prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — -11,6 Privat jordbruk och skogsbruk -10,3 -23,4 -20,2 -20,3 -21,0 Handel m. m. Offentliga myndigheter inkl. militära' -4,3 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbmk och fiske -16,7 -14,8 Handel m. m. -10,4 -12,0 -10,2 Näringsliv exkl. bostäder" Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -12,4 -12,3 -15,9 Handel m. m. Näringsliv exkl. bostäder och -4,2 I handelsflottan innefattas härbostadsplattformar och andra plattformar inom offshoreverksamheten (fr. o.m.denna rapport). ' I privat jordbmk osv.innefattas här avelsdjur i övrigt näringsliv, travhästar m. m. Summan avbyggnads-ochmaskininvesteringar överensstämmer ej med totala investeringar. Den definition avnäringslivet som används i försörjningsbalansen i kap. 1 skiljer sig ifrån denhär använda genom att offentliga affärsverk och kommunala företag utom industriföretagdär ej ingår i näringslivet. Inkl. s. k. investeringsstatistisk diskrepans. Tabell 7:2 Fasta bruttoinvesteringar inomprivat och offentlig sektor Årlig procentuell förändring. 1983 prognos Alt. Il -1,4 -12,0 -0,1 ' Inkl. s. k. investeringsstatistisk diskrepans. Källor: och statistiskacentralbyrån. Näringslivet exkl.bostäder beräknas ha minskat sina investeringar 1982 och en likastor nedgång väntas 1983. är det industrin som svarar för denstörsta tillbakagängen. Fallet i industriinvesteringarna skattas till 16%1982 och till 1983. I övrigt har utvecklingen integenomgående gått i negativ riktnig inom alla delar av näringslivet, eftersom affärsverkens investeringar har ökat. Utvecklingen1983 tycks bli mera ensartat nedåtriktad. De offentligamyndigheternas investeringar beräknas genom fortsatta neddragningar ikommunerna ha minskat ytterligare 1982. Nedgången på kommunsidan väntas fortsätta även under1983 men uppvägs då av en kraftig ökning förde statliga myndigheterna, så att utvecklingen av de offentliga myndigheternasinvesteringar totalt vänds till en uppgång. 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsinvesteringarnaminskade enligt preliminära beräkningar med 41/1982. Nybyggnadsinvesteringarnaberäknas ha sjunkit , varvid småhusinvesteringarna minskade ochinvesteringarna i flerbosladshusökade med . Ombyggnadsinvesteringarna steg (se tabell 7:4). Antalet påbörjadelägenheter föll från 44 200 till 41 800 . Igångsättningenav småhus beräknas ha fallit med 3 600 till ca 23 000, medan antalet påböijadelägenheter i flerbosladshus beräknas ha ökat med 1 200 till ca 18 800. Under1982 färdigställdes ca 44 300 lägenheter totalt, varav ca 18 800 iflerbosladshus och ca 25 500 i småhus. TabeU 7:3 Lägenheter ipåbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 19791983 1983 prognos Alt. II ' Ett bostadshus anses blipåbörjat den månad då grundbottenbesiktningen ägt rum och/eller de egentligabyggnadsarbetena påbörjas. Då minst tre fjärdedelarav lägenheterna i ett bostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tasi bruk anses huset vara inflyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror ärför 1979-1982 avrundade till närmast hela femtiotal. Småhusbyggandet, somunder senare delen av legat på en nivå omkring 40 000 påböijadelägenheter , har i genomsnitt minskat med årligen.23 000 lägenheter i småhus beräknas ha påböljats , varav endast ettpar hundra utan slafiiga lån. Det privatfinansierade småhusbyggandet har alltsånära nog upphört. Reglerna för slafiiga lånfill småhus har förändrats i flera avseenden , bl.a. som enanpassning till ett högre ränteläge. Så har t.ex. takten för upptrappning avden garanterade räntan höjts, vilket medför att boendekostnaden ökar snabbare iett statsbelånat småhus. Å andra sidan utgår numera visst räntebidrag även förtiden från inflyttningen till dess att slafiiga lån utbetalats. En annankostnadssänkande åtgärd är införandet av s.k. produktionskostnadsanpassadbelåning, vilken innebär att lån med subventionerad ränta och långamorteringstid ges för en ökad andel av produktionskostnaden. Dessa åtgärderinnebär sammantaget att tröskeln för småhusköp sänks somboendekostnaden stiger. Den beslutadeinkomstskattereformen medför att värdet av underskottsavdrag under entreårsperiod successivt begränsas till högst . sänksmarginalskatten till i de breda inkomstskikten. Prop.1982/83:100 138 Den genomsnittligalägenhetsytan i nybyggda småhus sjönk både 1980 och 1981; medomkring . Uppgifter för tyder på en fortsattneddragning. Detta kan ses som uttryck för en strävan att bygga billigare ochmer energisnåla hus. Lägenhetsytoma i nyproducerade småhus väntas minska även och . Investeringsvolymen per lägenhet beräknas främsthärigenom sjunka med ca 3%under både 1982 och 1983. Utvecklingen avhushållens realinkomsler och i synnerhet reallöner har varit svag desenaste åren och är sannolikt en viktig förklaring till att efterfrågan på nyasmåhus minskat. Småhusandelen av nybyggandet låg på igenomsnitt. Därefter har den sjunkit vaije år och beräknas 1982 ha varit . På1960-talet låg småhusandelen vid . Med hänsyn bl.a. fill atthushållens reala inkomster beräknas fortsätta att minska 1983, attnedtrappningen av skattelindringen för underskottsavdrag påböijas liksom tilltillgänglig information om byggplanering och kreditansökningar, bedömsantalet påböijade lägenheter i småhus 1983 minska med 4 000 fill 19 000. Påbörjandet av småhus skulle därmed halveras . Igångsättningen avlägenheter i flerbosladshus har legat på en nivå strax under18 000. väntas igångsättningen stiga till 18 800. Det råder alltjämten viss bostadsbrist inom och i vissa andra störreorter, men mest kännetecknande för utvecklingen är denkraftiga ökningen av antalet outhyrda lägenheter. Mellan och sammamånad 1982 steg antalet lediga lägenheter med 12 000 till 30 000. Fram tillseptember 1982 har antalet outhyrda lägenheter inom de allmännyttigabostadsföretagen därefter stigit med ytterligare ca 4 700. Läget varierarstarkt mellan olika regioner och även mellan orter inom samma region. Ett stortantal outhyrda lägenheter finns påmindre industriorter med arbetsmarknadsproblem. Inom kommuner med mer än 75 000 invånare exkl. storstadsområdenaär däremot andelen outhyrdalägenheter lägre än riksgenomsnittet. Det är också främst inom denna typav kommuner som byggandet av flerbosladshus ökat . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget kr., priser. \: \ v Tr_/' I I I I I I I I I I I 63 65 67 69 71 73 75 och siatistiska centralbyrån. 1982, löpande priser Åriig procentuell förändring, priser 1983 prognos Alt. II 10,7 -15,0 8,5 -23,5 - 0,2 -19,1 -13,3 -11,6 32,5 -10,7 29,9 -10,0 därav: med energisparstöd' med annat statligt stöd',' utan statligt stöd' -2,7 ' Med statligt stöd avseshär statliga lån och bidrag. Häri innefattasombyggnadslån, förbättringslän och boendemiljöstöd. Prop.1982/83:100 140 Prisökningen förnybyggda flerbostadshus dämpades från 1979 och 1980 fillknappt för . Ökningstakten föll påtagligt under loppet av året och den stannade vid10% Qärde kvartalet 1981 (jämfört med fjärdekvartalet 1980). Byggkostnaderna beräknas öka med 1982 och med8-9% 1983. De högainflyttningshyrorna är alltjämt ett problem och för att sänka hyreskostnadenoch därigenom stimulera till ett ökat bostadsbyggande har regeringen föreslagitriksdagen att ett system med hyresrabatter för hyres-och bostadsrättshus somuppförs med slafiiga lån införs. Hyresrabatt skall ges för hus som påböijas - ochunder vissa förutsättningar även undersenare delen av 1982 - med maximalt . per m och år och betalas ut till bostadsföretaget i form av ettstatligt bidrag. Detta bidrag trappasned med en femtedel . Hyresrabatten kommer att differentieras med avseende på det lokala bostadsmarknadslägetoch lägenheternas storlek. Dessutom föreslår regeringen atlhyresförlustgarantier i form av statligalån som kompensafion för utebliven hyra på grund av outhyrda lägenheterskall utgå . Med beaktande avbl.a. föreliggande uppgifter om de kommunala bostadsbyggnadsplanerna, planeradlångivning till nybyggnadsföretag och effekter av de nämnda regeringsförslagen väntaspåbörjandet av lägenheter i flerbostadshus bli 19 000 1983. Totalt skulledärmed 38 000 nya bostadslägenheterpåböijas . Ombyggnadsinvesteringarnasköt återigen fart 1981 efter den tillfälliga nedgången 1980. Denna utveckling kanhelt återföras på den starka expansionen för ombyggnaderna av flerbostadshus - särskiltsådana med energisparstöd, medan däremot ombyggnadsinvesteringarna för småhusfortsatte att utvecklasnegativt. Ombyggnadsinvesteringarna för flerbostadshus med energisparstöd ökade mycket starkt och i börjanav 1982 till följd av att bidragettill energibesparande åtgärder i bostadshus avskaffades fr.o.m. den 30juni 1981, vilket ledde till en mycket stor anhopningav ansökningar om energisparstöd till framför allt flerbostads-husprojekt och därpå följandebeslut om energisparstöd underhösten. Under resterande del av 1982 blev utvecklingen betydligt lugnarebeträffande energisparålgärder emedan dels inget bidrag utan endast energilånutgick till igångsatta projekt och dels den tidigare expansionen, sannoliktmedfört en viss mättnad för denna typ av projekt. Ombyggnadsinvesteringarna totalt sett fortsattedock att öka starkt 1982 fill följdav det bidrag om av den godkända kostnaden - vid max . perlägenhet som utgick till ombyggnadsarbeten för flerbostadshus, vilka påböljades mellan den ochden och avslutades . I juni 1982beslutade om ett liknandebidrag fill ombyggnadsarbeten för flerbostadshus, vilket utgår till projekt som påbörjats tidigast den 1 augusti1982 och avslutas senast den 30 juni1983. fastställdes bidraget till av den godkända Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 141 kostnaden - vid max . För1983 förutses en fortsatt betydande expansion av ombyggnadsverksamheten. Utöverdet beslutade bidraget har den nya regeringen nämligenförelagt ytterligare förslag till stimulanser avombyggnadsinvesteringarna (prop. 1982/83:50). Dessa innebär dels atthyresrabatter om maximalt . per m" kan utgå tillflerbostadshusprojekt för vilka ombyggnadsarbetena påböijas och därovan nämnda bidrag inte utgår och dels att bidrag - vid max av kostnaden kan utgå vid värmeisolerande åtgärder i såväl flerbostadshus som småhus. Detsistnämnda bidraget avser ansökningar inkomna fr.o.m. . Med ovan angivnaförutsättningar beräknas, som framgår av tabell 7:4, nybyggnadsinvesteringarnaminska med 1983; investeringarna i flerbostadshus beräknas därvidbli ungefär oförändrade medan småhusbyggandet förutses fortsätta att minskakraftigt. Nedgången i nybyggandet uppvägs dock till stor del av en fortsattexpansion av ombyggnadsverksamheten, som väntas öka . De totalabostadsinvesteringarna skulle därmed minska med 1983. Under 1970-1975producerade industrin varor till ett sammanlagt förädlingsvärde av 462miljarder kr. (priser). investerade företagen 75miljarder kr. (priser) i byggnader och maskiner.' Investeringskvotenmätt på detta sätt låg således i genomsnitt för perioden på (se diagram7:3). 1976-1981 producerades det för . och investerades det för69 miljarder kr., dvs. den genomsnittliga investeringskvoten sjönk 1,5procentenhet. Investeringskvoten nådde 1976 sitt högsta värde under 1970-talet- 17,. Den föll då den uppvisade sitt lägstavärde på 12,. Trots uppgången i produktion och kapacitetsutnyttjande under1979 valde företagen nämligen i stor utsträckning att vänta med att öka sinainvesteringar fill in på 1980. Det höjda resursutnyttjandet ochböijan ' I detta inledande styckeom industrin liksom i diagram 7:3 har nationalräkenskapemas investeringsvolymgrovt uppkorrigerats med hänsyn till industriföretagens leasing av maskiner ochbilar. Utgångspunkten för uppkorrigeringen har varit uppgifter från enspecialfråga i majenkäten avseende leasing 1981. Företagen har fåttuppge marknads- eller inköpsvärdet av de leasade objekten. Enligt denna undersökninghar industriföretagen införskaffat maskiner och utrustning på leasing-kontrakttill ett värde av ca . i löpande priser 1981. Detta värde harschablonmässigt omräknats fasta priser och relaterats tillmaskininvesteringarna i den del av sektom övrigt näringsliv som innehållerleasingbolagen. Den sålunda framräknade andelen har sedanapplicerats på investeringarna inom den angivna specialsektom församtliga i diagrammet redovisade är. Leasingtillägget innebär attinvesteringskvoten blir ca 1./högre än vad okorrigeradenationalräkenskapsdata anger. Framställningen i restenav industriavsnittel och i kapitlet övrigt bygger däremot pä okorrigerade nationalräkenskapsdata. I tabell 7:1 redovisasalltså leasingbolagens investeringar i maskiner och bilar som hyrs ut i sektomövrigt näringsliv och inte i industrisektom. av 1980 ledde också fill en ökning av företagens vinsteroch investeringstillväxten 1980 blev i volym. Härigenom steg investeringskvotentill ca15%. Till en del förklaras denna kraftiga uppgång av den massiva satsningen påinvesteringar i den statliga industrin detta år. Härefter har utvecklingen åter vänt nedåt. Diagram 7:3 Industrins investeringskvot 1971 1983 Investeringar/förädlingsvärde. \ \ \ \ J I I I I I \ L 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Mellan 1980 och 1981minskade investeringsvolymen och industrins investeringskvot böljade ånyosjunka. Nedgången var mycket starkare på byggnadssidan () än på maskinsidan () och denstafliga industrinsinvesteringar föll avsevärt mer än den privata. Det preliminära utfallet av och och bedömningenav 1983 ärs investeringargrundar sig på investeringsenkät . Utvärderingen av enkäten visarpå en nedgång i investeringsvolymen1982 . Detta får ses mot bakgrund bl.a. av den fortgående försvagningen av industrikonjunkturen.Efterfrågan på industriprodukter har varit fortsatt vikandevilket beräknas ha medfört att produktionen minskat ytterligare mellan 1981 och1982. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 143 songrensat minskade maskininvesteringarna starkt. Byggnadsinvesteringamasminskningstakt, som var mycket kraftig , synes däremottillfälligtvis ha dämpats. synes förloppet ha varit detmotsatta med en mindre nedgång på maskinsidan mot en något förstärktförsvagning på byggnadssidan. Därmed skulle maskininvesteringama mellan helåren1981 och 1982 ha gått ned i volym och byggnadsinvesteringarna med 20%.Detta innebär att industrins investeringskvot fortsatt att falla. I likhet medförra året beräknas de statliga industriinvesteringarna ha fallit avsevärt merän de privata. Företagens planer för1983 samt planer och utfall redovisas i tabell 7:5.Variationen i avvikelserna mellan utfall och planer tyder på attinvesteringsplanerna revideras på ett sätt som är starkt påverkat av dekortsiktiga förändringarna i kapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler. Efterdevalveringarna och beräknas vinstmarginalernaöka såväl 1982 som 1983. En vändning uppåt i industriproduktionen förutsesvidare ske och det bör medföra ett högre kapacitetsutnyttjande. Det har därförmed beaktande av konjunktursituationen i övrigt bedömts rimligt att uppjusteraföretagens investeringsplaner . Trots uppjusteringen skulleindustrins investeringar ändå fortsätta att minska ytterligare 1983. Nedgångenskattas till och kan återföras såväl på fallande statliga som privataindustriinvesteringar. För industrin som helhet bedöms maskininvesteringarnaminska med men byggnadsinvesteringarna falla . Tabell 7:5 Planerade ochfaktiska förändringar av industrins totala investeringar 1973-1983 Årlig procentuellförändring, priser 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 -19 -13 -16 (- 5) 3 (8) Planerat i oktober åretföre' Faktiskt inträffad förändring Differens ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosårets enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen1982-1983 har använts det preliminära utfallet . Anm. Uppgiftema inomparentes är prognoserade värden. I diagram 7:4 redovisasinvesteringsutvecklingen på branschnivå. Branschuppgifterna för prognosåren harschablonmässigt korrigerats på samma sätt som vad gäller industrin som helhet.Den starkaste investeringsökningen skedde inom järn- ochstålverken. Inom verkstadsindustrin accelererade tillväxten 1980 och även inommassa- och pappersindustrin samt inom övriga branscher steg investeringarna.Under 1981 fortsatte investeringarna att öka inom massa- och pap- Däremot minskade investeringarnainom järn- och stålverken samt inom övriga branscher. Järn- och stålverkensinvesteringsminskning var mycket kraftig. Deras investeringsnivå mer änhalverades jämfört med . Endast verkstadsindustrin bibehöll en ungefäroförändrad investeringsnivå. anger kalkylerna krympande investeringarinom alla fyra i diagrammet redovisade branscher. förutsessärskilt massa- och pappersindustrin men också järn- och stålverken dra nersina investeringar ytterligare. Investeringarna inom verkstadsindustrin ochgruppen övriga branscher väntas däremot förbli ungefär oförändrade. Diagram 7:4 Investeringarinom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1976-1983 Index 1975 = 100. 100 90 80 70 60 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 O 100 90 80 70 60 50 80 70 60 50 76 77 78 79 80 81 82 83 f'.-- 100 90 80 70 60 50 J \ \ \ LJ 76 77 78 79 80 81 82 83 Anm. Branschuppgiftema förprognosåren har schablonmässigt korrigerats pä sammasätt som vad gäller industrin som helhet. Investeringar i bilar ingår. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 145 De totala investeringarnainom gruppen handel m.m.' sjönk i volym 1981-1982. Härvid steg byggnadsinvesteringarnamed medan investeringarna i maskiner, inventarier och transportmedel sjönkmed . Till grund förberäkningarna ligger en enkätundersökning som statistiska centralbyrångenomförde angående investeringar inom handels-, bank- ochförsäkringsföretag. Vid utarbetandet av prognoser för byggnadsinvesteringarnahar vidare utnyttjats statistik över totala kostnader och byggtider för projektinom gruppen privat handel m.m. Igångsättningen av byggeninom gruppen privat handel ökade med . Ökningen ligger dock påförsta halvåret; minskade igångsättningen. Den väntadenegativa utvecklingen av hushållens inkomster och privat konsumtion verkartroligen återhållande på bl.a. varuhandelns byggplaner . Det lågabostadsbyggandet bidrar också till att minska behovet av nyetablering.Igångsättningen väntas därför minska något . Byggnadsinvesteringarnaberäknas sålunda minska 1983. visaratt företagen planerar en relativt kraftig minskning av maskininvesteringamaunder 1983. Tidigare års enkätsvar visar emellertid genomgående en benägenhetatt underskatta utfallet , vilket föranleder en korrigeringav prognosen. Underskattningens storlek har tenderat att samvariera medutvecklingen av privat varukonsumtion, vilken förutses minska 1983.Investeringsplanerna har med hänsyn härtill uppkorrigerats förhållandevisförsiktigt. Maskininvesteringarna bedöms minska 1983. Även de totalainvesteringarna inom gruppen handel m.m. förutses därmed minska 1983. De totala statligainvesteringarna minskade i volym . Som framgår avtabell 7:6 avtog investeringsverksamheten inom såväl affärsverk, myndighetersom statliga företag." Nedgången var Uka stor på byggnadssidan som påmaskinsidan. ' Med investeringar inomgruppen handel m.m. avses investeringar i varuhandel, bank-och försäkringsverksamhet, teater, hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. De statliga företagensinvesteringar redovisas i tabell 7:1 under industri, handel och övrigt näringsliv. 10 1982/83. Tabell 7:6 Statliga investeringar 1979-1983 Åriig procentuell förändring. 1983 prognos Alt. II -14,4 (industri m.m.) -23,0 -25,5 -18,3 -12,0 -11,9 -12,2 Anm. Exkl. SJ:s tägfärja beräknas de statligaaffärsverkens investeringaröka 16,1982och förbli oförändrade 1983. Källor: och statistiskacentralbyrån. Till grund förberäkningarna av de stafliga investeringarna 1982 och 1983 ligger bl.a.enkäter till affärsverk och företag. Dessa samlades in av . Investeringarnainom den statliga sektorn beräknas efter den kraftiga minskningen 1980-1981 ha ökat svagt1981-1982 . Ökningen hänför sig heltoch hållet till byggnadsinvesteringarna som drogs upp . Maskininvesteringarnafortsatte däremot att minska. De statligaaffärsverkens investeringar beräknas ha stigit . Större delenav denna uppgång ligger på byggnadsinvesteringarna som ökat varavvattenfallsverket svarar för huvuddelen. På maskinsidan är det SJ, postverket och som stårför ökningen. En SJ-fäija som skulle halevererats 1981 men som blev klar först bidrog starkt tillökningen. Kalkylen förmyndigheternas investeringar ger en svag ökning på 1982. Inköpen avmaskiner och inventarier drogs upp i volym medanbyggnadsinvesteringarna förblev i det närmaste oförändrade. De statligaföretagens investeringar fortsatte däremot att minska starkt även 1982 efter enkraftig tillbakagång . Nedgången 1982 beräknas ha varit ochberor främst pä en mycket kraftig minskning av maskininvesteringarna inom den statliga industrin. Utifrån de planersom föreligger beräknas hela den stafliga sektorns investeringarminska med 1982-1983. Härvid väntas en fortsatt stark nedgång för de statliga företagenmen även en mindre nedgång för affärsverken.För myndigheterna förutses däremot en betydande uppgång iinvesteringsaktiviteten. De kommunalainvesteringarna minskade med 1/i volym 1980-1981. Därvid stegmaskininvesteringarna med 1 1/, medan byggnadsinvesteringarna föll (se tabell 7:7). Tabell 7:7 Kommunala investeringar 1981-1983 myndigheter Landsting Övriga' Ärlig procentuell förändring. -12,2 -13,8 -11,5 ' Häri innefattas kommunägdaföretag, församlingar m.m. industri och bostäder ingår däremot ej. Till grund för kalkylernaöver investeringsutvecklingen och 1983 ligger en av statistiskacentralbyrån insamlad enkät bland primärkommuner ochlandsting, samt en enkät avseende vissa av de kommunägda företagen. Primärkommunernas ochlandstingens investeringsplaner har på basis av erfarenheterna fråntidigare år nedjusterats på maskinsidan. Därmed beräknas primärkommunernas ochlandstingens sammanlagda maskininvesteringar ha minskat med 3%.Byggnadsinvesteringarna synes ha sjunkit än mer eller . Landstingensinvesteringsvolym steg med , medan investeringarna inom primärkommunernaföll med samma procenttal. Inkluderas församlingarna och de kommunägdaföretagen beräknas de kommunala investeringarna totalt sett ha minskat med 5%i volym 1981-1982. I tabell 7:8 redovisasprimärkommunernas och landstingens investeringsplaner omräknade tillprocentuell volymförändring tillsammans med planer och faktiska förändringarför några . De av kommunerna angivna investeringsplanerna omräknasalltså till investeringsbelopp i fasta priser. har använts den inomkonjunkturinstitutet kalkylerade utvecklingen 19821983 av byggnadspriserresp. ' I detta avsnittredovisas de kommunala investeringama exkl. bostäder och industri. 1982/83:100 148 på maskiner och inventarier. De så omräknadeinvesteringsplanerna har sedan korrigerats med hänsyn till mönstret förtidigare avvikelser mellan planer och utfall. Tabell 7:8 Planerade ochfaktiska förändringar i primärkommunernas och landstingens totalainvesteringar 19741983 Årlig procentuell förändring, priser 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 (-6) (-2) (-1) Planerat i november åretinnan Faktiskt inträffad förändring Differens De av kommunemaangivna investeringsplanerna har omräknats till fasta priser på basis avprisutvecklingen för investeringsvaror. Vid fastprisberäkningarnaav kommunemas planer har använts konjunkturinsfitutetsprognos för prisutvecklingen . Planema redovisas i denna tabell somkvoten mellan prognosårets enkätvärde och föregående års utfall ifasta priser. För planförändringen 1982-1983 har använts det preliminära utfalletför . Uppgiftema inom parentes är prognoserade. och statisUska centralbyrån. Primärkommunernas ochlandstingens sammanlagda investeringsplaner anger en ytterligareneddragning av investeringsvolymen. Denna är i sin helhet hänförlig tillprimärkommunerna, där bl.a. nedgången i bostadsbyggandet reducerar behovet avinvesteringar. Inom landstingen däremot planeras en viss fortsatt ökning avinvesteringarna, vilket bör ses mot bakgrund av att den finansiella situationeninom landstingssektorn alltjämt väntas vara förhållandevis god .