prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Jaghar ingen erinran mot den inriktningoch prioritering av verksamheten som verket gjort. Liksom för övriga stafiiga myndigheter måste enfortgående rationalisering av verkets verksamhel genomföras. Med hänsynfill de förändringar som 1982/83:100 Bilaga 8 39 detta innebär är det viktigt att verkel noga följereffekterna av rationaliseringarna. Det är vidare viktigt för samhället att en högtrafiksäkerhetsnivä och en god framkomlighet kan upprällhällas i ett längreperspektiv. Vid enstaka tillfällen - främst beroende av vädersituationen - fårdock trafikanterna acceptera en lägre standard på väghållningsinsatsernaför att nämnda målsättningskall vara möjlig att genomföra. Jag finner atl de avverket beslutade ökade insatserna för brounderhällel är väsentliga föratt vidmakthålla en god framkomlighet för näringslivets tunga transporter. Verkets målsättning ifråga om en utökning av det belagda vägnätet bör också fullföljas. Jag har beräknatmedel under anslaget - ca 10 milj. kr. - för sådan uppmstning avstatliga vägar som kan erfordras i samband med ett kommunalt övertagande avväghållningen i tätorter. har fått regeringens uppdrag attuppta förhandlingar med kommuner där ett kommunalt övertagande avväghållningen kan bidra till ett totalt sett bättre utnyttjande av samhälletsresurser för väghållningen. Det måste vara av elt väsenfiigl intresse för sävälden enskilde medborgaren som för samhället i stort att där så är möjligtuppnå en bättre väghållning inom ramen för de tillgängliga statliga ochkommunala resurserna. Dä det nu är svårt atl förutse utfallet av dessaförhandlingar och de medelsbehov som kan bli aktuella för bidrag till nyaväghållande kommuner bör regeringen inhämta bemyndigande att vidbehov låta överföra medel mellan det statliga driftanslaget ochanslaget för drift av statskommunala vägar. Frän anslaget Bidragtill drift av kommunala vägar och gator utgår bidrag enligtriksdagensbesluKprop.1981/82:133,/82:34,rskr 1981/82:373) fr.o.m. bidragsärel 1984 enligtnya beräkningsregler. Det ankommer pä att efter samråd med bestämma normkostnader för olika driftåtgärder. Den nyabidragsordningen syftar till en förenkling av bidragsgivningen och därmed enminskad byråkrafi. Jag har vid minbedömning av anslagsbehovet räknat med att en förhållandevis storanslagsökning erfordras för atl täcka kommunernas ökade driftkostnader förväghållningen. Jag beräknar en höjning av anslaget med 119,8 milj. kr.eller 26,jämfört med innevarande anslagsnivå. Jag förordar för nästabudgetår avseende verksamhet atl 570,3 milj. kr. Riksdagenhar i samband med behandlingen av den nyssnämnda propositionen om ett utökatkommunall väghållningsansvar antagit en planeringsram för bidragsärel 1983innebärande ett medelsbehov pä 450,5 milj. kr. Detta belopp bör nu anvisas. Sammantagetinnebär detta att jag för bidragsären 1983 och 1984 förordar ett anslag på(450,5-t-570,3) 1020,8 milj.kr. för nästa budgetär. Även när det gälleranslaget Bidrag tiU drift av enskilda vågar har beslutat en planeringsram,som för uppgår till 1982/83:100 Bilaga 8 40 297 milj. kr. Dessa medel bör nu anvisas. Det enskildadriftbidragsanslaget bör i likhet med aUa övriga anslag till vägväsendetockså avse framförliggande kalenderår. Jag vill för att uppnå enhetlighet ochbättre planeringsfömtsättningarförorda att medel nu också anvisas för . Förslaget medför ingen extra budgetbelaslning med hänsyn till altbidragen utbetalas efter resp. bidr.igsårs utgång. Det statligabidraget lill de enskilda vägarna har tillkommit för att ersätta väghällarnaför de kostnader det innebär all enskUda vägar hålls öppna för allmän trafik.Fömtom del statligii bidraget förekommer i betydande omfattning kommunalabidrag tiU den enskilda väghållningen. av de enskilda bidragsvägarna har beräknatsockså få kommunala bidrag. I många fallinnebär detta att de enskilda väghällarna har samtliga kostnader förväghållningen täckta med bidrag. Statens kostnaderför denna bidragsgivning har ökat kraftigt . Med hänsyn till deslarki ökade bidragskraven under anslaget har det inte varit möjligt, annat än i mycketbegränsad omfattning, att lämna bidrag till nytiUkommande vägar. Med beaktande av demedelsbehov som kommer atlkrävas för väghållningen och det begränsade budgetutrymmet kommer möjligheterna vara smä att ge bidrag till nya vägar.För all således kunna ge fler enskilda vägar bidrag måste utrymme härför skapas genom en omprövning avnuvarande verksamhel och omfördelning av resursema. Jag vill förordaall en omläggning av den statliga bidragsgivningen genomförs på så sällatl bidragen till enskild väghållning utgår av deberäknade kostnaderna. Hämtöver bör enligl nuvarande ordning, när del ärsärskilt motiverat, elt förhöjt bidrag kunna ulgå. För t. ex. drift civenskilda färjeleder bör med hänsyn lill de specieUa fömtsättningarna i varje enskiltfall kunna besluta om ännu högre bidrag. Bidraget bör dock inte i någotfall överstiga nuvarande högsta bidragsprocent - . Del bör ankomma påregeringen att utfärda deförfattningar som erfordras. Jag kommer därför senare att föreslå regeringennödvändiga författningsändringar. Med de anslagsomjag förordar för nästa budgetår har jag räknat med ett ökat utrymme förnyintagning av enskilda vägar i bidragsgivningen. Jag har beräknatmedelsbehovet fill 243,5 milj. kr. Sammantaget innebärmilt förslag att (Z97 -f- 243,5) 540,5 milj. kr. bör anvisas under anslaget för /84. Vad gäller väg- ochgatubyggar.det har trafikpolitiska beslut uttalat allplaneringen av vägbyggandet bör utgå från en högre ambitionsnivå. Jaghar tagit fasta på detta beslul och kommer senare i anvisningarna förflerårs- och fördelningsplanearbelel att föreslå regeringen höjda planeringsramar förvägbyggandet. Fömtom de medel somanvisas på ordinarie byggnadsanslag erhåUer regelmässigtstora tillskott av medel för sysselsättnings- 1982/83:100 Bilaga 8 41 På senare är har de medelsom stär till regeringens förfogande i den s.k. finansfullmakten använts för nämnda ändamål. Desenasie fem åren har visserligen med stora ärliga variationer - i genomsnittdrygt 500 milj. kr. tUlförts vägbyggandet på detta sätt. Frän AMS har dessutommedel avsatts för ett stort antal mindre vägbyggnadsobjekt. har vägbyggandet med beredskapsmedel minskat. De nämnda medelstUlskotten har inneburit att vägbyggandetenligt fler-årsplanen för statliga vägar i stort setl har kunnat hällas. Förbyggandet av statskommunala vägar enligt fördelningsplanen har emellertid enbetydandeeftersläpning pä uppstått genom de besparingsåtgärder somslatsmaktema för ett par är sedan beslöt om för denna kategori väginvesteringar. Det är enligt min mening nödvändigt att väghällarna påett bättre sätt än skett kan beakta de särskilda medelstillskotteni sin planering. Inte minst när det gäller de personella resurserna ochorganisationen för vägplanerings- och byggnadsverksamheten är dellaväsentligt. Ett annat betydelsefullt motiv för att i planeringenbeakta de särskilda medelstillskolten är alt väginvesteringarna härigenom kaninplaceras i planerna enligt den prioritetsordning som myndigheter och kommuner i resp. län finnerbäst förenlig med de av fastlagda vägpolitiska målen. Eftersomvägplaneringen omfattar en tioårsperiod kommer ett stort antal vägobjekl altkunna inplaceras genom den av mig förordade ordningen. Med en utökadplaneringsram blir det också möjligt att reservera elt mindre utrymme iplanerna för sådana vägobjekl som kan tillkomma efter det att planernafastställts. Jag tänker dä i första hand på väginvesteringar som motiveras avmera betydande samhällsförändringar av typen större induslrUokaliseringar ochupptagande av gmvdrift eller som på annat sätt är behövliga investeringar för attkunna tillgodose tillkommande transportbehov, som tidigare inle kunnatbeaktats i planeringen. Härigenom kan en viss flexibilitet medges i planeringen utöver denmöjlighet till jämkning av planernasom fmns enligt nuvarande ordning. Jag avser senare föreslå regeringen att den nyaflerårsplanen skall baseras på ordinarie anslag samldämtöver 500 milj. kr. för vägbyggande av sysselsättningspolitiska skäl. Detbetyder att för första året i den nya planen kommer väginvesteringar för 1400milj. att las med. Bedömningen av planeringsramens storlek har jag baserat på ettgenomsnitt av de senaste fem årens byggandeverksamhet. På motsvarande sätt bör den nyafördelningsplanen för byggande av slalskommunvägar grundas på enplaneringsnivå som ligger 60 milj. kr. över del ordinarie anslaget, vilket geren total planeringsram av 400 milj. kr. Statsmaktena har iskUda sammanhang framhäilit vikten av all påell smidigt sätt kan genomföra rationaliseringar i organisations- och drifthänseende ulanalt servicenivån på 1982/83:100 Bilaga 8 42 olika delar eftersatts eller undergår nägra väsentligaförändringar. Genom beslut i anledning av budgetproposition harvägverket bemyndigats använda driftmedel för att bygga broar som ersätterfärjor med kort äterbe-talningstid. För all yllerligare öka rationaliseringen pådetta område avser jag atl föreslå regeringen att i de kommande direktiven förvägplaneringen ge verket möjlighel alt lägga särskild vikt vidsådana företagsekonomiskt lönsamma objekt utan hinder av det gängse samhällsekonomiskasynsättet i planeringen. I delta sammanhang bör ocksä det reinvesleringsbehovsom föreligger i befintligt brobesländ inta en framskjutande plats. I denekonomisk-politiska proposition (prop. 1982/83:50,/83:6, rskr1982/83:110) varom beslutat lades största vikt vid åtgärdersom främjar industrin och exporten. I linje härmed anser jag alt ide kommande vä);planerna bör kunna lägga särskild vikt vid vägobjekl somhar utpräglad betydelse för näringslivet och dess råvaruförsörjning. För budgetåret1983/84 förordarjag att för anslaget By gon/e av statliga vägar anvisas 900milj. kr: Vid beräkningen av anslaget har jag beaktat att 30 milj. kr. avanslaget avseende tunnelbaneinvesteringar förts över till anslagetBidrag till byggande av kommunala vägar och gator. Åt motsatt håll har10 milj. kr. förts lill statliga byggandeanslaget för bidrag till cykelleder m. m. i kommuner som inte är egnaväghållare. Dessa omföringarinnebär en nettominskning av anslaget med 20 milj. kr. Jag har funnit att en uppräkning av anslaget med 20 milj. kr. börgöras sä alt anslaget även för skall uppgå till 900 milj. kr. Anslaget Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator uppgår för innevarande budgetår lill 320 milj.kr. Med beaktande av de omföringar somjag beskrev i dét föregående förordarjag att anslagetför nästa budgetår tas uppmed 340 milj. kr. Anslaget Bidrag tiUbyggande av enskilda vägar bör för nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp, dvs. med30 milj. kr. I fråga om det enskildavägbyggandel bör inle den nuvarande bidragsordningen ändras. Motivet för dettaär all investeringarna kan vara av sådan storleksordning alt de enskilda vid en sänkning avbidragsprocenten inte själva kan finansiera en nödvändig investering ivägnätet. Bidragsprocenten bör således äveni fortsättningen uppgå till eller i särskilda fall . Chefen förkommundepartementet kommer vid sin anmälan tiU statsbudgeten för /84 underavsnittet Gemensamma frågor att ta uppfrågan om den statliga revisionsverksamheten i bl. a. vad avser ändrad revisionskontorsorganisation. Som stöd förförslagen ligger riksrevisionsverkelsrapport om den statliga revisionsverksamheten. För vägverkels vidkommandeinnebär förslagel tiU ändrad revisionskontorsorganisation att verkel även ifortsättningen skall vara värdmyndighet. Jag hemställer att regeringen ger till känna vad jag haranfört i det föregående om vägväsendet. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 43 B 1. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från della anslag betalaskostnaderna för central administration (andel), översiktlig vägplanering,fastställande av arbetsplaner saml järnvägsärenden. Verket begär ett anslagav 6,8 resp. 6,7 milj. kr. i sitt högsta resp. lägsta alternativ för budgetåret1983/84 avseende verksamheten . Jag bedömer attkostnaderna för , somjag beräknar lill , ungefärligen kommeratl fördela sig pä följande sätt. Central administration 2225 000 Jämvägsärenden m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill : Ämbelsverksuppgifler för /84 anvisa ettförslagsanslag pä . Drift av statliga vägar 1981/82 Utgift 2496685000 Reservafion 1332195000 1982/83 Anslag 3 171000 000 1983/84Förslag 3525000000 Från detta anslag betalaskostnaderna för de delar av vägverkels verksamhel som är hänförliga lilldrtflen av de statliga vägarna, vissa förbättringsarbeten, vilka avser främstde sekundära och tertiära vägnäten, samt investeringsulgifter för vägverkelsanläggningstillgångar. För alt uppfyUa målen förväghållningen lill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad krävs kunskaperom var, när, hur och i vilken omfattning åtgärdema skaU sällas in och dessutomom sambandet mellan olika åtgär- 1982/83:100 Bilaga 8 44 der och deras effekter. Detta kräver en aktiv planeringoch att forsknings-och utvecklingsarbete bedrivs inom aktuella områden. Den långsiktigadriflplaneringen har successivt utvecklats inom ramen för det system avfemårsplaner med revideringar som infördes i början av1970-lalet. För femårsplan drift 1982-1986 har denna utveckling bl.a.inneburit atl analyser av olika driftätgärders effekter till en del kunnatutföras. Stort arbete har också ägnats åt att föra ut en medvetenhet om målen samt hur olika åtgärder respektivestandard påverkar måluppfyllelsen.Delta har lett till att vägför\altningarna har konkretiserat sina mål saml attstandardbeskrivningar har utarbetats som underlag för planerna. Genom detta skapas bättre möjligheter att närmarebeskriva konsekvenserna av olika handlingsalternaliv. Enligt dettrafikpolitiska beslutet skall omfattningen av driftinsatserna medge alt vägnätetvidmakthålls samlidigt som insatserna ökar för att höja trafiksäkerheten pä hela vägnätet ochförbättra framkomligheten på de delar avglesbygdsvägnätet som är av särskild betydelse för exempelvis arbetspendlingsresor,skolskjutsar och näringslivels transporter. Dessa vägar är i många fall gmsvägar med relativt mycket trafik. Eftersom anslagetunder inte har stämt överens med den inriktning som 1979ärs trafikpolitiska beslut angav har vid sin prioritering avolika åtgärder utgått från att insatserna skall leda fill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. För att uppnå deltamåste i drU"tverksamhelen eftersträvas ökad effektivitet med bl. a.kraftigare anpassning lill trafiken och bättre utnyttjande av rationellaarbetsmetoder genom fortsatt teknisk utveckling. Detta innebär framför allt attväg- och servicestandarden får anpassas efter trafiken och effektema på transportkostnaderna. Gjorda omprioriteringar kan sammanfattas på följandesätt Vid val av åtgärder i samband med femårsplanearbetet har det försåväl vidmakthällandenivån som för den lägre nivå som gmndar sig anslag varitviktigt att så längt som möjligl försöka undvika kapitalförstöring. En ökadkapitalförstöring kommer all leda till högre transportkostnader och sämre trafiksäkerhet samt ökad risk förtrafikstörningar inle bara pä kort utan framför allt pä lång sikt. Trots denhöga prioritet som vidmakthållandemälet har mäste underhållet eftersättas på deltrafiksvaga vägnätet. Målen förtrafiksäkerhet och transportkostnader är högt prioriterade. För atl nå målen med oförändrad eller minskadomfattning av driflinsat-serna krävsen kraftigare anpassning till trafiken av driftåtgärderna. Det innebär en oförändrad satsning pä dettrafikstarka vägnätet och minskad satsningpå de trafiksvaga vägarna. Erfarenheterna bl.a. /82 tyder pä att trafiksäkerheten pådet senare vägnätet inle äventyras inågon större grad. Förändringen innebär att transportkostnaderna på dettavägnät ökar. Större krav ställs på trafikanterna beträffandehastighetsanpassning, däckutmstning etc. 1982/83:100 Bilaga 8 45 Målet att förbättraframkomlighet och fillgänglighel på delar av gles-bygdsvägnälet får ge vika för det mer angelägna trafiksäkerhetsmålel. Målet att förbättratrafikmiljön för dem som är utsatta för damm och nedsmutsning från grusvägar måste också stå tillbaka. Den beskrivnainriktningen vid nuvarande anslagsnivå gör det trots allt möjligt allupprätthålla en sådan vägslandard på det högtrafikerade vägnätet alt de trafikpolitiska målen, somvägverket tolkar dem, i stort sett uppfyllspä detta vägnät och de totala transportkostnaderna minimeras. Vägstandarden kommerför vägar med trafik över 2 000 fordon att pä kort sikt vara oförändrad. Pä detta vägnät sommotsvarar 'av det totala slatsvägnätetutförs av det totala trafikarbetet. Beläggningsstandarden kommerdock all sänkas för vägar med upp till 4000 fordonper dygn. Detta innebär atl för vägar med fordon kommer vinterväg- och barmarksväghållningenatt fä lägre standard. Dessutom minskar trafiksäkerhetsåtgärderna ochbeläggningen av grusvägar. Till följd av dennuvarande anslagsnivån måste ca 45vägstationer bli föremål för utredningar som kan resultera i sammanläggning medangränsande arbetsområden. Anslagsnivån medför också atl färjedriflen måste inskränkas ellerdras in vid ca 20 leder. Verket hemställer ometl anslag pä 3 700 milj. kr. resp. 3495 milj. kr. enligt sitt högsta resp.lägsta alternativ för /84 avseende verksamheten underår 1984. Motiveringen för verkets förslag i denna del har redovisats under redogörelsen förvägverkels anslagsframställning i det föregående. Med hänvisning lillvad jag anfört i det föregående beräknar jag kostnadsramen för denstatliga driftverksamheten är 1984 till 3 338 milj. kr, För anskaffning av anläggningstillgångar beräknar jag187 milj. kr. Förslaget innebär enökning av anslaget för nästa budgetär med 354 milj. kr. fill totalt 3525milj. I följandesammanställning redovisas hur kostnaderna för vägdriften beräknas i slorlfördela sig . Sammanställningen visar även de ungefärligakostnaderna (milj. Kostnadsramen föranslaget Drift av statliga vägar innefattar inle investeringar ianläggningstillgångar. Kostnadsramarna för för anslagen Drift av slafiigavägar resp. Byggande av statliga vägar bör i princip bestämmas tillsamma belopp som anslagen. Det bör ingå i regeringens befogenheter alt i denmån arbetsmarknadslägel, kravet pä ändamålsenlig planering av verksamheten eller andra,skäl motiverar det, bemyndiga att underår 1983 resp. är 1984jämka deföreskrivna kostnadsra- 1982/83:100 Bilaga 8 ICommunikationsdepartementet 46 Central administration 46,5 49,0 Regional administration 64.5 68,0 Summa anslag 3171,0 3525,0 marna , t. ex. genom att i förväg ta i. anspråk behövliga belopp av de medel under dekalenderårsberäknade anslagen, som kan bli anvisade för . bör genomlämpligl avvägda beställningsbemyndiganden ges möjlighet att anskaffa de olikaanläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt. Mot bakgmnd av de av mi};förordade investeringarna anser jag att en lämplig nivå för beslällningsbemyndigandelär 115 milj. kr. för är 1984 och 120 milj. kr. i 1984års beräknade prisnivå. behöver verket erhålla ett nyttbeställningsbemyndigande på 90 milj. kr. Därmed sker en höjning Jiv tidigarelämnade bemyndiganden med 5 milj. kr. för vartdera året. Jag hemställer att regeringen föreslår 1. all medge att statensvägverk lämnas de beställningsbemyndigan den somjag förordat i det föregående, 2. all lill Drift avstatliga vägar för /84 anvisa ett reservationsanslag på3525000000 kr., 3. att medge atl regeringenvid behov får låta statens vägverk överföra medel mellan detta anslag ochanslaget B 4. Bidrag fill drift av kommunala vägar och gator, 4. att godkänna alt jämkningav kostnadsramar för åren 1983 och. 1984 får ske i enlighet med det sagda. Byggande av statliga vägar 1981/82 Utgift 1 157617000 Reservalion 788650000 1982/83 Anslag 900000000 1983/84 Förslag 900000000 Från anslaget betalasvägverkens kostnader för byggande av statliga vägar saml vissaförbättringsarbeten. Fr. o. m. är 1984 lämnas frän anslaget bidrag lillcykelleder m.m. i icke väghållande kommuner. Bidragsgivningen regleras genomförordningen (1979:627) om statsbidrag för cykel- 1982/83:100 Bilaga 8 47 ledersaml anordningar och åtgärder som främjar viss busstrafik (ändrad senast1982:854). Åtgärderna inombyggnadsverksamheten ger i de flesta fall effekter på flera av delmålenför väghållningen som redovisats tidigare. Nedan lämnas exempel på åtgärderinom byggandeverksamhelen och hur dessa medverkar till att uppfylla målen. Nya genomfartsleder och förbifartsleder i mindre ochmedelstora tätorter har stor betydelse för att öka trafiksäkerheten. Ofta kantrafiksäkerheten på en nybyggd förbifart vara 2-3 gånger bättre än på enbefintlig dålig genomfart. Härutöver minskar restiderna och vägtrafikens miljöstörningar. Ny- eller ombyggnad men även rena förbättringsåtgärderpå landsbygdsvägarna motiverasi allmänhet utifrån flera mål, t.ex. minskade restider och ökad trafiksäkerhet. Belysning och extra körfält för vänstersvängande trafik ikorsningar reducerar ofta antalet olyckor kraftigt. Undersökningar visar päolycks-minskningar mellan i korsningar som byggts om. Bristande framkomlighet för den tunga trafiken och däravföljande höga transportkostnader beror i många fall pä punktvisa brister i vägnätet.Det transporthinder som i första hand bör undanröjas är svaga broar. Liknandehinder för godstransporter är låga och tränga vägportar, trånga anslutningar eller branta backar. Uppmstning och förstärkning av 8/12-vägar och10/16-vägar med lidvis nedsatt bärighet eller ofta förekommande tjälskador ärockså angelägna åtgärder för näringslivet. Nyttan av bäriga vägar undertjällossningsperioden har fått aUt mer uttalad betydelse till följd avskogsvårdslagens skyddsbestämmelser. Tjällossningsrestriktioner innebärkraftigt reducerad åtkomlighet och produktivitet i skogsbruket. Översiktligaberäkningar visar t.ex. att kostnadsökningen vid en förlängning avavstängningstiden med två veckoruppgår till minsl av den totala, årliga kostnaden för virkeshanteringen. I första hand bör naturligtvis vägar med stora godsflödenuppmstas. Samfidigt sombärigheten ökas sker som regel också en förbättring av bredd och linjeföring. Delta leder till minskade transportkostnader församtliga transporter pä vägen. Verket hemställer om ett anslag pä 1 300 milj. kr.alternativt 1 100 milj. kr. enligl sitt högsta resp. lägsta alternativ /84 avseende verksamheten under är 1984. En närmare redovisning avverkets förslag har lämnatsi det föregående. Medhänvisning lill vad jag anförde tidigare i fråga om vägbyggandet Prop.1982/83:100 Bilaga 8 48 förordarjag att kostnadsramen för bestäms till900 milj. kr; och att anslag begärs med samma belopp, Förslaget innebär enhöjning av anslaget med 20 milj. kr, eftersom en vjss medelsöverföring skett tilldet kommunala byggandeanslaget. I det följande redovisas hur kostnadernaför vägbyggandet beräknas i stort fördela sig (milj. kr,). gidrag till cykelleder m, m. 57,0 39,0 429,0 350,0 10,0 15,0 Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Byggandeciv statliga vägar för /84 anvisa ett reservafionsanslag pä . Bidrag till drift av kommunala vägar pch gator 1981/82 Utgift 374450000 Reservation 1 148000 1982/83 Anslag 450500000 1983/84 Förslag* 1020800000 *Avser båda åren1983 och 1984 Från anslagetlämnas driftbidrag till slalskommunvägar och väg- och gatuanläggningarför kpUekfiv persontrafik i mån av tillgång pä medel av det beloppspn kostnaden för driften beräknas till. Bidragsunderlaget skall gmndaspå nornikostnader för olika typer av driftåtgärder. Normkostnaderna bestlrns avvägverket efter samråd med . Bidragsgivningen regleras fr.o.m. år 1984genom förordningen (1982:853) orn statsbidrag lill väg- och gatuhållning m. m. Förbidragsärel 1983 gäUgr äldre bestämmelser enligt kungörelsen (1971:955) om statsbidrag tillvgT. oph gatuhållningen i vissa kommuner. begär att planeringsramen på 450,5 milj. kr. skall erhållasspm anslag. Härutöver skall i enlighet med beslut (prop, 19ai/P;!33,/82:34, rskr 1981/82:373) om nytt bidrags-syslem till den slatskpmrnunalaväghållningen, anslag anvisas för framförliggandebidragsår, dvs. i detta fall för . Prop.1982/83:100 Bilaga 8 49