prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — budgetår för vilket anslaget anvisas. Till följd av den avriksbanksfullmäktige beslutade räntesänkningen och en lägre förväntadräntenivå vid utlandsupplåning, kan utgifterna för statsskuldräntor /84 förväntas bli lägre än vad som upptogs ibudgetpropositionen. Jag har under hand inhämtat att numeraberäknar att statsskuldräntorna kommer att uppgå till 55400 milj. kr. Saldot pä , m. m. börföljaktligen tas upp med detta belopp. De ändringar som föranleds härav tordefä företas genom finansutskottets försorg. Nyss nämnda anslagsförändringar har jag låtit sammanställai en huvudtitelsvis specifikation (bil. 1.8), som jag ämnar föreslå skallbifogas till protokollet. Denna redovisning, som inte avser kassamässigbelastning, har jag även låtit sammanfatta i tablåform form enligt följande: Anslagsökningarenligt specifikation exkl. statsskuldräntor +1751 Statsskuldräntor - 1 100 Sammantaget innebär detta att jag beräknar utgiftsanslagenför /84 till 288519 milj. kr. Eventuella förslag och beslut iövrigt efter utgången av , vilka inte särskilt redovisats torde fåbeaktas av vederbörande utskott. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling De under utgiftsanslagen beräknade utgifterna utgör enanslagsmässig belastning. Det kassamässiga utfallet kan i vissa fall avvikafrån vad som redovisats under anslag. För att erhålla en rättvisande bild avdet förväntade budgetutfallet, måste hänsyn även tas till förändringar ianslagsbehållningar. I åretsbudgetproposition beräknades behållningen på reservationsanslag minska med ca410 milj. kr. för /83. har i sin prognosöver budgetutfallet för detta budgetår bedömt att anslagsbehållningarna kanförväntas öka med ca 1496 milj. kr. Denna utveckling bör ses mot bakgrund avden kassamässiga belastningen pä de under vårriksdagen föreslagna ökadeanslagen avseende / 83. För en närmare anslagsvis redovisninghänvisar jag till verkets beräkningar i bilaga (1.5). Jag har intet att erinramot verkets prognos och räknar sålunda ner förbrukningen med 1,9 miljarder kr.jämfört med budgetpropositionen. Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 104 Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1978/79-1982/83 (Miljarderkr.) Huvudtitel /79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Utfall Utfall Utfall Utfall Ber.utfall (+0,68) (+0,13) (-0,40) (+0,24) ( + 1,04) (+1,61) (-1.24) (-0.26) (-0,25) (+0,90) (-1,20) (+0,35) (-1,25) (+0,25) (-0,05) (-1,02) (+0,45) (förändring under budgetåret)(förändring under budgetåret) Industridepartementet(förändring under budgetåret) Övriga huvudtitlar (förändring under budgetåret) Summa 21,54 20,35 19,99 19,68 21,17 (förändringunder budgetåret) (+4,98) (-1,19) (-0,36) (-0,31) (-H,49) I budgetpropostitionen beräknades förbrukningen avanslagsbehållningarna för /84 uppgå till . Deunder framlagda propositionerna föranleder emellertid att jag i minberäkning för nämnda budgetår gjort en något annorlunda bedömning än den somlåg för handen vid min beräkning i budgetpropositionen. Efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetoch statsrådet räknar jag nu att anslagsbehållningarna inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde inte nämnvärt torde förändrasunder nästkommande budgetår jämfört med min bedömning i budgetpropositionen.Mot bakgrund av de ökade anslag som förelagts på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten innevarande budgetär räknar jag med en ökad förbrukning avanslagsbehållningar inom verksamhetsområde. Eftersamråd med chefen för beräknar jag att minskningenav anslagsbehållningarna kommer att uppgå till 1000 milj. kr. budgetåret1983/84. Inom industridepartementets verksamhetsområde beräknar jag, eftersamråd med chefen för industridepartementet samt statsråden och att för-bmkningen av anslagsbehållningar torde uppgå flll 1500 milj.kr. För övriga huvudtitlar har jag, efter samråd med berördadepartementschefer och övriga statsråd, inte funnit anledning att nu räkna medannat än att anslagsbehållningarna sammantaget blir oförändrade under nästa budgetår. Beräknad förändring av anslagsbehållningarnaunder /84 (Miljarder kr., - = förbrukning, + = uppbyggnad) Beräknad förändring ultimojuni 1983 till -1,0 -0,5 -1,5 -3,0 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 105 Sammanlagtberäknar jag således med att . av anslagsbehållningarna komineratt förbmkas under /84. Denna beräkning beaktar att de medel,som ingår i min beräkning av tillkommande utgiftsbehov, netto avser enkassamässig belastning. Vissamyndigheter och bolag har enligt beslut möjlighet att utnyttjarörliga krediter hos . Förändringar i den uteståendelänestocken, dvs. förändringar i nettoutlåningen, registreras på statsbudgeteni form av förändringar i dispositionen av rörliga krediter och påverkar sålundabudgetutfallet. Under /83 beräknar attdispositionen av rörliga krediter kommer att öka med 1649 milj. kr. Jagansluter mig till verkets beräkning. För /84brukar en schablonmässigt beräknad ökning av den rörliga krediten tas upp iförslaget till statsbudget. För nästkommande budgetär torde, i likhet med vadjag anfört i budgetproposiflonen, en ökad belastning komma att uppstå tillföljd av att bl. a exportkreditnämnden och , enligt vad jag erfarit,påtagligt kommer att öka sin disposition av rörliga krediter. För budgetåret1983/84 beräknar jag således med en ökad disposition av rörliga krediter om I500 milj. kr. Även i detta ärende har jag samrått med berördadepartementschefer och i förekommande fall övriga statsråd. Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto Isyfte att förslaget till statsbudget så långt som möjligt skall visa den totalabudgetbelastningen förs på budgetens utgiftssida upp den kalkylmässigtberäknade posten tillkommande utgiftsbehov, netto. Vid beräkningen av dennapost beaktas för resp. budgetår alla av mig kända anslagsbelastningar ochinkomsteffekter som inte i särskilda propositioner fldigare förelagtsriksdagen. Beräkningen avser, som jag bl. a. anmält vid min redogörelse för anslagsbehållningarnasutveckling, en kassamässig belastning. I budgetpropositionenupptogs under posten tillkommande utgiftsbehov, netto ett belopp om 3 miljarderkr. för tilläggsbudgetar och för propositioner avseende bl. a. vissa åtgärderi , varvsindustrin och den kommunala sektorn. Dessutom beaktadejag i min beräkning av denna post i budgetpropositionen även en höjning avriksbankens inleveranser samt vissa kommande förslag om förändrade kredittideri fråga om bl. a. kredittider på tobaks- och dryckesskatt. Då ett flertal avdessa åtgärder förelagts , har de av mig här beaktats pä berört anslagoch resp. inkomsttitel. denna dag kommerregeringen att föresläs ökade insatser inom sysselsättningspolitikens område.Dessa ökade utgifter har jag beaktat under posten tillkommande utgiftsbehov,netto. 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 106 Även framgent torde medel behöva reserveras för såvälgängse tillläggs-budgetar som för eventuella ytterligare arbetsmarknads- ellerindustripolitiska åtgärder under nästkommande budgetår. Kostnaderna härför harej av naturliga skäl tagits upp pä annat ställe i förslaget till statsbudget. Till följd av den beslutade förändringen inominkomstbeskattningens område har jag i mina beräkningar i förslaget tillstatsbudget beaktat de förändringar som avser den direkta inkomstbeskattningenför . För är 1983 har en allmän löneavgift införts för attflnansiera kostnaderna för reformen. Finansieringen av skattereformen för är1984 bör, som jag tidigare anfört, att främst ske genom en höjning av vissaenergiskatter m. m. Jag har i min beräkning av tillkommande utgiftsbehov,netto, beaktat den fortsatta finansieringen . Det systematiska arbetet med att förstärka den stafligakassahållningen har resuherat i en rad åtgärder på såväl budgetens inkomst- somutgiftssida. Speciellt vad gäller kreditflderna vid skatteuppbörd har ettflertal åtgärder beslutats eller aviserats. Jag har sålunda fömtsatt vissainkomstförstärkningar till följd av de åtgärder jag avser att föreslå senare ihöst avseende en generell övergång från kontantmetod till faktureringsmetod vidredovisning av mervärdeskatt samt vissa av de speciella reglerna som gäller föravbetalningshandeln. Regeringens politik inriktas på att bekämpa inflationen.De åtgärder, som vidtas i detta syfte, leder enligt min mening till attprisutvecklingen nu kan förväntas bli lägre än vad jag tidigare antagit.Anslagsbelastningen för bl. a. vissa förslagsanslag blir därmed lägre än vadsom beräknades i budgetpropositionen. Detta har beaktats i mina kalkyler. Jag föreslär därför att posten för beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto, förs upp med ett belopp om 5 000 milj. kr. i statsbudgetenför /84. Summering av statsbudgetens utgifter I det föregående har jag redogjort för mina övervägandenkring statsutgifterna för /84. Sammantaget innebär minaberäkningar att statsutgifterna kommer att uppgå till 298019 milj. kr., vilketär ca 3650 milj. kr. mer än vad jag beräknade i budgetpropositionen 1983. (Milj.kr.) Förändringar i anslagsbehållningar 2 000 3000 Ändrad disposition av rörliga krediter 1 500 1500 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, neuo 3000 5000 Summa statsutgifter 294369 298019 Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan Statsbudgetens saldo budgetåren 1982/83 och 1983/84 Med hänvisning till min redovisning i det föregåendeberäknar jag utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter för innevarandebudgetår och förslaget till statsbudget 1983/84 pä sätt som framgår av tabell7. Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren1981/82-1983/84 (Miljarderkr.) Budget- Ny be-proposition räkning Budget- Ny be-proposition räkning Frän utfall /82 till ny beräkning 1982/83 Från ny beräkning 1982/83 till ny beräkning 1983/84 -68,0 -91,8 -91,8 -90,2 -89,9 + 12,6 + 19,1 + 10,6 + 6,4 Utgifterna för /84 beräknades ibudgetpropositionen till . beräknar jag utgifterna till298,. Statsinkomsterna nästa budgetär uppskattas nu till 208,1miljarder kr., vilket innebär en uppräkning med . Sammanfattningsvis innebär beräkningarna att budgetunderskottetför /84 minskar med ca . till ca 89,9 miljarderkr. jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas sombilagor: Reviderad nationalbudget 1983 (Bilaga 1.1). Svensk ekonomi 1984 och 1985 (Bilaga 1.2). Långtidsbudget för perioden /84-1987/88 (Bilaga 1.3). reviderade inkomstberäkning / 84 (Bilaga 1.4). beräkning av budgetutfallet /83 (Bilaga 1.5). Specifikaflon av statsbudgetens inkomster under budgetåret1983/84 (Bilaga 1.6). Specifikation av anslagsförändringar i förhällande tillbudgetpropositionen för /84 (Bilaga 1.7). Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret1983/84 sedan budgetpropositionen (Bilaga 1.8). Lagförslag (Bilaga 1.9). Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 108 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen dels föreslår att 1. godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som jag har förordat i detföregående, 3. godkänna minberäkning av statsbudgetens inkomster för /84 enligt den viddetta protokoll fogade speciflka-tionen, 4. godkänna minberäkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för /84, 5. godkänna minberäkning av förändringarna i dispositionen av rörtiga krediter för budgetåret1983/84, 6. godkänna minberäkning av beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för /84, 7. med ändring avförslag i prop. 1982/83:100 bil. 17 till Räntor på statsskulden m.m. /84 anvisa ett förslagsanslag av , 8. flllSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. för /84 undersjunde huvudtiteln utöver i prop. 1982/83:90 föreslaget förslagsanslag anvisaytteriigare , 9. bemyndigaregeringen att för /84 om arbetsmarknadsläget kräver det,besluta om utgifter i enlighet med vad jag har förordat intill eU sammanlagtbelopp av , delsföreslår att anta inom upprättade förslag flll 10. lag om ändring i lagen (1961:394)om tobaksskatt, 11. lag om ändring i lagen (1977:306)oin dryckesskatt, 12. lag om ändring i lagen (1957:262)om allmän energiskatt, 13. lag om ändring i lagen (1961: 372)om bensinskatt, 14. lag om ändring ivägtraflkskaflelagen (1973:601), 15. lag om ändring i lagen (1976: 338)om vägtrafikskatt på vissa fordon som icke är registrerade i riket, dels bereder tillfälle afl ta del av vad jag haranfört om 16. kommunsektorn, 17. utnyttjande av finansfullmakten, 18. stafliga kreditgarantier, 19. rationalisering ochkostnadsbesparingar m.m. inom . 1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 109 1 Andra steget................................................. .... 1 2 Det internaflonella lägel .................................. 12 3 Den svenska ekonomins läge ......................... 15 4 Utsikterna ....................................... 19 4.1 Försörjnings- och bytesbalansen.................. 19 4.2 Sysselsättningen ....................................... 21 4.3 Finanspolitiken ochkreditmarknaden ............ .. 23 5 ekonomi 1984 och1985 .................... .. 26 6 Inriktningen av den ekonomiskapolitiken .......... 31 6.1 Politik för fullsysselsättning ...................... .. 31 6.2 Kamp mot inflationen................................... 35 6.3 Fördelningspolitiken .................................. 44 7 Revideratbudgetförslag ................................. 47 7.1 Inledning ................................................ 47 7.2 Utvecklingen ..................... 47 7.3 Det aktuella budgetläget ........................... 48 7.4 långfldsbudgel ............................. .. 51 7.5 Budgetpoliflken ........................................ .. 61 8 Kommunsektorn ........................................... .. 76 1 Kortare kredittider för vissapunktskatter m.m...... 79 2 Skatterna på energi m.m.................................. 86 3 Utnyttjande avflnansfullmakten, m.m................. 89 4 Vissa taxe- och avgiftsfrågor ........................... .. 91 5 Stafliga kreditgarantier, m.m............................. .. 93 6 Rationalisering ochkostnadsbesparingar inom , m.m............................................................ .. 96 7 Statsbudgetenbudgetåren 1982/83 och 1983/84.. 98 7.1 Statsbudgetens inkomster och /83 .. 98 7.2 Statsbudgetens inkomster ochutgifter /84 .. 99 1 Försörjningsbalans 1982-1983 ........................ .. 19 2 Handels-och bytesbalans1981-1983 ............... 21 3 Den konsoliderade offentligasektorns andel av BNP 1976-1983 22 4 Den offenfliga sektornsutgiftsutveckling 23 5 Finnansiering avbudgetunderskottet 1980-1983 .. 24 6 BNP nominellt, realt ochinflationen 1953-1981 ... .. 35 7 Statsbudgetens utvecklingbudgetåren /83-1983/84 51 8 Utgiftsstyrande faktorer istatsbudgeten och vissa delar av socialförsäkringssektorn 53 9 Statsutgifternas utvecklingfördelas på realekonomiska kategorier 54 10 Budgetsaldo och finansiellt sparande budgetåren 1977/78- 1987/88 .................................................... . 57 Prop.1982/83:150 Bilagal Reviderad Finansplan 110 1 Stafliga kreditgarantier, m. m.per 94 2 Föreslagna förändringar av ramarför statligt garantiåtagande fr.o.m. t.o.m. den Ijuli1983 .................................................... 96 3 Justering avriksrevisionsverkets beräkningar av statsbudgetens inkomster /83 och1983/84 101 4 Anslagsbehållningama vidutgången av budgetåren 1978/79-1982/83 103 5 Beräknad förändring avanslagsbehållningarna under /84 104 6 Statsutgifterna budgetåret1983/84 ................ 106 7 Utvecklingen av statsbudgetenssaldo budgetåren 1981/82-1983/84 107 1 Kapitalbildning och inhemskt nettosparande 1970-1982 17 Sysselsättningsskapande åtgärder inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /84 såvitt avserutbildningsdepartementets verksamhetsområde Chefenför kommer i det följande under avsnittetUngdomsarbetslöshet att redogöra för bakgrunden till behovet av förstärktainsatser inom arbetsmarknads- och utbildningspoliflkens områden för attmotverka en ytterligare stegring av arbetslösheten. De förslag som gällerutbildningsdepartementets verksamhetsområde avser dels medel för att förbättramöjligheterna att anskaffa ungdomsplatser, dels påbyggnadsutbildning inomgymnasieskolan för arbetslös ungdom, dels ökade möjligheter att beredaarbetslösa utbildning inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux). I detföljande gör jag en presentation av mina förslag, disponerad efter berördaanslag. Ibudgetpropositionen har chefen för under det nyaanslaget D25. Bidrag till åtgärder inom kommunemas uppföljningsansvar förungdom m. m. presenterat sina förslag rörande denna verksamhet. Jagvill erinra om att regeringen klargjort sin ambition att alla ungdomar under 18är som inte kan beredas utbildning eller arbete skall erbjudas en ungdomsplats.Antalet ungdomsplatser beräknades i budgetproposiflonen till 16000. F. n. hardrygt 10000 ungdomsplatser kommit till stånd. Detär angeläget att förbättra möjligheterna att anskaffa ungdomsplatserframför allt inom näringslivet. Jag föreslär därför att länsskolnämndernaanvisas särskilda medel för att till de regionala planeringsråden kunna knytatillfällig personal, rekryterad från arbetslivet, för att under enövergångsperiod om skaffa fram nya ungdomsplatser. Liknandeåtgärder har redan prövats i ett antal kommuner med gott resul-1 Riksdagen1982/83. 1982/83:150 2 tat.Avsikten är att sådana personer skall engageras som har en god förankring hos defackliga organisationerna och arbetsgivarna i länet. Det är naturligt att de,förutom sin huvuduppgift, vid behov också medverkar i att anskaffaberedskapsarbeten. Kostnaderna beräknar jag till I milj. kr. Jag vill i dettasammanhang nämna att chefen för i det följandekommer att behandla frågan om ytterligare informa-flonsinsatser till företagenbeträffande ungdomsplatser. Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atttill Länsskolnämnderna för /84, utöver vad som föreslagits iprop. 1982/83:100 bil. 10, under åttonde huvudflteln anvisa ytterligareförslagsanslag av . Bidrag till driften av gymnasieskolor Densvåra situaflonen pä arbetsmarknaden för ungdomar i åldrarna är välkänd och kommer i det följande att behandlas mer ingående av chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan om vilkamöjligheter vi har att genom insatser inom utbildningssystemet underlätta ettinträde på arbetsmarknaden för dessa ungdomar. En allt större del av dearbetslösa ungdomarna i åldrarna har genomgått eller avbmflt enutbildning i gymnasieskolan. Den senaste specialundersökningen avarbetskraftens utbildning är och visade att en tredjedel avde arbetslösa l8-19-åringarna hade en minst tvåårig gymnasial utbildning.Arbetsmarknadsstyrelsen har i en framställning uttalat attkompletterande utbildning kan vara en lämplig åtgärd för att öka ungdomarnasmöjligheter till anställning. Även arbetsmarknadens parter har omvittnat attdet ofta behövs någon form av påbyggnadsutbildning efter genomgången elleravbmten gymnasieutbildning för att förbättra ungdomars konkurrenskraft påarbetsmarknaden. En särskildutbildningssatsning för ungdomar är enligt min mening motiverad av denextraordinära situaflon som uppstått då ett besvärligt arbetsmarknadslägesammanfaller med att ovanligt stora ungdomskullar lämnar gymnasieskolan. Jagvill därför föreslå nya och ökade satsningar på olika slag av kompletterandeutbildningar, bl. a. högre specialkurser, för att öka möjligheterna tillsysselsättning för våra ungdomar. Jag finner dessa åtgärdersä viktiga, att det finns anledning att rätt ingående redogöra för hur jaganser att verksamheten bör läggas upp. Jag vill först konstateraatt de ungdomar som genomgått eller avbmtit en gymnasieutbildning och har svårtatt få fotfäste på arbetsmarknaden inte utgör någon enheflig gmpp. Det krävsolika åtgärder för oUka kategorier av ungdomar, beroende päutbildningsbakgrund. Behovet av högre specialkurser och andrapäbyggnadsutbildningar är således ohka för ungdomar som har en yrkesutbildning,ungdomar som har en högskoleförberedande utbildning och ungdomar som haravbrutit en utbildning i gymnasieskolan. Fördem som genomgått en yrkesinriktad utbildning finns ett behov av kurserinriktade mot en specialisering eller vidareutbildning inom det yrkeutbildningen syftar till. Ett exempel är en industrielektrisk kurs som enpåbyggnad för dem som genomgått tvåårig el-teleteknisk linje. I vissa fall kan ungdomarbehöva bredda sin kompetens för att bli mer användbara pä arbetsmarknaden. Såborde t. ex. en teleteknisk kompletteringskurs (elektronik) ge dem som gått entvåårig verkstadsteknisk linje bättre möjlighet till inträde påarbetsmarknaden. Vidareborde en allmän orientering om datateknik, programmering etc. kunna vara enlämplig komplettering oavsett tidigare yrkesutbildning. Förungdomar som har en teoretisk utbildning är behovet delvis annorlunda. De somstuderat på de studieförberedande linjerna i gymnasieskolan får vanligen sinyrkesutbildning i högskolan. I ett läge dä stora ungdomskullar nårhögskoleålder kan mänga, trots de extra satsningar som statsmakterna gjort,inte efter gymnasieskolan fä en möjlighet till högskoleutbildning. Ungdomari denna grupp bör få möjlighet att skaffa sig en yrkesutbildning igymnasieskolan. Den bör då kunna ges i form av en högre specialkurs pä ca ettär som ger i stort sett samma kompetens som en tvåårig yrkesinriktad linje igymnasieskolan. Jag räknar med att de flesta torde vara intresserade av attbygga på sin teoretiska utbildning med en yrkesinriktning inom samma ämnesområde,exempelvis affärs- och förvaltningskommunikation eller hotell- ochrestaurangadministration för elever från de ekonomiska linjerna, datateknik,energi- eller miljövårdsteknik för elever frän den naturvetenskapliga linjen,programmering eller informationsteknik för elever frän den humanistiska,samhällsvetenskapliga eller sociala linjen. Genomgåendeför sådana högre specialkurser bör enligt min mening vara att de blirattraktiva från näringslivets synpunkt och därmed lättare leder till anställning.Därför är det nödvändigt att utveckla kurserna i nära samverkan med bådearbetsgivare och fackliga organisationer. Dessutom kan behoven variera mellanolika regioner och kommuner. Jag kan även tänka mig att en påbyggnadsutbildning"skräddarsys" för ett visst företag pä en ort. Dentredje kategorin ungdomar, som jag nämnde inledningsvis, är de som börjat på enutbildning i gymnasieskolan men efter olika avbrutit denna. Enligt enSÖ-undersökning var det 1978 av en intagningskull som avbröt sinagymnasieskolestudier. För innevarande läsår rapporteras ungefär sammautveckling i , där det togs in 10505 elever iårskurs 1 av gymnasieskolan. Jag har erfarit att nu över 1000 av dessa haravbmtit sina studier. Avbrotten är ojämnt fördelade. De teoretiska linjerna harfärre studieavbrott än mänga av de yrkesinriktade linjerna. Ävenför de ungdomar som avbmflt sina studier bör lämpliga special- Prop.1982/83:150 4 kurserkonstmeras eller, där sådana redan finns, erbjudas i större utsträck-. ning.Kurserna kan i princip ha samma påbyggnadskaraktär som jag skisserat.Lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser (La-kurser) bör också kunnaanordnas i detta syfte. Jag vill här även se komvux med dess utbud av kurser somett realistiskt alternativ. Jag återkommer i det följande till detta. Vadjag nu beskrivit är något som i ett reguljärt utvecklingsarbete rörande bl. a.läroplaner normalt tar relativt läng tid. Arbetsmarknadsläget kräver dockextraordinära åtgärder som kan ge effekt mycket snabbt. SÖ bör därför få ettsärskilt uppdrag att i samverkan med länsskolnämnder, kommuner ochnäringslivsföreträdare verka för att högre specialkurser och andrapåbyggnadsutbildningar med den inriktning som här redovisats kommertill stånd. Det bör ankomma på regeringen att avgöra i vad mån särskilda reglerom beslutsordning m.m. kan behövas för dessa kurser. Jag finner det därvidnaturligt att de erfarenheter när det gäller utveckling av högre specialkursersom redan finns i , och tas tillvara och sprids.