prop · G603150 · 1982-12-31 00:00:00 — Möjligheterna attåstadkomma en sådan förstärkning av den interna efterfrågan kommer sannoliktatt vara beroende av hur framgångsrik inflationsbekämpningen kommer att bli.Om det inte visar sig möjligt att dämpa inflationen avsevärt, kan en merrestriktiv ekonomisk politik framtvingas, vilken skulle försämra möjligheternaför en produktionsuppgäng i näringslivet. Sammanfattningsvis tydertreärskalkylerna pä att en väsentlig förbättring är möjlig avden strukturella situationen i den svenska ekonomin. De kostnadsmässigaförutsättningarna för en låg infla-fionstakt torde kunna uppnås genom låganominella löneökningar och begränsade avgiftshöjningar. Bytesbalansen tordekunna förbättras avsevärt och en kraftig försämring av budgetsaldot skullekunna undvikas. Industriproduktionen skulle kunna öka avsevärt ochsysselsättningsläget förbättras. Avslutningsvis böremellertid ånyo påpekas att treårskalkylema görs med nya och delvis oprövademetoder. Detta i kombination med de osäkerheter som vidlåder de strategiskaantaganden pä vilka kalkylerna bygger, gör att deras resultat bör tolkas medförsiktighet. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.2 54 1 Inledning....................................................................... 2 2 Metod............................................................................ ..... 3 3 Utgångsläge ochalternativ ............. 4 4 Deninternationella bakgrunden................................... 8 5 Priser ochlöner .......................................................... 12 6 Utrikeshandeln.............................................................. ... 16 7 Hushållssektorn........................................................... ... 24 8 Investeringar................................................................ 28 9 Offentligsektor............................................................. ... 36 10 Produktion ochsysselsättning...................................... ... 43 11 Känslighetsanalys ...................................................... 51 12 Avslutning..................................................................... 52 1 Nyckeldata förden internationella uvecklingen 1984 och 1985 ... 11 2 Prisutvecklingenför vissa komponenter i försörjningsbalansen 1970-1985 16 3 Export 1984 och1985 ...................... "....................... 18 4 Import 1984 och1985.................................................. 21 5 Bytesbalans1983-1985................................................ 22 6 Hushållensdisponibla inkomster ............. 25 7 Privatkonsumtion 1983- 1985 ..................................... 27 8 Investeringar1984-1985.............................................. 35 9 Statensinkomster och utgifter ................... 37 10 Socialförsäkringensinkomster och utgifter 1983- 1985 39 11 Kommunernasinkomster och utgifter ........ 42 12 Försörjningsbalans1982-1985 .................................. .. 44 13 Produktion persektor 1984 och 1985 ......................... .. 45 14 Sysselsättningi timmar per sektor 1984 och 1985 .... 48 15 Sysselsättningi antal personer per sektor 1984 och 1985 49 1 Timlönensutveckling .................................. 12 2 Nettoimport avråolja och petroleumprodukter som andel av BNP 1974-1985 20 3 Industriinvesteringar1970-1985.................................... 30 4 Lagerkvot inomindustrin 1972-1985.............................. 35 5 Skatter ochavgifter som andel av BNP 1970-1985........ 43 6 Relativaarbetskraftstal ................................ 47 Långtidsbudget för perioden /84-1987/88 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 1 Långtidsbudgetför perioden /84-1987/88 Sammanfattning.............................................. ... 5 1 Inledning....................................................... 21 I.I Inriktning och syfte .................................. 21 1.2Läsanvisningar ........................................ .. 23 2 Samhällsekonomiskbakgmnd ............................ 24 2.1 Inledning ............................................... .. 24 2.2 ekonomi under år1983 ................. 25 2.3 Den internationellautvecklingen ................ .. 26 2.4 ekonomi under denärmaste åren .... 27 3 Befolkningsutvecklingenoch den offentliga sektorn 29 3.1 Inledning ................................................ 29 3.2 i ett internationelltperspektiv .......... 30 3.3 Utveckhngen i till är2025 ............... 31 3.4 Summering ............................................. 34 4 Beräkningsmetoden ........................................ .. 35 4.1 Antaganden............................................... 35 4.2 Beräkningsteknik ....................................... 36 5 Statsinkomsterna............................................ .. 38 5.1 Inledning ............................................... 38 5.2 Inkomstskatten ......................................... .. 38 5.3 Lagstadgade socialavgifter .......................... 40 5.4 Indirekta skatter........................................ 42 5.5 Resultat av beräkningarna överstatsbudgetens inkomster 44 6 Statsutgiftema ............................................. 46 6.1 Sammanfattning avstatsutgiftemas utveckling 47 6.2 Automatiken i statsutgifterna .................... .. 50 6.3 Statsutgifternas uppdelning pärealekonomiska kategorier . 7 Statensbudgetsaldo......................................... 64 7.1 Statens budgetsaldo ochfinansiella sparande . 7.2 Effekter på budgetutvecklingenav andra fömtsättningar ... 65 8 Budgeten i verksamhetstermer ........................... 68 9 Statsskuld ochstatsskuldräntor ....................... 73 9.1 Statsskuldens utveckling t. o.m. 9.2 Statsskuldens placering ............................ .. 74 9.3 Statsskuldens tillväxtbudgetåren 1983/84-1987/88 77 9.4 Statsskuldens kostnader ............................. 78 9.5 Avslutning ................................................ 83 10 Utgifteroch inkomster inom den offentliga sektorn ..... 83 10.1 Socialförsäkringssektorn............................... 84 10.2 Inkomster, utgifter ochfinansiellt sparande i staten och socialförsäkringssektorn 89 10.3 Kommunsektorn ....................................... 91 11 Utvecklingenav hushållsinkomstema ................... 92 1 1982/83.1 saml. Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 2 1 Statsutgifternasutveckling fördelade pä realekonomiska kategorier 12 2 Statensinkomster, utgifter och finansiella sparande budgetåren 1983/84-1987/88 14 3 Statens ochsocialförsäkringssektorns inkomster, utgifter och finansiella sparandebudgetåren 1983/84-1987/88 17 4 Andel avbefolkningen i olika åldersgrupper.................. 31 5 Förändring ibefolkningsstrukturen 33 6 Jämförelse avdebiterade och kassamässigt influtna avgifter för folkpension, barnomsorg ochvuxenutbildning 41 7 Lagstadgadesocialavgifter ........................................ 42 8 Totalastatsinkomster ................................................. 44 9 Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomstsida budgetåren 1983/84-1987/88 46 10 Utgiftsutvecklingeni oförändrad pris- och lönenivå (exkl. statsskuldräntor) 48 11 Utgiftsutvecklingeni löpande priser (exkl. statsskuldräntor) .... 49 12 Totalastatsutgifter ..................................................... 50 13 Utgiftsstyrandefaktorer i statsbudgeten och vissa delar av socialförsäkringssektorn,ändamälsklassificerat /84 ... 54 14 Konsumtionsutgifternasutveckling ............................. 57 15 Investeringar .............................................................. 58 16 Transfereringarnasutveckling ................................... 59 17 Transfereringartill hushåll ......................................... 60 18 Transfereringartill kommunsektorn ........................... 61 19 Statsskuldräntornai löpande priser ........................... 62 20 Finansiellatransaktioner ............................................ 63 21 Totalastatsutgifter ..................................................... 63 22 Budgetsaldo ochfinansiellt sparande budgetåren 1977/78-1987/88 64 23 Budgetsaldotsutveckling i de senaste långtidsbudgetarna 65 24 Statsbudgetensinkomster och utgifter fördelat på verksamhetsgrenar 72 25 Statsskuldensplacering fördelat på läneinstmment och låntagare 74 26 Statsskuldensplacering ulfimo 1970, 1976 och 1982 . 27 Statsskuldenfördelad efter räntevillkor ...................... ... 76 28 Statsskuldensfördelning ............................................ ... 76 29 Bytesbalans ochvalutautflöden .................................. ... 77 30 Ränteutgifterpä statsskulden .................................... ... 79 31 AP-fondensutveckling budgetåren 1983/84-1987/88 ... 89 32 Statens ochsocialförsäkringssektorns inkomster, utgifter och finansiella sparandebudgetåren 1983/84-1987/88 ...................................................................................... 90 1 Folkmängdens utveckling fördelat pä äldersgmpper frånår 1960 till är 2025 .................................................................. 32 2 Statsskulden iprocent av BNP ......... ... 74 3 Realränta påinhemska län .......................................... 81 4 Realränta påutländska län ....................................... .. 82 5 ATP-systemetsavgiftsinkomster och kostnader för pensionsutbetalningar 88 Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 3 I Internationellt utvecklingssamarbete och övriginternationell II Totalförsvar .......................................................... 98 III Rätts- och polisväsende ....................................... . 101 IV Folkpensioner,sjukförsäkring, m. m....................... . 103 V Stöd till barnfamiljer................................................ . 106 VI Hälso-, sjuk- och socialvård ................................. 109 VII Utbildning och forskning ...................................... . 111 VIII Arbetsmarknads- och regionalpolitik..................... . 116 IX Kommunikationer ................................................... 122 X Näringspolifik ........................................................ 124 XI Energiförsörjning ................................................ . 129 XII Bostadspolitik ...................................................... 131 XIII Skatteutjämningsbidrag till denkommunala sektorn 135 XIV Övrigt .................................................................. . 138 1 Internationelltutveckhngssamarbete och övrig internationell samverkan 96 2 Totalförsvar ................................................................ . 98 3 Totalförsvaretsandel av statsutgifterna .................... 98 4 Rätts- ochpolisväsende ............................................. . 101 5 Folkpensioner,sjukförsäkring, m.m............................... . 104 6 Utgiftsutvecklingför pensionerna .............................. 105 7 Stöd tillbarnfamiljer .................................................... 107 8 Hälso-, sjuk-och socialvård ....................................... 109 9 Utbildning ochforskning ............................................. 111 10 Bidrag filldriften av grundskolor ................................ 113 11 Arbetsmarknads-och regionalpolitik ........................... . 116 12 Kommunikationer ....................................................... . 123 13 Näringspolitik ............................................................ 125 14 Energiförsörjning ...................................................... 129 15 Bostadspolifik ............................................................ . 132 16 Skatteutjämningsbidrag ............................................ . 135 17 Övrigt ........................................................................ 138 1 Militäraförsvaret ....................................................... 100 2 Antalet nyintagningar på kriminalvårdsanstalter 102 3 Utgiftsstyrandefaktorer inom ändamälsgruppen Utbildning och forskning /84 112 4 Antal personeri vissa sysselsättningsskapande åtgärder för handikappade och yrkesinriktadrehabilitering 1982-1988 (januari) ... 121 5 Fördelningen avstörre statliga investeringsinsatser inom ändamålsgruppen Kommunikationer /84 ...................................................................... . 124 6 Beräknadutveckling av statens utgifter för de statsstödda exportkrediterna 126 7 Stathgainsatser i krisdrabbade företag och branscher 127 1982/83:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 4 8 Investeringsutgifter förstatens vattenfallsverk ... 130 9 Utgifter för statliga lån tillbostadsbyggande 10 Kostnader för räntebidrag underlängtidsbudgetperioden vid olika räntenivå och byggvolym 133 11 Utnyttjandet av rörligakrediter ........................ 141 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 1983/84-1987/88 Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga de statsfinansiella konsekvenserna pä fem ärs sikt avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. I långtidsbudgeten görs inga försökatt fömtse vilka beslut avseende budgetens inkomster och utgifter somstatsmaktema kan komma att fatta . Långtidsbudgeten är såledesvarken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för den mestsannolika utvecklingen. Avsikten med långtidsbudgeten är huvudsakligen attredovisa vilken budgetutveckling som blir följden om inte några nya utgiftsåtagandengörs och om skatte- och avgiftsreglerna inte ändras. Iårets långtidsbudget ägnas särskilt utrymme åt att redovisa de faktorer som äravgörande för automatiken i statsutgifterna. Långtidsbudgeten redovisar ocksåkalkyler över utvecklingen av vissa fonder inom socialförsäkringssektorn ochen konsolidering görs med statsbudgeten i syfte att studera det finansiellasparandets utveckling. För att ge en så fullständig bild som möjligt redovisasi resp. ändamålsgmpp även vissa utgifter utanför statsbudgeten. Ilångtidsbudgeten redogörs vidare för utvecklingen i kommunsektorn och för vilkacentrala utvecklingstendenser som kan skönjas för denna sektor samt de sambandsom råder med statsfinanserna. Befolkningsutvecklingenoch befolkningens sammansättning har en central roll för utvecklingen av deoffentliga utgifterna. I långtidsbudgeten analyseras befolkningsutvecklingeninte bara för den närmaste femårsperioden, utan i ett betydligt längreperspekfiv. Iårets långtidsbudget görs ett försök att bryta upp budgetens utgifter ochinkomster i verksamhetstermer. Syftet med denna uppdelning är bl. a. att bättreillustrera hur det statliga budgetsaldot byggs upp från skilda aktivitetersåsom rörelsedrivande verksamhet, långivning etc. Dessutom ägnas stort utrymmeät utvecklingen av statsskulden och statsskuldräntorna. Härvid diskuteras bl.a. frågor som placeringen av den växande statsskulden, statsskuldräntornasreala utveckling samt effekter av höga nominella statsskuldräntor. Vidareredovisas hur olika hushållstypers disponibla inkomster beräknas utvecklasunder långtidsbudgetperioden. Ifråga om statsinkomsterna gmndas beräkningarna i allt väsentligt på oförändradeskatteregler och avgiftssatser i den mån förändringar inte beslutats elleraviserats. Med hänsyn till den stora betydelse som antagandena rörande vissaskatteuttag har görs särskilda redovisningar härom. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 6 Dettagäller främst finansieringen av skatteomläggningen samt energiskatteuttaget. Påutgiftssidan omfattar långtidsbudgeten en kalkyl över de resurser som krävs föratt verksamheten skall kunna bedrivas i enlighet med de beslut somstatsmakterna redan har fattat och de åtaganden som gjorts för framtiden.Däremot har inte några nya åtaganden lagts in i beräkningen. Långtidsbudgetensutveckling är givetvis beroende av de antaganden som ligger till grund förberäkningarna och påverkas i hög grad av förändringar i grundläggandeantaganden rörande priser, löner och räntor. I ett särskilt avsnitt redovisasoch diskuteras de schablonartade antaganden på vilka beräkningarna grundas. Föratt belysa känsligheten i beräkningarna redovisas även effekter av vissaändrade antaganden. Härigenom blir det möjligt att kvalitativt få enuppfattning om vad alternativa samhällsekonomiska förlopp får för inverkan päbudgetutvecklingen. Långtidsbudgetenssyfte är vidare att illustrera den statsfinansiella utvecklingen på olikadelområden inom den statliga budgeten. a. detta skäl redovisas i beräkningarnauppgifter om vad alternativa antaganden innebär för olika områden. Detta gällersåväl vissa inkomstslag som gmpper av statsutgifter. Långtidsbudgetenbehandlar i första hand statsbudgetens inkomster och utgifter. Som underlag fören bedömning av utvecklingen av de verksamheter som direkt styrs genomstatliga beslut ger statsbudgeten emellertid en ofullständig bild. Iredovisningen av statsutgifternas fördelning pä olika ändamål (se appendix) hardärför inkluderats beskrivningar av gällande skatteregler för vissa avdrag m.m., som påverkar budgetsaldot på likartat sätt som inkomstöverföringar påbudgetens utgiftssida. Vidare redovisas vissa andra verksamheter som statenreglerar, men som varken redovisas på statsbudgetens inkomst- eller utgiftssida s. k. utombudgetära utgifter. Häri ingär fömtom bl. a. skatteutgifter (olikaavdrag m. även kreditgarantier och offentliga fonder utanförstatsbudgeten. Dessutom beskrivs effekter av utgifter för vissa ändamål påstatsbudgetens inkomstsida. I syfte att ge en mer allsidig bild av den samladeoffenfliga sektorn kompletteras långtidsbudgeten med ett avsnitt innehållandeen beräkning av utvecklingen totalt sett för staten och de mest betydelsefullaav de försäkringssystem som utgör den s. k. socialförsäkringssektorn. Särskiltutvecklingen av ATP-systemet redovisas. I anslutning härtill belysesutvecklingen inom den kommunala sektorn. Långtidsbudgetensgrundmaterial utgörs av underlag som har tagits fram i första hand inomregeringskansliet. De slutliga bedömningarna och utarbetandet av självalångtidsbudgeten har skett inom . Långtidsbudgetenomfattar budgetåren 1983/84-1987/88. För /84 baseras kalkylernapå de utgifts- och inkomstberäkningar som redovisas revideradefinansplan. För perioden därefter utgörs 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 7 förutsättningarnaför beräkningarna med vissa justeringar i början av perioden till följd avden aktuella konjunkturbilden - av mycket schematiska antaganden. Som tidigarehar nämnts har därutöver vissa kalkyler gjorts av effekterna av alternativaantaganden. Sammantagetutgör längfidsbudgeten ett material som kan tjäna som underlag för övervägandenom budgetpolitikens inriktning och utformning såväl för nästkommande budgetårsom på något . Ilångtidsbudgeten behandlas i första hand statsinkomsternas, statsutgifternasoch budgetsaldots utveckling under vissa av långtidsbudgettekniken bestämdafömtsättningar. Dessutom berörs utvecklingen inom den övriga offentligasektorn. Även om intresset i långtidsbudgeten koncentreras till statsbudgetenär det vikfigt att beakta de kopplingar som finns såväl till andra delar av denoffentliga sektorn som till samhällsekonomin i dess helhet. Dessa samband harstärkts i takt med den snabba ökningen i statsbudgetens omfattning.Statsbudgeten har en mycket betydande och växande påverkan påinkomstfördelning, produktionsförhållanden, bytesbalans, sysselsättning m.m.Samtidigt är statsbudgetens utveckling i allt högre grad avhängig förhållandenai samhällsekonomin i övrigt. Densamhällsekonomiska utveckling som tecknas för den framförliggande perioden harhuvudsakligen baserats på den reviderade nationalbudgeten (RNB) i fråga omutvecklingen under det närmaste året. därefter utgör desamhällsekonomiska kalkyler , som presenteras i en särskildbilaga till kompletteringsproposifionen, en allmän bakgrund tilllångtidsbudgeten. Det bör härvid noteras att det inte f. n. föreligger någonaktuell långtidsutredning som kan användas i detta sammanhang. a. dettaskäl har beräkningarna grundats på mycket schablon-artade antaganden. Dessaredovisas i kapitlet Beräkningsmetoden i långtidsbudgeten. För flera av deekonomisk-politiska målen (full sysselsättning, fast penningvärde, balanseradekonomisk tillväxt, jämn fördelning av levnadsstandarden, regional balans ochbalans i utrikesbetalningama) kännetecknas den svenska ekonomin av betydandeobalanser. Att häva dessa obalanser kommer att ta , vilket understrykervikten av att den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ses i ettlångsiktigt perspektiv. I det följande. belyses vissa centrala utvecklingsdragi ekonomi som de presenteras i årets kompletteringsproposition. Dessakan vara av intresse för bedömningen av det siffermaterial som läggs fram iårets långtidsbudget. Förår 1983 tecknas i den reviderade nationalbudgeten en bild av den svenskaekonomin som innehåller en del mer positiva drag än vad som noterats imotsvarande prognoser . Dessa förbättringar är enligt denreviderade nationalbudgeten att hänföra till devalve- Prop.1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 8 ringenoch andra ekonomisk-politiska åtgärder i kombination med en återhållsamlöneutveckling och en fömtsedd förbättring i den intemationella konjunkturen.De mera djupgående stmkturella obalansema kvarstår däremot under år 1983enligt nationalbudgeten. Utvecklingenpå världsmarknaden har naturligtvis stor betydelse för den i hög gradutlandsberoende svenska ekonomin. I de inom utfördasamhällsekonomiska kalkylerna har skisserats två olika aheraafiv för denintemationella utvecklingen efter är 1983. Det första innebär en fortsattkonjunkturäterhämtning under åren 1984 och 1985.1 det andra alternativetfömtsatts att den nu skymtande konjunktumppgången bryts redan under innevarandeår och att kommer att kännetecknas av en stagnerande produktioni industriländerna. Osäkerheten om vilket scenario som är mest sannolikt ärmycket stor. Därför har beräkningama inte knutits till något av dessaalternativ avseende den intemationella utvecklingen. I stället används ettscenario som har karaktären av ett medelaltemativ och innebär enförhållandevis långsam konjunkturåterhämtning. Utvecklingenav den svenska ekonomin belyses i nämnda kalkyler, vilkasperspektiv här har utsträckts till att gälla hela långtidsbudgetperioden, I kalkylernaillustreras utvecklingen i olika alternativ, vilka skiljer sig ät i pris- ochlöneökningstakter. Med höjda relativpriser och krympande marknadsandelar blirden totala produktionsutvecklingen mycket svag och det blir svårt att undvikaen ytterligare försämring av sysselsättningsläget. Vid lägre inflation blirfömtsättningarna för att höja den reala konsumtionen störte och produkfionenökar snabbare med åtföljande stimulans på investeringama och en successivförbättring av arbetsmarknadsläget. Någonbedömning av vilken av de angivna utvecklingsvägarna som ter sig mest sannolikhar inte gjorts inom ramen för långtidsbudgeten. Vid utarbetandet avlångtidsbudgeten behövs emellertid en rad förutsättningar om t. ex. löne- ochprisutveckling, ekonomisk fillväxt, utrikeshandel, privat konsumfion m. m. Idenna långtidsbudget har metoden varit att utgå från mycket schematiskaantaganden. Detbör dock noteras att tekniken för de samhällsekonomiska kalkylerna inteöverensstämmer med långtidsbudgettekniken. De beräkningsresultat som erhålls ilångtidsbudgeten kan inte stämmas av mot antaganden på det sätt som sker i destatliga långtidsutredningarna i ett totalt samhällsekonomiskt perspekfiv. Mycketschematiska antaganden om den ekonomiska utvecklingen underlättar ocksågenomförande av olika känslighetsanalyser där alternativa antaganden kan förasin i bilden. Långfidsbudgetberäkningama har kompletterats med sådanakänslighetsanalyser. Härigenom vidgas möjligheterna att vid överväganden kringden ekonomiska politikens utformning använda långtidsbudgeten som ett av fleraunderlag. 1982/83:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 9 Åretslångtidsbudget inleds med en redovisning av befolkningsutvecklingen. Denna ärav stor betydelse för utvecklingen av de offenfliga utgifterna. Det är inteminst viktigt i tider som kännetecknas av resursknapphet attinformationsunderlaget i dessa hänseenden lyfts fram. Det är därvid ocksåintressant att sträcka ut perspekUvet bortom långtidsbudgetperioden. Aktuellabefolkningsprognoser visar på en trendutveckling som får konsekvenser för denoffentliga sektom på .