prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Ekonomiskt stöd tillpensionärsorganisationerna på riksnivå beräknas under anslaget A 4. Åren kring 1960 innebargenombrottet för handikappfrågorna i . Från har på snart sagt alla områden av samhällslivet genomförtsbetydande insatser för att tillgodose de behov som handikapp medför. En ny synpå handikappade har varit en förutsättning för denna utveckling. uppfattadeshandikappade som särgrupper med ett stort behov av omhändertagande. Den nyasynen innebär, att handikappade är resurser i samhället på samma sätt som andraoch med samma rättigheter och skyldigheter som de. De skall inte ställasutanför samhället. Handikapp uppfattas alltmer som en otillräcklighet eller enbristande förutsättning i den verksamhet eller i den miljö som utestängermänniskor med funktionsnedsättningar. Denna syn, som utvecklats gemensamt avfolkrörelserna, släller jag mig bakom. Den lägger ett långtgående ansvar påalla offentliga och privata utövare av verksamhet att öppna den för allamänniskor. De politiska målen är attgöia samhället tillgängligt för handikappade. Endast sä kan samhället erbjudaen fullständig gemenskap, som kan utveckla och förbättra villkoren för alla. Det system avhandikappåtgärder som vuxit fram har i grundenförändrat levnadsvillkoren för handikappade. har utvecklingenemellertid avstannat, och handikappade har i stället fått vara med att bärabördorna av en felakfig besparingspolitik. Arbetet efter regeringsskiftet hardärför först och främst inriktats på att återställa den sociala tryggheten.Detta har skett genom att återställt värdesäkringen av pensionernaoch avskaffat karensdagarna inom sjukförsäkringen. Dessa åtgärder har storbetydelse för handikappade. Det finns f.n. ingetekonomiskt utrymme för reformer inom handikappområdet. Även inom detta viktigaområde måste arbetet i första hand inriktas på att behålla den trygghet sombyggts upp. Inom detta avsnittberäknas medel för flera olika ändamål inom handikappområdet. Statensfinansiella stöd till social hemhjälp är redan nämnt. Under avsnittet är ävenupptagna bl.a. anslag för bidrag till färdtjänst samt anslag för ett antalinsatser som riktas till olika grupper handikappade. Statsbidrag förfärdtjänst infördes är 1975. Denna service avser att tillgodose behovet avlokal förflyttning för yngre och äldre personer, som har väsentliga svårigheteratt förflytta sig på egen hand eller anlita allmänna 1982/83:100 Bilaga 7 95 Färdtjänst finns i alla kommuner, och närmare 300 000 personerhar legitimation att anlita den. Desskvalitet skiftar mellan kommunerna. Omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda, soin bl.a. innefattar särskoleverksamheten, är enlandstingskommunal socialtjänst. Statsbidrag utgår till lönekostnaderna isärskolan. Huvudmännen är inriktade på ökad integration i skola, boende ochsysselsättning. Omsorgskoinmittén tar upp dessa frågor i sitt betänkande (SOU1981:26) Omsorger om vissa handikappade. Betänkandet är remissbehandlat, ochfrågorna bereds f.n. i . Genom den statligastyrelsen för vårdartjänst bedrivs en viktig verksamhet för vissa handikappadestuderande. Anordningarna gäller dels social omvårdnad och habiUtering åtgymnasieelever inom ramen för en försöksverksamhet i ,dels boendeservice åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor.Förhandlingar pågår om kommunalt övertagande av försöksverksamheten. Iavvaktan på resultatet av dessa förhandlingar beräknas medel för ändamåletunder anslaget Kostnader för viss utbildning av handikappade. Därifrån bekostasockså en basresurs åt iGöteborg. I detta sammanhang villjag även erinra om att staten finansierar ett omfattande forsknings- ochutvecklingsarbete med medel som står till forskningsrådens förfogande ellerbeviljas av regeringen från anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbetesamt försöksverksamhet eller från allmänna arvsfonden. Vidare bedriverEen-Holmgren ortopediska aktiebolag, i vilket staten är delägare, ettbetydelsefullt arbete med stöd av statliga medel. Jag vill dessutom nämna, atthandikappinstitutet fortlöpande tar viktiga initiativinom området, vilka delvis finansieras genom bidrag frånNorrbacka-Eugeniastiftelsen. Även övriga vanförestiftelser och StiftelsenSunnerdahls handikappfond har stor betydelse i detta sammanhang.Handikappinstitutet är f.n. i färd med att slutföra en analys med tonvikt påfinansiella förhållanden av förloppet från forsknings-och utvecklingsidéer,prototypkonstruktiön och hjälpmedelstillverkning till tillhandahållande avhjälpmedel för att tillgodose det individuella behovet. Texttelefonen är en angelägen insats för dövasdelaktighet i samhället. F.n. är omkring 3 400 texttelefoner i bruk i landet,och det beräknas att antalet kommer att stiga till drygt 4 100 underinnevarande budgetår. har funnit sina former i enmera slutgiltig organisation. Fördessa ändamål beräknas medel under anslaget Ersättning till förtexttelefoner. Frän anslag underavsnittet finansieras vidare en rad särskilda insatser för synskadade. verksamhet för hantverkare, anskaffning av ledarhundar, befordran avblindskriftsförsändelser, utgivning av tidskrifter på ljudband och ipunktskrift, nyhetsförmedling för dövblinda samt vissa andra åtgärder försynskadade med flerhandikapp. Medel för insatser för flerhandikappade beräknasäven under anslagen till 1982/83:100 Bilaga 7 96 och till handikapporganisationerna. Utbildningen avledarhundar äger rum vid siatens hundskota i . Där utbildas ävennarkotikahundar och andra tjänstehundar. Skolan är i princip ekonomisktsjälvbärande, men hundpriserna subventioneras genoin anslag till hundskolanunder detta avsnitt samt under justitiehuvudtiteln. Handikapprörelsen har enavgörande betydelse både för inriktningen och den mera konkreta utformningen avhandikappåtgärderna. Organisationerna har ett omfattande samarbete med staten,landstingskommunerna och priinärkommunerna. haröverlämnat betänkandet (SOU 1982:44) Nytt bilstöd till handikappade. Ävenboendeservicegruppen (S 1980:01) häller på att avsluta sitt arbete. Beredningsgruppen (S1979:10) för FN:s handikappår har avslutat sitt arbete. Gruppen har utarbetatHandlingsprogram i handikappfrågor (SOU 1982:46), vilket f.n. bereds iregeringskansliet. har aktivt medverkat i FN:s generalförsamlingsarbete vid antagande av ett världsomspännande program i handikappfrågor. Kommunernas kostnader försocial hemhjälp beräknas bli , och statsbidragetför /84 bör tas upp med . För färdtjänstberäknas de kommunala kostnaderna till drygt 900 milj. kr. och statsbidraget till 320 milj. kr. Kostnaderna för detstatliga stödet till dessa båda slag av verksamhet väntas därmed stiga med 180milj. i förhållande fill beräkningarna inför gällande statsbudget. För statsbidraget tilllandstingskommunerna för särskolan beräknas medelsbehovel öka från drygt 400milj. till 415 milj. kr. Insatserna genom styrelsen för vårdartjänstberäknas kosta 19.5 milj. kr. eller drygt 1,6 milj. kr. mer än innevarandebudgetär. Ersättningarna tillteleverket lör verksamheten med texttelefoner tas upp med drygt 19 milj. kr.och ökar med drygt 3 milj. kr. i förhållande till statsbudgeten för innevarandebudgetår. För postverkets befordran av portofria blindskriftsförsändelserberäknas ersättning med nära 17 milj. kr., vilket innebär en ökning med ca 1,9 milj. kr. Kostnaden för anskaffning avledarhundar och för vissa andra insatser för synskadade uppgår till ca 13,1milj. kr., och ökningen utgör ca l.lmilj. Förhandikapporganisationernas allmänna verksamhet tas upp drygt 34,4 milj. kr. Utgiftsbehovet underavsnittet utgör för nästa budgetår sammanlagt 2 543.7 milj. kr., vilket jämförtmed innevarande budgetår innebär en ökning med . 1982/83:100 Bilaga 7 97 Bidrag till social hemhjälp 1 530 000 000 1 700 000 000 Från anslaget betalasstatsbidrag till kommunernas kostnaderför social hemhjälp. Bidraget är av bruttokostnaderna förhemhjälpspersonal och barnvårdare, som har till uppgift att hjälpabarnfamiljer, äldre och handikappade som bor i egen bostad. Bidrag utgår ävenför hår- och fotvård, matdistribution, snöröjning m.m. Vidare utgår statsbidragför hemhjälpsledare och för kommunalt bidrag till enskild sammanslutning sombedriver social hemhjälp. Statsbidragsbestäinmelsernafinns i kungörelsen (1964:427) om statsbidrag till social hemhjälp. Bidragenbetalas för kalenderår i efterskott. Anslaget för /84 avsersåledes bidrag för verksamheten . Antalet äldre ochhandikappade, som fick social hemhjälp, minskade något under är 1981, medanantalet hjälptimmar ökade. Enligt styrelsen tyder detta dels på enrestriktivare behovsbedömning, dels på ett ökande antal personer med stortservicebehov. Hemhjälpen till barnfamiljer fortsätter att minska, ochminskningen gäller både antalet hjälpta och antalet arbetstimmar. Styrelsen framhållervidare, att nya arbetsuppgifter håller på att växa fram inom den socialahemhjälpen. Eftersom de äldsta människorna ökar snabbt i antal, och kommunernasatsar på boendeservice framför med helinackordering, förutses enfortsatt ökning av verksamheten. beräknarmedelsbehovel för /84 till 1 746 milj. kr. Öppen vård och omsorg äri många fall en förutsättning för att äldre och handikappade skall kunna bokvar i egna bostäder i stället för att vårdas på institution. Den socialahemhjälpen är en väsentlig del av dessa insatser. Under kommandetioårsperiod kommer antalet personer i åldern att öka kraftigt.Boendeservice och vård åt dem innebär intensivare och mer resurskrävandeinsatser än för yngre ålderspensionärer. Det är viktigt att detotala resurserna på äldreomsorgsområdet används på ett så ändamålsenligt ochresursbesparande sätt som möjligt. Det är därvid angeläget att fortsättautvecklingen mot öppna vårdformer och få till stånd en ökad samverkan mellanlandsting och kommuner inom detta område. Jag avser att, efter deöverläggningar som kommer att föras med företrädare för 7 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 7 98 kommunerna utifrån en samlad bedömning av dekommunalekonomiska frågorna , återkomma till regeringen angående utformningen av statsbidragsreglerna försocial hemhjälp fr. o. m. . Jag vill även här nämna, att jag inte harför avsikt föreslå nägra ändringar i handläggningen av statsbidragen fillsocial hemhjälp med anledning av förslag från organisationskommittén försocialstyrelsen (S 1979:12). Den statsunderstödda sociala hemhjälpen kanberäknas kosta . under ; Medelsbehovetför statsbidrag under /84 blir därmed . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag Ullsocial hemhjälp för /84 anvisa etl förslagsanslag av . Frän anslaget betalasstatsbidrag till landsting och kommuner för färdtjänst ät handikappade.Bidraget är av bruttodriftkostnaderna, inräknat kostnaderna förarbetsledare. Bidraget får dock inte öka med mer än ett belopp som står i visstförhållande till antalet personer som är samt utvecklingen avkonsumentprisindex. Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1974:840) om statsbidragtill färdtjänst. Bidraget betalas för kalenderår i efterskott. Anslaget /84 avser således bidrag för verksamheten . Kommunernas kostnader förfärdtjänsten är svära att förutsäga. Många faktorer påverkar verksamhetensomfattning. För fortsatt ökning talar särskilt del stigande antalet äldre ochderas alltmer integrerade boende. Utvecklingen hejdas i viss mån ay 1980 årsbegränsningsregel för statsbidraget. På regeringens uppdrag har styrelsen redovisaterfarenheterna av de nya bidragsbestämmelserna. Av redovisningen framgår attelva kommuner fått vidkännas minskat statsbidrag årsfärdtjänstverksamhet pä grund av begränsningsregeln. Det framgår vidare att 44kommuner ansökt om lägre statsbidrag för än . beräknar medelsbehovet /84 fill 314 milj.kr. 1982/83:100 Bilaga 7 99 Färdtjänsten underlättarför den enskilde att bo hemma och ha kontakter med andra. Den är en del av detkommunikationssystem som samhället ställer fill allmänhetens förfogande. gälleren begränsningsregel för kommunernas rätt fill statsbidrag för färdtjänst. Medanledning av behandling av färdtjänstanslaget inför budgetåret1981/82 uppdrogs åt att redovisa effekterna av denna regel(mot. 1980/81:436, SoU 17, rskr. Eftersom kommunernas anspråk påstatsbidrag aktualiseras först efter verksamhetsåret, avser styrelsensredovisning endast . Av redovisningen framgår attexpansionsbegränsningen ledde till att statsbidragsökningen minskade med ca 11milj. eller nied av det totala bidraget. 11 kommuner fick reduceratbidrag till följd av de införda bestämmelserna. Redovisningen ger dock inteunderlag för några säkra bedömningar. En sådan kan göras först när kommunernaredovisat sina statsbidragskrav för , och avsiklen är attfölja utvecklingen. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetår till 320milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag tillfärdtjänst för /84 anvisa- ett förslagsanslag av . Bidrag till driftenav särskolor m.m. Landstingen och dekommuner som inte hör till landsting får statsbidrag avlönekostnaderna för särskolchefer, rektorer, studierektorer och lärare vidsärskolan. Även fill särskoleverksamhet som ordnas av enskilda, föreningar ochstiftelser utges statsbidrag om det finns särskilda skäl. Bidraget betalas iprincip i efterskott för varje läsår, men huvudmännen får under läsåret ettförskott. Detta är hälften av bidraget för det föregående läsåret. Bidragsreglernafinns i kungörelsen (1968:350) angående statsbidrag till omsorgerom vissapsykiskt utvecklingsstörda (ändrad senast 1982:781). Frän anslaget betalasockså statsbidrag till en försöksverksamhet med undervisning för vuxna psykisktutvecklingsstörda. och erhåller vidare medelför viss kurs- och konferensverksamhet. 1982/83:100 Bilaga 7 100 Antalet elever isärskolan är ca 13 000 och förändras obetydligt år . Särskolan harknappt 3 500 skolledare och lärare. Statsbidraget till lönekostnader inomsärskolan för /84 beräknas till 403,2 milj. kr. (+ 4,5 milj.kr.). SÖ föreslär vidare en uppräkning med . till 4,2 milj. kr. förstatsbidragtillförsöksverksamheten med vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstörda. FörSÖ:s konferensverksamhet för särskolans personal begärs . för kurs- och konferensverksamhet för personal inom omsorgerna förpsykiskt utvecklingsstörda (+ . Anslaget bör med hänsyn till viss löneutvecklingföras upp med 415 milj.kr. Jag har därvid räknat med . för detsärskilda bidraget till försöksverksamheten med undervisning för vuxna psykisktutvecklingsstörda. För kurs-och konferensverksamhet beräknar jag åtsocialstyrelsen . Jag hemställeratt regeringen föreslär att till Bidrag tUl driftenav särskolor m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för viss utbildning avhandikappade 1981/82 Utgift 17994 024 1982/83 Anslag 19280 000 1983/84 Förslag 20949 000 Från anslaget betalas enförsöksverksamhet med omvårdnad åt svårt rörelsehindrade elever vid Skärholmensgymnasium i m.m. Vidare betalas värdartjänst åt svårt handikappadesom studerar vid universitet, högskolor och folkhögskolor. Verksamheten ledsav styrelsen för vårdartjänst. Den består av sju ledamöter, som utses avregeringen. Från anslaget utgår ocksåbidrag till institutionen förhandikappforskning vid i . Slutligen utgår etttillfälligt bidrag för rekreationsanläggningar för handikappade. 1982/83:100 Bilaga 7 Beräknad ändring 1983/84 + 624 000' + 184 000' Vårdartjänst åt elever vid universitet, högskolor och folkhögskolor Handikappforskningen vid i Göte-. Inkomstervid styrelsen för vårdartjänst (redovisas påinkomsttiteln) gemensammaför posterna 1 och 3. Efterfrågan på detjänster som styrelsen tillhandahåller väntas öka något under budgetåret1983/84. Pris- och löneomräkning m.m. + . Försöksverksamhetenmed omvårdnad åt elever vid gymnasium i gällde 26 eleverunder /82. Av dem var 14 hemmahörande i . Verksamhetunder /83 planeras för 30 elever, därav 20 från län.Besparing enligt huvudförslaget (.) skulle göra det nödvändigtatt sätta ner tjänstgöringstiden för elevmedicinsk personal. Styrelsen anserinte att någon sådan förändring bör göras under pågående förhandlingar omStockholms läns landstingskommuns övertagande av verksamheten. Vårdartjänst har /82 beviljats 22 studerande vid universitet och högskolor samt 108elever vid folkhögskolornas långa vinterkurser. Dessutom har vårdartjänsttillhandahållits under ca vid folkhögskolornas korta kurser.Vårdartjänste"n tillhandahölls pä ätta universitets-och högskoleorter samtvid 22 folkhögskolor. Efterfrågan på vårdartjänst ökar något, särskilt vidfolkhögskolor och från studerande, vilkas behov av insatser beror på annanfunktionsnedsättning än rörelsehinder. Styrelsen anser det angeläget att kunnatillgodose föreliggande behov hos de studerande, oberoende av handikappetsorsak, såväl vid 1982/83:100 Bilaga 7 102 folkhögskolorna som i eftergymnasial utbildning.En besparing skulle innebära en minskning motsvarande . istyrelsens möjligheter att ställa värdartjänst till förfogande. Styrelsens kanslihänvisades till nya lokaler och fick vidkännas väsentligt högrehyrai. En besparing enligt huvudalternativet vid kansliet uppgår till21 . och medför att resor inte kan göras och att personalutbildning ochplaneringskonferenser inte kan ordnas. Styrelsen avvisar detta alternativ.Medel begärs för viss personalökning (+60 000 kr.) samt, i särskildframställning, för viss telefonutrustning. Handikappforskningenbegär löneomräknade medel för verksamheten. En anslagsminskning i förhållandehärtill medför minskade forsknings- och utvecklingsinsatser, vilket inle ärönskvärt. Svårt handikappadebehöver semester och rekreation minst lika väl som andra. De kan emellertidofta inte utnyttja de rekreationsanläggningar som finns. För många är därförriksförbundets anläggningar den enda möjligheten fill rekreation. Förbundethemställer om.bidrag till sina rekreationsanläggningar med 1 milj.kr. ävenunder /84. I avvaktan på att statensförhandlingsnämnd slutfört förhandlingarna med landstingskommunangående försöksverksamheten med omvårdnad åt gymnasieelever i , böri princip pris- och löneomräknade medel beräknas för ändamålet. Verksamheten medvårdartjänst åt handikappade studerande vid folkhögskolor, universitet ochhögskolor bör fortgå enligt samma riktlinjer som . Den medelsberäkningsom styrelsen för vårdartjänst har gjort bör godtas. För styrelsens kansliberäknar jag medel med utgångspunkt i huvudförslaget. Handikappforskningen iGöteborg bör tillerkännas viss uppräkning av medlen för sin verksamhet. De handikappadesriksförbund (QHR) har innevarande budgetår som ett engångsstöd erhållit bidragom 1 milj.kr. för minskning av kapitalkostnader för sinarekreationsanläggningar. DHR har hemställt att få bidrag med samma belopp förändamålet även för nästa budgetår. För egen del konstaterarjag att DHR:s anläggningar är de enda i landet som erbjuder svårtrörelsehindrade personlig service. Kostnaden för erforderligdygnet-mnt-service åt gästerna är stora. 1982/83:100 Bilaga 7 103 nerna lämnar en avsevärd prissubvention, kandygnskostnaden bli alltför betungande för den enskilde. DHR har inte ekonomiskamöjligheter att täcka hela det uppkommande driftunderskottet. Jag förordardärför, att förbundet erhåller ett särskilt ekonomiskt stöd om 1 milj. kr. tillrekreationsanläggningarna för ytterligare ett är. Bidraget bör avse minskningav kapitalkostnaderna. Med hänvisning fillsammanställningen förordarjag, att anslaget förs upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnader förviss utbildning av handikappade för /84 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82 Utgift 8757 390 1982/83 Anslag 16000 000 1983/84 Förslag 19160 000 Från anslaget ersättsteleverket dels för tillhandahållande av texttelefoner, åt döva, gravthörselskadade, dövblinda och talskadade, dels för förmedr lingstjänst församtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner. Ersättningen betalasbudgetärsvis i efterskott och innefattar ränta på nedlagt kapital.. Under /82tillhandahölls texttelefoner åt 1 015 abonnenter inom den berättigadepersonkretsen. Engångsavgiften utgjorde , och inberäknat ränta begärteleverket ersättning med ca 6,7 milj. kr. Beloppet kommer att belasta anslagetför innevarande budgetår. Verket beräknar att under innevarande budgetårinstallera 1 500 texttelefoner, för vilka engångsavgiften skall betalas frånanslaget. Denna avgift är alltjämt . och medelsbehovet, räntan oräknad,beräknas fill 9 milj. kr. Förmedlingstjänsten togsi drift under senare delen av /82 och utförs vid centraler iKalmar, , och . Den drog under budgetåret en kostnad avknappt 2,9 milj. kr., inberäknat ränta. beräknar kostnaderna förförmedlingstjänsten under innevarande budgetår till 8,7 milj. kr. oräknatränta, vilket belopp skall belasta nästa budgetårs anslag. Den sammanlagdaersättningen för engångsavgifter och förmedlingstjänst beräknas följaktligentill 17,7 milj. kr. tillkommande ränta anges till , ochanslaget föreslås uppfört med . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 104 verksamhetmed texttelefoner utvecklas på ett tillfredsställande sätt. F.n. är omkring 3400 texttelefoner i drift, och det kan förutses att antalet kommer att stigatill drygt 4 100 under innevarande budgetår. Jag biträder verkets beräkning attdet under budgetåret kommer att installeras 1 500 texttelefoner bland döva ochandra som är berättigade att få texttelefon utan att erlägga engångsavgift.Denna utgör alltjämt , och verket skall således ersättas med 9milj.kr. Verkets förmedlingstjänstför kommunikation mellan texttelefoner och vanliga telefoner har funnit sinaformer i en mera slutgiltig organisation. Denna har förutsättningar att erbjudaen bra service för samtliga telefonabonnenter, som önskar anlita dennateletjänst. har dimensionerat förmedlingstjänsten enligt deriktlinjer som har beslutat (prop. 1980/81:181, SoU 41. rskr 366).Dess ersättning bör därför bestämmas till begärda 8,7 milj.kr. Medelsbehovet förersättning till för dess befattning med texttelefoner utgörföljaktligen 17,7milj.kr. Härtill kommer ränta på nedlagt kapital, beräknadefter en räntefot av , eller . Anslaget för nästa budgetårbör alltså tas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning för texttelefoner för /84 anvisa ett förslagsanslagav . Ersättning till postverket för befordranav blindskriftsförsändelser 1981/82 Utgift 13 791700 1982/83 Anslag 15093 000 1983/84 Förslag 16 971000 Från anslaget ersättspostverket för befordran av portofria blindskriftsförsändelser. Ersättningenfår lyftas halvårsvis i efterskott. Enligt postverketsberäkning bör anslaget för nästa budgetår tas upp med . har ihuvudsak inget att erinra mot postverkets beräkningar. beräkning av ersättningen börgodtas. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersätlning för befordran av blindskriftsförsån-delser för /84anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 Kostnader för viss verksamhet för synskadade 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 10 517 000 11964 000 13082 000 Från anslaget fårSynskadades riksförbund (SRF) bidrag till De blindas föreningsförsäljningsaktiebolags depåverksamhet med arbetsmaterial till synskadadehantverkare och försäljning av deras produkter, till verksamheten medledarhundar. till utgivning av tidskrifter för synskadade samt tillindividinriktad verksamhet för flerhandikappade synskadade. Vidare utges bidragtill Föreningen () för utgivning av tidningar fördövblinda. Beräknad ändring 1983/84 + 146 000 . SRF för viss verksamhet + 1 118 000 Pris- och löneomräkningenför depåverksamheten är . SRF hemställer att 40ledarhundar får lämnas ut även under nästa budgetår. Kostnaden för köp avhundarna hos statens hundskola beräknas öka med . Pris- och löneomräkningenför introduktions- och fortbildningskurser för synskadade, förveterinärkostnader och för konsulentverksamhet anges fill . som kostnadstäckning för informationskurser försynskadade, som anmält intresse att få ledarhund. Dessa kurser kan förhindraatt ledarhundar lämnas ut till personer som senare inte vill eller kan behållahunden. Kostnader för omplacering av hundar kan härigenom undvikas.