceförsämringar. Genom alt inom ramen för en gemensamorganisation vidga vissaarbetsuppgifter kan t.ex. en fortsattbemanning och service tryggas pä vissa utsatta platser längs kusten. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 88 Det finns emellertidytterligare aspekter på en sammanslagning som hittillsvarande utredningar inte har belyst. Jag tänker däpå de krav som bör ställas på en nymyndighetsorganisation för att tillgodose samordningen med marinens resurser.Andra frägor som måste klarläggas gäller vissa ansvars- och anslagsfrågor som följer av att , vid en sammanslagning, bryts ut ur tullverkelsorganisafion. Även vissa ansvarsfrågor som rör räddningstjänstenriiåste övervägas. En arbetsgrupp harnyligen tillsatts inom för att närmare belysa de frågorsomjag nu har berört. Jag räknar med alt elt förslag lill gemensamorganisation för och bör kunna underställas senast våren 1984.Jag har i denna fråga samrått med chefen förekonomi- och budgetdepartementen och jag har naturligtvis också tagit hänsyn till försvarsmaktensintressen och de frägor som rör räddningstjänsten. Jag övergår nu lillatt redovisa mina ställningstaganden till anslagsframställningför anslaget Farledsverksamhet exkl. isbrytning för /84. hari sitt förslag beräknat brutlokoslnaden lill ca 378,8 milj. kr. vilket innebär en ökning raed ca 8,0milj. jämfört med innevarandebudgetår. Förutom kompensation för löne- och prisstegringar inkl. kapitalkostnader som verket beräknar lill 15,7milj. ingår en volymökning för sjökartläggningen. Besparingarna i verkelsförslag efter omprioriteringaruppgår till 5,2 milj. kr. Ihuvudförslaget ingår också en besparing inom sjökartläggningen på 1,8milj. Jag vill inledningsvis nämna att fr. o.m. innevarande budgetår fillämpar samma principer för beräkning avförräntningspliktigt statskapital som affärsverken. Den kostnadsavlastning somefter en samtidig höjning av avkastningsräntan från 10,till 12,uppståtthärigenom, ca 6,5 milj. kr.minskar anslagsbelastningen för innevarande budgetår jämfört med vad som beräknades i 1982 ärs budgetproposition. Att /84 trots pris- och lönekostnadstegringar på ca 15,7 milj. kr. kan begränsas till 8,0milj. beror bl.a. på den beslutadekapilalkostnadsavlastningen. I verkets förslag ingår en volymökning på 4,0 milj. kr.för sjökartläggningen. Vidare förordas att sjökartläggningen undantas från besparingar.Verket hänvisar lill att kapaciteten i sjömätningen är otillfredsställande jämfört med befintliga resurser undermitten av 1960-lalet. Det gäller vidarearbetsbalansen i fråga om utvärdering av tidigare genomförda sjömätningar.Verket uppmärksammar också, vilket jag tidigare redovisat, finansieringenav sjökartläggningen. Med det mindresjömätningsfartyg som levereras innevarande budgetår kommersjömätningskapaciteten art uppgå till 22 samtidiga s.k. lodlinjer.Sjöfartsverket aktualiserar i sin långfidsplan för investeringar ytterligareanskaffning av två mindre sjömätningsfartyg vilket skulle öka kapaciteten 1982/83:100 Bilaga 8 89 till 28 samtidiga lodlinjer. För egen del anser jag inteatt den lämpliga nivån på sjömätningskapaciteten enbart är en fråga omlodlinjer. Visserligen har del skett en antalsmässig decimering pä fartygssidanunder den senaste tioårsperioden. Men samlidigt borde de fartyg som nudisponerar och den teknik som är tillgänglig ha ökat effektiviteten ochtillförlitligheten i mätningen och därigenom motverkat den antalsmässiga decime-ringen av omodernaoch underhällsdryga fartyg. Kapaciletsfrågan måste också enligl minmening behandlas samordnat.med den av verket påtalade arbetsbalansen ifråga om äldre mälningsresultat. En kraftig resursökning inom just sjömälningen,som verket förordar, torde enligt min mening öka risken för nya balansproblemtrots den automafisering som genomförts beträffandeutvärdering av mälningsresultaten. En direkt förstärkning av sjökartläggningens kapacitetvia anslaget och genom planerade ytterligare fartygsanskaffningar som verket föreslårinnebär en ytterligare belastning pä avgiftsnivån. Jag kan inteförorda ensådan utveckling som inkomstunderlag visar en ogynnsamutveckling. Den huvudsakliga vägen för alt öka kapaciteten mäste därförlångsiktigt vara atl omprioritera medel såväl inom delprogrammet som inom delsamlade anslaget fömtsatt att en sädan omfördelning bättre tillgodoseransträngningarna att öka säkerheten och framkomligheten i farledssyslemet. För egen del anser jag del principiellt riktigt att ökafartygsutnyltjandet och sjömätningssäsongen genom att tillämpa ett system meddubbla besättningar. Jag är däremot inte beredd tillstyrka verkets förslag om volymökningför delta. Verket har i sitt huvudförslag redovisat att en uppläggning av ett äldresjömätningsfartyg, , skulle ge en driftkostnads-besparing på ca 1,8 milj: kr., vilket påårsbasis innebär en besparing på 6%.Fartyget är dyrt att underhålla och anses dessutom ha stora brister när detgäller miljön och saniteten ombord. Enligl vad jag underhand har erfarit kommer inte att utnyttjadella fartyg kommande sjömätningssäsong.I stället för att anvisa ytterligare medel för sjökartläggningen anserjag att de medel som kan frigöras genom att inte utnyttja för sjömälning under budgetåret1983/84 bör användas för attmemtnyttja moderna sjömätningsfartyg. Fartygels standardoch stora underhällskostnader aktualiserar även frägan om enförsäljning, vUket beräknas ge en besparing på 4,5 milj. kr. Jag är emellertidf. n. inle beredd att föreslå en sådan åtgärd innan ersättningsfrågan har närmareundersökts. Alternativ.utnylljande a andra fartyg för sjömätning sävälinom som bör enligt min mening särskill studeras. När del gäller denövriga verksamheten har redovisat besparingar inomadministrationen, fyr- och lotsväsendel, och kanal.Besparingarna är renl allmänt resultatet av en ökad effektivitet iverksamheten och av en anpassning av servicenivån fill den Prop.1982/83:100 Bilaga 8 90 Den största besparingen gäller somframgått av min inledande redovisning lotsväsendel. Verket hänvisar tiU attantalet fartygsanlöp har minskat kraffigt och att det samtidigl skett förskjutningarav trafikenfrån ost- lUl . Den personalminskning med 13 tjänster inomlotsväsendel som verkel förordar kan genomföras genom s. k. naturlig avgång.Verket framhåller ocksä alt besparingen inte innebär nedläggning av någonlotsplats. För egen del anser jag att verkets rationaliseringar och besparingarkan genomföras rned i stort sett bibehållen ambitionsnivå för verksamheten. Chefen förkommundepartementet kommer vid sin anmälan till statsbudgeten för /84 underavsnittet Gemensamma frägor att ta uppfrägan om den statliga revisionsverksamheten i bl. a. vad avser ändrad revisionskonlorsorganisafion. Som stöd förförslagen ligger . För sjöfartsverkels vidkommandeinnebär förslaget till ändrad revisionskontorsorganisation att verkel inte längre blir värdmyndighet förnägot revisionskontor. Jag beräknar i enlighet härmed inte några medel fördenna verksamhet under anslaget. Jag beräknar bmttokostnaden underanslaget för nästa budgetår tUl 375,4 milj. kr. Mitt förslag tillmedelsförbmkning för anslaget El. Farledsverksamhet exkl. isbrytning fördelat pådelprogram framgår av följande sammanställning. Beräknat 1983/84 A n vi cn t /\11 V laclL lioner, fyrar och Summa utfall/anslag står till regeringens disposition. 1982/83:100 Bilaga 8 91 Bidrag från andrahuvudtitlar och anslag och andra inkomster under anslaget beräknar jag lill ca 29,3milj. Den slörsla posten gäUer ersättningen för vissa fritidsbåtkostnader (.) somanvisas över anslaget E5. Ersätiningen för den militärasjökartläggningen från fjärde huvudtiteln beräknar jag till . Fisketsandel avsjöfartsverkets kostnader under anslaget E 1 beräknar jag efter samråd medchefen för till . kostnaderför farledsverksamhelen inom det ekonomiska försvaret beräknar jag lill . ersätlning till för radiotjänst åt sjöfartenför nästa budgetär beräknar jag totalt lill . varav 9210000 kr.under anslaget El. Jag förordar därför elt anslag på ca 346,1 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Farledsverksamhet exkl.isbrytning för /84 anvisa etl förslagsanslag på . 1981/82 Utgift 160470000 1982/83 Anslag 166000000 1983/84 Förslag 167500000 Från anslagetbetalas den del av utgifterna under programmet Farleds-verksamhet som äratt hänföra till statens isbrytningsverksamhel. /82anvisades 154 milj. kr. under anslaget Isbrytninp Beroende på ihuvudsak de svåra isförhållandena /82 blev utfallet ca 160,5milj. Tidig isläggning och långvarig isförekomst pä gjordealt även isbrytarna och , som normalt endasi hålls i beredskap,måste användas . Antalet gångtimmar och assistanser förisbrytarna var ungefär dubbelt så slort jämfört med föregående vinter. Sjöfartkunde trots den hårda vintern upprätthållas i samtliga svenska farvatten. För budgetåret1983/84 beräknar kostnaderna till ca 167,9 milj. kr. Verket har då tagit hänsyn fill den kapitalkost-nadsavlastning påca 5,2 milj. kr. som följer av att tillämpar sammaförräntningsprinciper som affärsverken. Pris- och iöneomräkning-en inkl. kapitalkostnader uppgår fiU ca9,0 milj. kr. Den besparing på 2 1982/83:100 Bilaga 8 92 som ingår i förslaget kommer enligt verket iförsta hand att drabba vintersjöfarlsforskningen och inhyrning av s. k.hjälpisbrytare. Förisbrylarverksamheten nästa budgetår beräknar jag kostnaden till ca 167,5 milj. kr. Jagutgår då frän normala isförhållanden och från alt de äldre isbrytarna Thuleoch hälls i materiell beredskap . Jag delar emeUertidinte den uppfattning som verket redovisar i sin anslagsframställningbeträffande inriktningen av besparingarna. En självklar utgångspunkt förverksamheten måste enligt min mening vara alt de besparingar som verketförordar ges en sådan utformning som är förenlig med de mäl som gäller för den statligaisbrytningen. Fördelningen på delprogram framgår av följandesammanställning. 1981/82 Utfall 1982/83 Anvisat Beräknat 1983/84 Avgår intäkter Under anslaget Summa utfall/anslag slär till regeringensdisposition. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Isbrytningför /84 anvisa ett förslagsanslag pä . 1981/82 UtfaU 27795000 1982/83 Anvisat 29983000 1983/84 Förslag 29429000 Från anslagetbetalas utgifterna för uppgifter som gäUer säkerheten ombordpå fartyg, skyddet av den miljön från påverkan av fartyg och lastsamt uppgifter som gäller de ombordanställdas sociala förhållanden påfartygen. Förutom tillsynsuppgifler inrymmer verksamheten kontroll avfarleders utmärkning och arbete med normer och föreskrif- Prop.1982/83:100 Bilaga 8 93 Under anslaget redovisas även verksamheten avseendeden beslutade enheten förlandlransporter av farligt gods (LFG). För budgetåret1981/82 anvisades 27,7 milj. kr. under anslaget Fartygsverksamhet. Utfallet på anslaget blevtrots avtalsenliga löneökningar pä 1,7 milj. kr. ca 27,8 milj. kr. Allmerparten av löneökningen kunnat rymmas inomanvisade medel beror på att ett anlal tjänster, beroende på rekryteringssvårigheter,varit vakanta. Verksamhetensinriktning och omfattning styrs främst av fastlagda nationella och intemafionella bestämmelser.Dimensioneringen påverkas även av densvenska handelsflottans storlek och trafiken på de svenska hamnarna. är medlem i etl flertalinternationella organisafioner på sjöfartensområde och deltar på olika sätt i arbetet. Syftet är att åstadkomma mellanstafiiga överenskommelser som innefattarnormer och regler för sjöfarten.Efterhand som fartygen blivit allt större och mer tekniskt sofistikerade samt deras last och lasthantering merkomplicerad ägnas också säkerhetsfrågornaför de ombordanställda elt ökat intresse. beräknar för /84bmttokostnaden under anslaget tiU ca 31,8 milj. kr. Pris- och löneomräkningenuppgår till ca 0,6 milj. kr. Brutlokoslnaden under anslaget påverkas av attsjömansnämnden avvecklats frän och att affärsverksprincipentillämpas vid beräkning av förräntningspliktigt statskapital. Kostnadsbesparingen genom dessa åtgärderuppgår till . Dessa medel slår till regeringens disposifion under innevarande budgetår. 1 anslagsberäkningen för /84 har verketföreslagit en besparing på ca 0,6 milj. kr. Besparingen uppnås genom indragningav två handläggartjänster vid centralförvaltningen (fartygssektionen) och tväfar-tygsinspektörstjänsterinom distriktsorganisationen. framhåller att vakansläget inomsjöfartsinspektionen medför all indragningarna närmast ären permanenining av nuvarande resursram och en anpassning av organisationen till denminskning som skett i handelsflottan samt ändringarna avskeppsmätningssystemet. Underanslaget redovisas även kostnader och intäkter med 1,3 milj. kr. för den nyinrättade enheten för landtransporter avfarligt gods. Med hänsyn tagen tillinkomsterna under anslaget, 2,6 milj. kr., begär verket ett anslag förnästa budgetär pä 29,2 milj. kr. För budgetåret1983/84 föreslår också vissa ändringar i programindelningen.Inom programmet Farlygsverksamhel utbrytes ur delprogrammet m.m.tvä nya delprogram benämnda TiUsyn av transporter av farligt gods respektiveSjömansregistret, behörighets- och bemanningsfrågor. Vidare bortfallerdelprogrammet Sjö-mansnätnnden i konsekvens med riksdagsbeslutet om att avveckla sjömansnämnden från den 1 juh 1982. 1982/83:100 Bilaga 8 94 Förfartygsverksamheten förordarjag för nästa budgetär elt anslag på ca 29,4 milj.kr., vilket är i huvudsaklig överensstämmelse med verkels förslag. I minberäkning har jag beaktat vissa lönekostnader (L-ATF) som verkel inle tagithänsyn till i sin anslagsframställning. Milt förslag innebären besparing på ca 0,6 milj. kr.vilket närmast kan ses som en anpassning av resursramen tUl den faktiskapersonalstyrkan. Mitt förslag lillmedelsförbmkning fördelat på delprogram framgår av följande sammanställning. Beräknat 1983/84 /T.1I v lodL Tillsyn m. m. av trans- porter av farligt gods Övrig tillsyn av fartyg Summa utfall/anslag * Avser kvarvarande delprogram. Fr.o.m. redovisas ävenverksamheten vid LFG under anslaget. presenterade sitt förslag till organisation för LFG med utgångspunkti de direktiv som redovisades iprop. 1981/82:94 om transport av farligt gods.