prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Däremot torde en samordningöver kommungränserna behövas för de avslutande etapperna och påbyggnadskurser. Inomstora delar av landet är emellertid avstånden så stora all en 1982/83:100 Bilaga 10 570 samverkan mellan kommunerna inte får någoneffekt. Det är därför angeläget att pröva även andra vägar. Komvux skall liksom övrigav samhället anordnad vuxenutbildning prioritera vissa målgrupper. En grupp somär i särskill behov av utbildning är intagna inom kriminalvården. Gmndvux ochkomvux har kraftigt utökat verksamheten inom dennamålgrupp. SociaU handikappade är en betydelsefull målgrupp för komvux. Speciellt i vissa kommuner har komvux kunnat ställa upptack vare att kurser för arbetslösa fått anordnas utanför den timram som framgårav regleringsbrevet. Detta är särskilt värdefullt i kommuner, där dramatiskaförändringar ägt rum eller kan komma att äga mm. SÖ föreslär extraresurser till insatser för arbetslösa ungdomar i åldern 1825 är. När sväraarbetsmarknadssituationer uppstår under löpande budgetär slär SÖ ulan resurseralt fördela fill berörda kommuner. Om man önskar bibehålla möjligheten alterbjuda komvux i sådana situationer bör SÖ ha möjlighel att vid behov ökaresurserna till extra insatser för arbetslösa. En sädan utbildning bör varaklart arbetsmarknadsinriktad. SÖ beräknar kostnaden lill . SÖ redogör för sittarbete med att i samråd med arbetsmarknadens parter utveckla läroplaner föryrkesinriktade kurser för nya yrkesgrupper. De yrkesinriktade kurserna fördessa nya grupper har visat sig ha en mycket god rekryterande effekt blandkorttidsutbildade. En kombination av en yrkesinriktad kurs och studier i någraämnen på gmndskolnivå torde bli ännu mer aktuell. Det centrala ochlokala samrådet skall vara en garanti för att den yrkesinriktade utbildningenanpassas efter arbetsmarknadens behov och också för att arbetsfördelningenmellan komvux och studieförbund följs. Ett väl fungerande lokalt samråd är enförutsättning för en fortsatt expansion av de yrkesinriktade kurserna ienlighet med statsmakternas prioritering. SÖ föreslär vissa åtgärderför atl öka möjligheten för invandrare att delta i komvux. Verksamheten inom grundutbildning för vuxna(grundvux) har ökal kraftigt. Antalet deltagare och undervisningstimmarredovisas i följande sammanslällning. 1978/79' 1979/80' 1980/81' 1981/82' Antal deltagare 4400 5800 8000 10200 Antalundervisningslimmar 586000 770000 1050000 1233 755 ' Källa: SÖ:sspecialundersökningar mars'1979, , resp. mars 1982.Offentlig undervisningsstatistik saknas f. n. för skolformen. SÖ:s undersökningar visaralt grundvux fortsätter alt kraftigt öka. Delta gäller såväl spridningen tillnya kommuner som antalet kursdeltagare. Flertalet deltagare är invandrare, menandelen svenskar har ökat betydligt Prop.1982/83:100 Bilaga 10 571 såvälrelativt som i absoluta lal. Undersökningen visar även på flera problem som utgör hinder inom grundutbildningen.Hit hör brist på lokaler ochbarntillsyn samt svårighet atl finna lärare för undervisning på hemspråk.Ytterligare insatser för all rekrytera svenska deltagare fordras. Åtgärder föratt fä fram för undervisningen bättre avpassade läromedel samt fortbildning avlärarna är också erforderliga. Del finns starka skäl anta all tillväxttakten förgrundvux kommer all dämpas till följd av beslut(prop. 1980/81:150, FiU1980/81:40, rskr 1980/81:420) om oförändrad volym för grundvux fr. o. m. 1982/83. En ökning av gmndvux kandärefter endasi ske genom alt resurseröverförs frän komvux. En viss omfördelning av resurserna för utbildningen mellan olika kommuner torde krävasinnan verksamheten kan organiserasfullt ändamålsenligt. En ökad uppmärksamhet på svenskla-landes behov av undervisning på dennagrundläggande nivä har skapat en ökad efterfrågan på ytterligareundervisningstimmar för denna gmpp. Att uppskatta de reella behoven av denna utbildning är för dagen närmast ogöriigt. Bidragetlill lokal skolutveckling beräknas nu endast under anslagen Bidrag till driften av grundskolor m. m.och Bidrag lill driften av gymnasieskolor.Den procentsats efter vilken beräkning sker under sistnämnda anslag är högre än den annars skulle varaeftersom beräkning inte också sker pågrundval av lönebidragen lill komvux och grundvux. De kommuner som inle har nägon gymnasieskola menkomvux eller grundvux fär genomdella beräkningssält inle bidrag beräknat på komvux/grundvux-delen. SÖföreslär nu atl bidrag till lokal skolutveckling skall beräknas även på grundval av lönebidragen till komvux ochgrundvux och alt detta skall ske under anslaget lill vuxenutbildning. SÖ har i sittbesparingsförslag för atl finansiera reformer inom undervisningsområdet föreslagit följandeåtgärder, nämligen Koncentrafion avetapperna 3 och 4. Avskaffadgruppindelning i vissa allmänna ämnen (språk). Reduktionav schablonresursen i form av minskad bunden syoresurs. De av SÖ föreslagna åtgärderna kan ge enbesparing av totalt ca 10,6 milj. kr. alt etl belopp av733 . anvisas under förslagsanslaget Bidrag till kommunalvuxenutbildning m. m. för /84. Jag beräknar medelför prisomräkningar i enlighet med () förslag.I övrigt räknar jag med en oförändrad omfattning av grundutbildningenför vuxna (gmndvux) och den kommunala vuxenutbildningen (komvux), dvs. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 572 för gmndutbildning för vuxna 1 234000undervisningslimmar för teoretiska gymna sieskolkurser 965000undervisningstimmar för yrkesinriktade gymnasieskolkurser (inkl. särskilda yrkes inriktade kurser) 771000undervisningsfimmar Mitt förslaginnebär att samma resurser ställs till förfogande för gmndvux och komvux somunder innevarande budgetår. Nägra ytterligare besparingar bör enligt minmening inte bli aktuella . skäl för della är situationen pä arbetsmarknaden. Ävenunder det kommande budgetåret kanarbetslösheten befaras bli stor. För många arbetslösa erbjuder säväl grundvux som komvux möjligheter lill enmeningsfull verksamhel som kan bidratill att senare förstärka deras position pä arbetsmarknaden. Jag vill i dettasammanhang också erinra om vad min företrädare har anfört om militära elevers utbildning i komvux (prop.1981/82:100 bil. 12, UbU 1981/82:21, rskr 1981/82:257). SÖ har, som jagtidigare har redovisat, föreslagit ell nytt system för fördelningen av undervisningstimmar.Förslaget utgår frän det etappsyslem somär under införande inom komvux. Del innebär att undervisnings-timmarna skall fördelas på de olika etapperna istället för på det sätt som jag nysshar angivit. Enligl min mening är SÖ:s förslag värt att beakta. Emellertid saknas f.n. underlag för en fördelningenligl SÖ:s förslag. Elt sådantunderlag torde dock föreligga . Jag föreslär därför all regeringen begär bemyndigande attfå göra en fördelning i princip i enlighet med SÖ:s förslag. Den av migföreslagna fördelningen enligl tillämpad modell bör därvid få tjänasom riktlinje för vilket anlalundervisningstimmar som bör hänföras lill de olika etapperna. Tillämpandet av nyaregler för fördelningen av antalet undervisningslimmar kan medföra olika problem som inle nui detalj kan fömtses. Därför bör SÖ, underfömtsättning all del inte medför ökade kostnader för staten, även ifortsättningen ha rätt all efter ansökan frän en kommun medge omfördelning avlimmar mellan olika slag av kurser inom totalramen för komvux samt frånkomvux-timmar till grundvux-limmar. SÖ har /79 haft rätt atl tilldela kommuner med en svagt utvecklad komvux en förstärkning avskolledarresursen. SÖ har ärligen kunnatlämna medgivande alt nedsätta undervisningsskyldigheten för skolledare med sammanlagt 174 veckofimmarutöver vad som annars är möjligtenligl gällande bestämmelser. Jag föreslär all denna förstärkning av skolledarresursen får utgå även under budgetåret1983/84. Sedan budgetåret1978/79 har antalet undervisningsfimmar i komvux kunnat utökas genom beslul avregeringen för all bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa. Härigenom har ca 7700 personer berettsutbildning Prop.1982/83:100 Bilaga 10 573 under /82.1 den män del är påkallat avarbetsmarknadsskäl bör liknande åtgärder kunna vidtas även under budgetåret1983/84. I detta sammanhang vill jag betona, alt regeringen genom all begära delta bemyndigande inleutfäster sig alt utnyttja del. Detta bör avgöras försl när förhållandena påarbetsmarknaden under /84 är närmare kända. Däremot är jag inleberedd alt redan nu biträda SÖ:s förslag om preciserade insatser för arbetslösa ungdomar. Efter beslul vid 1981 ärs (prop. 1980/81:100bil. E4, UbU 1980/81:18, rskr 1980/81: 217) utgår statsbidragför särskildabehov inom komvux och grundvux. Tillgängliga medel fördelas av SÖ. De skall iförsta hand användas för behov inom komvux. Under /84 räknar jagmed . Enligt beslut med anledning av propositionenom skolforskning och personalutveckling (prop. 1980/81: 97, UbU 1980/81:37,rskr 1980/81:385) infördes etl nytt system för statsbidrag lill lokalskolutveckling inom skolan och den av kommunerna bedrivna vuxenutbildningen. Jag vill här erinra omatt medel för bidrag till lokal skolutveckling f. n. beräknas endast undergmndskol- och gymnasieskolanslagen. Bidraget ulgår lill kommunerna medbelopp som motsvarar en viss procent av kommunens statsbidrag tillgrundskolan och till gymnasieskolan om sådan finns i kommunen. Deltainnebär att omfattningen av komvux och gmndvux i en kommun inte påverkar bidragels storlek.Bidraget skall dock användas inom sävälgmndskolan och gymnasieskolan som komvux och gmndvux. SÖ framhåller nuatl de kommuner som inte har nägon gymnasieskola, men har komvux eller grundvux, missgynnas av della beräkningssält. SÖ föreslär därför all medel för lokalskolutveckling beräknas som en särskild anslagspost under förevarande anslag istället för under anslaget lill Bidrag lilldriften av gymnasieskolor. Jag biträder förslaget att bidrag lill lokal skolutvecklingberäknas även under anslaget till komvux. Statsbidrag till kommunerna lill lokalskolutveckling bör fr.o.m. ulgå med en viss avregeringen bestämd procent av statsbidragetlill komvux och grundvux. Härvid bör de principer som tillämpas för gymnasieskolan i stort sett följas. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. godkännavad jag förordat om undervisningslimmar i gmndvux och komvux, 2. bemyndigaregeringen alt fördela undervisningslimmarna inom komvux pä de olikaetapperna i enlighet med vad jag förordat, 3. bemyndigaregeringen alt - i den mån arbelsmarknadsskäl så påkallar öka antaletundervisningslimmar i komvux för alt beredautbildningsmöjligheter för arbetslösa, 4. godkännavad jag har förordat om bidrag till lokal skolutveckling, 5. lillBidrag till vuxenutbildning m.m. anvisa etl förslagsanslag av . 1982/83:100 Bilaga 10 574 Bidrag till studieförbunden m. 1981/82 Ulgift 704388623 i 1982/83 Anslag 799502000 1983/84 Förslag 812128000 ' Anslagets tidigare namn Bidrag till folkbildning Enligt de gmnder som har godtagits av1981 års riksdag (prop. 1980/81:127, UbU1980/81:36, KrU 1980/81: 6y, rskr 1980/81:386) utgår ur detta anslag bidrag lill studiecirklar, lillkultui-verksamhel i folkbildningen, tillstudieförbundens organisation, pedagogiska verksamhet och verksamhel för handikappade, till Folkbildningsförbundeloch länsbildningsförbunden saml lill uppsökande verksamhet ibostadsområden. Dessutom utgär ur anslagetbidrag fill utbildning av leckenspråkslolkar, tolkar för vuxendöva ochdövblinda samt av tolkutbildare. Medlen till kulturverksamhet saml lillFolkbildningsförbundet och länsbildningsförbunden disponeras av statenskulturråd. Övriga medel disponeras av . Enligt förordningen(1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m.m. (ändrad 1981:1331och 1982:605) utgär schablonbidrag, lilläggsbidrag och bidrag lill kostnader förresekostnadsersättningar och traktamenten för vissastudiecirklar. Schablonbidrag ulgår med 87 resp. . för varje studiefimme. Det högre schablonbidragel ulgårunder innevarande budgetär för6384000 studietimmar. Tilläggsbidrag ulgår till vissa studiecirklar med10 kr. Enligl förordningen(1981:519) om statsbidrag till kulturverksamhet i folkbildningen m.m. (ändrad 1982:744) utgår bidrag till sådan verksamhet som anordnas av studieförbund, föreläsningsföreningar och andra ideella föreningar. Statsbidrag tillstudieförbundens cenirala organisationskoslnader, deras pedagogiskaverksamhel och utvecklingsarbete, deras verksamhel för handikappade samt till derasuppsökande verksamhet i bostadsområden utgår enligt bestämmelser i förordningenom statsbidrag till studiecirklar m. m. av demedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften förinnevarande budgetår används fill atl delvis finansiera anslaget Bidrag till folkbildning. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 Beräknad ändring 1983/84 Bidrag till studiecirklar, förslagsvis Bidrag till studieförbundens centrala organisationskostnader Bidrag till och länsbildningsförbunden Bidrag till studieförbundens pedagogiska verksamheloch utvecklingsarbete Bidrag till studieförbundens verksamhet förhandikappade Bidrag till uppsökande verksamhet i bostadsområden Utbildning av tolkar för döva m.m. SÖ:s konferenser för studieförbunden + 270000 + 80000 ()räknar med att antalet studietimmar för /84 skall bli detsammasom det beräknade utfallel /82, och föreslår endasi prisomräkning förvissa anslagsposter (+ . Vidare föreslär SÖ attmedlen under anslagsposten 8. Utbildning av tolkar för döva m.m. överförs tillanslaget Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. eftersom verksamheten heltär föriagd till folkhögskola (-. alt del högreschablonbidraget beräknas för oförändrat 6 384 000 studielimmar att bidraget förutbildning av tolkar för döva m.m. beräknas under anslaget Bidrag fill driftenav folkhögskolor m. m. saml alt för SÖ:s del avanslaget Bidrag fill folkbildning för /84 anvisas eltförslagsanslag av . SÖ har i skrivelse den 15november 1982 anhållit atl medel för SÖ:s kurs- och konferensverksamhet påfolkbildningsomrädet överförs från anslaget till förevarandeanslag. Prop.1982/83:100 Bilaga 10 576 För budgelårel1983/84 föreslår siatens kulturråd en uppräkning av bidraget till kulturverksamhet ifolkbildningen m.m. med 27344000kr. avser i första hand atttillgodose behovet av ökade bidrag lill dengmppverksamhel som överförts genom förändrade regler vad gäller bidragen tillsludiecirkelverksamhet. ulgör kompensation för pris- och löneökning. Folkbildningsförbundet ochlänsbildningsförbunden föreslås få enökning av statsbidraget med . som kompensafion för pris- ochlöneökningar. Sludiecirkelverksamhelenhar under budgetaret 1981/82 minskat med . Den stora minskningen berordelvis pä de ändringar i bidragsvillkorenriksdagen fastställde 1981 (prop. 1980/81:127, UbU 1980/81:36, KrU 1980/81:6y, rskr 1980/81: 386). Vissverksamhet som tidigare bedrevs istudiecirklar i sång, musik, teater och dans har överförts till bidragsformenKulturverksamhet i folkbildningen m.m. Möjligheten all få statsbidrag per sammankomstsom utnyttjades främst i de estetiskt inriktade studiecirklarna har tagitsbort. Dessa båda ändringar kan förklara mer än hälften av minskningen.Återstoden torde bero på attstudieförbunden tvingats höja sina deltagaravgifter kraftigt. i förening med elt kärvt ekonomiski läge har haft enogynnsam effekt på studieaklivitelen.Osäkerheten om hur ell helt nytt bidragssystem skulle verka har säkerligen också bidragit tillnedgången. Det nya bidragssystemet,med ell högre schablonbidrag som grund och en lägre schablon som ytterligare resurs, har dock inneburit atl deekonomiska konsekvenserna mildratsgenom alt del utgående limbidragel på gmnd av minskad verksamhel blivit genomsnittligt någol högre än somberäknats. Jag anser allantalet studietimmar för vilka utgår högre schablonbidrag 1983/84 bör vara islort selt oförändrat. Därmed får studieförbunden arbetsro och möjlighet altanpassa sin verksamhel lill det nya bidragssystemet. Bidraget bör höjas från87 kr. och utgå till högst 6 300000 limmar. Del lägreschablonbidragel bör höjas från . En viktigprincipiell grund för folkbildningsutredningens (U 1979:85) överväganden var atlkursplanebunden utbildning bör ligga inom del allmänna utbildningsväsendetsansvarsområde, medan studieförbunden skall inrikta sitt arbete på studier sominle är bundna av kursplaner och avgränsade kompetenskrav. framfördes också i ensocialdemokratisk motion (1980/81:2049) med anledning av propositionen omfolkbildning m. m. (1980/81:127). Jag föreslär i enlighet härmed altstatsbidrag lill kursplanebundnauniversilelscirklar inle skall ulgå för verksamhel som startas Prop.1982/83:100 Bilaga 10 577 fr. o. m. . Verksamhet sompåbörjats tidigare bör få slutföras under /84 enligl tidigarebeslämmelser. Den traditionellafolkbildningsverksamheten, som här till syfte att bredda och fördjupademokratin, främst genom att stärka folkrörelsernas ställning och utbildaderas medlemmar för uppgifter och förtroendeuppdrag i samhället, utgörfortfarande en mindre del av studieförbundens verksamhet. Detsamma kan sägasom strävanden alt höja bildningsnivån bland de stora grupperna av socialt ochkulturellt missgynnade människor. I de nuvarande bidragsreglerna har betydelsenav dessa studier markerats genom att etl filläggsbidrag beviljats. Följandetilläggsbidrag bör, för alt få förbättrad effekt, höjas frän . lill 20 kr.per studietimme: för samhällsinriktad verksamhet, för studiecirklar i hemspråksamt för handikappverksamhet enligt nuvarande kriterier. Dessutom börtilläggsbidrag med . införas för studiecirklar i svenskaoch matematik. Till-läggsbidrag för studiecirklar, som hälls inom någon av dekommuner som ingår i stödområdena A, B och C enligl bestämmelserna omregionalpolitiskt slöd, bör ulgå oförändrat med . Jag föreslär atl bidragen lill kulturverksamhetinom folkbildningen m. m. höjs till ca 88 milj. kr. En stor del av bidragenanvänds till kulturverksamhet som tidigare rapporterats som studiecirklar.Beräkningar baserade på 1981/82 ärs verksamhet tyder pä alt kulturgmpperna fåttett bidrag som kan uppskattas vara ca . mindre än studiecirklarna.Skall jämställdhet nås, vilket är önskvärt, kan man beräkna kostnaden till ca11 milj. kr. Skall dessutom några förbättringar kunna ske för kulturarbetarnaoch verksamheten kunna öka något är höjningen av bidraget lill ca 88milj. Bidragen baseras pä verksamhetens kostnader. n. att arrangemang i glesbygd eller i samverkan med handikapp- ellerinvandrarorganisalion får stödjas med ett 100-procentigt bidrag medan övrigverksamhet får stödjas med högst ett 75-procentigt bidrag. Fördelningen avtillgängliga bidrag mellan studieförbunden baseras på en sammanvägning avkostnaderna . Denna ordning bör gälla ävenfortsättningsvis, dock bör av kostnaderna räknas med för verksamhetsom varit sådan att den uppfylh kraven för 75-procenliga bidrag. Bidrag lill handikappverksamhelen bör öka med 1milj.kr. Bidraget avses stimulera sådan verksamhet som har nära anknytning tilldellagarna och som sker i samarbete med deras organisafioner. Bidraget avser iförsta hand projekt som syftar fill atl utveckla verksamheten för olika gmpperav människor med fysiska och psykiska funktionshinder. F. n. gäller all bidrag till uppsökandeverksamhel i bostadsområden skall fördelas i proportion till resp.studieförbunds studiecirkelverksamhet. Enligt min mening är del av störstavikt atl den uppsökande verksamheten när ut lill de grupper som avsågs närförsöksverksamhet med uppsökande verksamhel i bostadsområden startades.Utvärderingarna av försöksverk-37 1982/831 samt. Rällelse: S. 591, rad 7Står: 195 500 Rättat till: 235 500 Prop.1982/83:100 Bilaga 10 578 samhelen har klart visat atl del är de projektsom genomförts i samarbete med de boendes egna organisationer ochstudieförbunden som gett det bästa resultatet. Jag föreslär därför att bidragettill uppsökande verksamhet i bostadsområdena fördelas till de studieförbundsom kan presentera väl underbyggda projekt. Projekten bör planeras ochgenomföras i samarbete med organisationer som har förankring i del aktuellabostadsområdet, dvs. i första hand de boendes egna organisationer. Jag föresläralt bidraget ökas med . Jag föreslår vidare att följande bidrag prisomräknas:bidraget lill studieförbundens centrala organisationskostnader med 0,5 milj.kr., bidraget lill och länsbildningsförbunden med 80000kr. och bidraget lill studieförbundens pedagogiska verksamhet ochutvecklingsarbete med . Vidare föreslår jag all bidraget för utbildningav tolkar för döva m. m. förs över till anslaget Bidrag till driften avfolkhögskolor m. m., eftersom verksamheten till slörsla delen är föriagd tillfolkhögskola. Jag delar SÖ:s uppfattning att medel för SÖ:skonferenser för studieförbunden skall anvisas under förevarande anslag. Jaghar därför beräknat . Statsrådet har beräknatmotsvarande minskning under anslaget . Jag föreslår slufiigenatt anslagstileln Bidrag lill folkbildning ändras fill Bidrag tillsludieförbunden m. m. I begreppet folkbildning inryms även annan verksamhelexempelvis folkhögskola. Bidrag till kulturverksamhet ifolkbildningen m.m. bör i konsekvens med ändringen av anslagstileln ändras lillBidrag till kulturverksamhet i studieförbunden m. m. Anslaget bör tillföras 89 milj.kr. av de medelsom tillfaller statsverket genom inkomstei från vuxenutbildningsavgiften. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännavad jag anfört om kursplanebundna universitetscirklar, 2. godkänna vad jag förordatom bidrag till kulturverksamhet i studieförbunden m.m., 3. godkänna vad jag förordatom bidrag lill uppsökande verksamhel i bostadsområden, 4. godkänna atl 89000000 kr.av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften /84 används fill all delvis finansiera anslaget Bidrag tillstudieförbunden m. m., 5. till Bidrag tillstudieförbunden m. m. för /84 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1982/83:100 Bilaga 10 579 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. 1981/82 Utgift 90989150 1982/83 Anslag 112127000 1983/84 Förslag 89667000 Från anslagetbestrids kostnader för bl. a. grundläggande undervisning i svenska språket medsamhällsorientering för vuxna invandrare som är stadigvarande bosatta i kostnader, för cirkelledamlbildning, pedagogisktutvecklingsarbete och administration. Från anslaget utgår även medel tillförsöksverksamhet med uppsökande verksamhet m.m. bland hemarbetande invandrare. /75 bestrids från anslaget också kostnader för () register över den lagstadgade invandramndervisningen(). Maj:lsbeslul har bestämmelser meddelats om undervisning för invandrare isvenska språkel m. m. Bestämmelserna har ändrats av regeringen senast den 22 juli 1982.Bestämmelserna innebär bl. a. atl statsbidrag fr. o. m. utgår vidundervisning i svenska språket med samhällsorientering som är en följd avlagstiftningmed ett belopp som varierar mellan . ochmed ell belopp som varierar mellan . perstudietimme för övrig undervisning samt vid särskild samhällsundervisning.Bidraget är uppdelat på kostnader för ledararvode, studiemateriel, lokaler,uppsökande verksamhel och lokal administration samt lönebikostnader. Härtill kommerbidrag med . för central administration. Undervisningen, som bedrivssom försöksverksamhet, får innevarande budgetår omfatta högsl . Undervisningenbedrivs av SÖ i samråd med och statens invandrarverkoch anordnas av sludieförbunden. Omfattningen av svenskundervisningen förinvandrare framgår av följande uppställning: nader, kr.' ' Inkl. kostnader för deltagare med utbildningsbidrag Prop.1982/83:100 Bilaga 10 580 Förbudgetåret1983/84föreslår () all verksamhetsvolymen minskas med14000 studielimmar lill totalt , varav 111000 avserlagbunden undervisning och 500000 övrig undervisning. För särskildsamhällsundervisning beräknas oförändrat . SÖ har den 9september 1982 redovisat en rapport över försöksverksamheten medundervisning för invandrare i svenska språket m. m. avseende /82. ' atl 611000studietimmar beräknas för svenskundervisning för invandrare varav 111000studietimmar för lagbunden undervisning och förövrig svenskundervisning och alt beräknas för särskildsamhällsundervisning samt atl elt belopp av114037000 kr. anvisas under förslagsanslaget Undervisning för invandrare i svenska språketm.