prop · G603120 · 1982-12-31 00:00:00 — Ennedläggning av verksamheten vid i fåremellertid allvarliga samhällsekonomiska och sociala verkningar. Chefen förindustridepartementet har därför lagt fram förslag om särskildaåtgärder för . Chefenför industridepartementet har redogjort för förhållandena vidforskningsstiftelsen , den s. k. Forskningsgruvan i delar hans uppfattning att verksamheten vid Forskningsgruvan bör fortgååtminstone så länge att den hittillsvarande verksamheten kan utvärderas. Därförbör ges ekonomiska resurser att fullfölja sin del av avtaletmed Forskningsgruvan om att köpa järnmalm. Enligt min bedömning erfordras ettbelopp av 50 milj. kr. Jag förordar att regeringen föreslårriksdagen att till anvisa ett belopp av 50 milj. kr. för köp av malm frånForskningsgruvan. Medlen bör anvisas på tilläggsbudget 111 för innevarandebudgetår. Närdet gäller den i utvecklingsplanen aktualiserade frågan om ett apatit-verk iMalmberget kan konstateras att stor osäkerhet råder beträffande projektetsmöjligheter att i sin nuvarande utformning bli lönsamt. Vidare erhålls endasten med hänsyn fill storieken av investeringsbeloppet relativt begränsadsysselsättningseffekt. Jag har därför kommit till slutsatsen att det inte finnsskäl att förorda statliga medel för en sådan investering. Jagnämnde inledningsvis att utvecklingsplanen innehåller förslag om att basindustriernai skall tilldelas medel för att möjliggöra nedskrivning avanläggningstillgångar. Jag nämnde också att detta för del medförpraktiska problem som blir svåra att övervinna. Ett bakomliggande syfte medförslaget om nedskrivning är att förutsättningar skulle skapas för att merförutsättningslöst pröva framtida investeringsprojekt. Detta syfte kan istället bättre uppnås genom att medel ställs till förfogande förinvesteringar i . Jag har under hand medledningen för diskuterat investeringsprojekt för att stärkaindustristrukturen i och därmed förbättra sysselsättningssituationeni länet. Därutöver har det kommit in skrivelser från de fackligaorganisationerna vid m.fl. SSABhar presenterat förslag till investeringar som tillsammans harkostnadsberäknats till 200 milj. kr. Förutom den direkta sysselsättningseffektensom uppstår i till följd av investeringarna uppkommer en Prop.1982/83:120 30 indirekt effekt eftersom stora beställningar kan läggas uttill länets verkstadsindustri. föreslår investeringar inommetallurgidivisionen i som syftar till att befästa Luleås ställning som malmmetallurgisktcentrum. Investeringarna beräknas medföra bättre energihushållning samt tatillvara fördelarna hos malmmetallurgin och stränggjutningstekniken. Projektenantas leda till att kvalitetsutvecklingen kan inriktas mot att tillgodose högakrav på materialegenskaper, hög renhet och analysjämnhet. Därigenom kan kravenfrån de mest krävande kunderna tillgodoses. Projekt inom andra enheter i Luleåsyftar till att ta tillvara möjligheterna till vidareförädling avstålprodukterna. Dessutom föreslås projekt som möjliggör satsningar på utbytes-och miljöförbättringar. Med hänsyn till sysselsättningssituationen i Norrbottenanser jag att ett belopp av 200 milj. kr. bör ställas till förfogande. När detgäller den form i vilken medlen bör ställas till förfogande vill jagerinra om att till ägs av samt att - enligt gällande konsortialavtalom - har rätt att få sina aktier i inlöstaav staten för 875 milj. kr. Skulle välja att efter denna tidpunktstanna kvar som delägare i gäller vissa andra inlösenregler som bl.a.innebär att under vissa i avtalet angivna förutsättningar inlösen kan komma attske till det matematiska värdet, dock att från detta värde på visst sätt skall frånräknasstatliga rekonstruktionslån. De nämnda avtalen finns i bilaga 4 till prop.1977/78:87 och i bilaga 3 till prop. 1981/82:56. Med hänsyn tillinlösenreglerna och till att det nu är fråga om en ensidig statlig satsning börmedlen ställas till förfogande som ett rekonstruktionslån. Villkoren för lånet bör i huvudsak vara desamma som fördet rekonstruktionslån som lämnades vid bildande. Den närmare utformningenav villkoren bör regeringen besluta om med hänsyn till den utveckling somdärefter skett. Jag förordar således att 200 milj. kr. anvisas för dettaändamål. Enligt min mening bör en utgångspunkt för de fortsattaövervägandena vara att skall tillföras ytterligare medel för verksamheteni . Med hänsyn till ortens regionalpolitiska betydelse är min preliminärabedömning att ett belopp av storleksordningen 400 milj. kr. kan erfordras fören förstärkning. Jag avser att senare föreslå regeringen att förelägga riksdagenförslag i denna fråga. Enligt minuppfattning är det angeläget att vi i , bl.a. av beredskapsskäl,bibehåller en tillverkning av järnvägsräls. Enda tillverkaren av järnvägsräls iSverige är . 1 den strukturplan som fastlades av år1978 angavs att produktion av grova och medelgrova profiler skullekoncentreras till . Vidare slogs fast att rälsverket i Domnarvet på siktborde läggas ned och tillverkningen av räls överföras till , något somännu inte genomförts. 1982/83:120 31 FrånSSAB har jag inhämtat följande. slutsats nu är attav strukturella skäl bör rälstillverkning förläggas till , dvs. räls börvara en av produkterna i ett modernt verk snarare än den enda produkten i ettäldre verk. uppger att en förutsättning för fortsatt produktion av rälsinom är att det långsiktiga samarbetet med SJ och NSB kanbibehållas. För investeringar om ca 15 milj. kr. kan dockrälsproduktion bibehållas i Domnarvet . uppger vidareatt nödvändiga investeringar för rälsproduktion i har en längre återbetalningstidän vad som är möjligt att acceptera med hänsyn till lönsamhetskrav ochfinansiella situation. har framfört att kostnaderna för att överförarälsproduktion till inkl. nödvändiga investeringar beräknas till ca 180milj. exkl. räntor , penningvärde.Rälsproduktion i förutsätter att statsmakterna ställer särskilda medeltill koncernens förfogande. Jag anser att det ärangeläget att strukturplanen fullföljs vad gäller lokalisering avtillverkningen av järnvägsräls. För dagen saknas dock underlag för att taställning till bl.a. formerna för statlig medelstilldelning för fiyttning avrälstillverkningen till . Jag har vidare i det föregående föreslagit att200 milj. kr. anvisas för omedelbara investeringar i . Det är enligt minmening angeläget att ha en jämn investeringsvolym. När den nämnda förstaetappen av investeringarna går mot sitt slut, bör den därför följas avinvesteringen för rälstillverkningen. bör redovisa ett underlag förflyttningen mot denna bakgrund. Jag avser att därefter föreslå regeringen attförelägga förslag i denna fråga. StatsföretagAB har i skrivelse överlämnat en handlingsplan förverksamheten i Regioninvest i . Jagavser att återkomma med förslag till regeringen om kapitaltillskotttill Regioninvest. ASSIhar beslutat att genomföra en investering vid massa- och pappersbruket i Karisborg.Investeringen avser ändrad energitillförsel genom övergång till fasta bränslenoch bättre utnyttjande av udda råvaror. Sysselsättningseffekten är positiv.Denna ligger främst på skogsarbetarsidan och kan röra sig om 90 årsarbetare. Investeringenberäknas kosta ca 57 milj. kr. och kommer att finansieras med hjälp ävsedvanliga lokaliseringsstöd och Prop.1982/83:120 32 av , bl. a. inom ramen för det kapitaltillskott somredan föreslagits av regeringen. Inom utreds därutöver ett investeringsprojekt somavser viss kapäcitetsutbyggnad vid bruk. har sökt tillstånd förutbyggnaden enligt 136a§ byggnadslagen. Koncessionsbehandlingen har inteavslutats . Bl.a. återstår att närmare studera råvarusituationen inomområdet. Under förutsättning att nödvändiga tillstånd meddelas utgår jagfrån att investeringen skall kunna finansieras med hjälp av tillgängligaregionalpolitiska stödformer. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. till för nedskrivning av tUlgångar på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av , 2. till för förlängd uppsägningstid på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av , 3. till jör sysselsättnings-åtgärder m.m. ifråga omövertalig personat på filläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1982/83 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 340000000kr., 4. till för inköp av malm från forskningsgruvan i tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 under Qortondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 5. till Lån titt förrekonstruktionsändamål på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /83 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 200000000 milj. kr. (Belopp i milj. 1982/83:120 34 Den kraftiga neddragningen av järnmalmsproduktionen inom Luossavaara-KiirunavaaraAktiebolag () har föranlett allvarliga sysselsättningsproblem imalmfältskommunerna. Inom har ca 260 kollektivanställda sagts upp den 1december 1982 och ytterligare uppsägningar av ett 50-tal tjänstemän haraviserats till . I syfte att skapa bättre förutsättningarför uppsagda arbetstagare att få nya arbeten eller utbildning har ochstaten denna dag träffat följande avtal. 1 § LKABförbinder sig att ge de arbetstagare - ca 320 personer - som sagts upp ellerkommer att sägas upp -enmed förlängd uppsägningstid utöver vad som enligt lag eller avtalskulle gälla för varje arbetstagare. De sålunda uppsagda arbetstagarna skallingå i en särskild arbetsstyrka, vilken så långt möjligt skall sysselsättas iutbildning eller andra aktiviteter som förbättrar de uppsagda arbetstagarnasmöjligheter att få ny anställning hos annan arbetsgivare än . Den särskildaarbetsstyrkan skall vara skild från järnmalmsrörelsen, dock att hinder inteskall föreligga mot att arbetstagare inom den särskilda arbetsstyrkan gesmöjlighet till praktik inom järnmalmsrörelsen i den mån det erfordras för deti föregående mening angivna syftet. De uppsagda arbetstagarna skall behålla sinföreträdesrätt till åter-anställning inom . 2 § Arbetstagarnainom den särskilda arbetsstyrkan skall under den förlängda uppsägningsperiodenvara berättigade till ledighet med bibehållna löneförmåner för erforderligabesök hos arbetsförmedlingen samt för erforderliga kontakter med de s.k. AMI-lagsom avses finnas tillgängliga i och . 3 § Arbetstagareinom den särskilda arbetsstyrkan som slutar sin anställning hos föreutgången av den förlängda uppsägningstiden för att övergå till annanarbetsgivare eller egen förvärvsverksamhet skall ändå ha rätt till bibehållnalöneförmåner intill utgången av den förlängda uppsägningstiden. För dearbetstagare inom den särskilda arbetsstyrkan som deltar i arbetsmarknadsutbildning skall utgemellanskillnaden mellan bibehållen lön och utbildningsbidrag. 4 § Staten förpliktar sig att för de åtaganden som angesi 1-3 §§ ersätta med ett belopp av . Betalning skall ske efter det att avtalet i enlighet med 6 § slutligt godkänts. 1982/83:120 35 5 § Tvist rörande detta avtal,dess innehåll, tillkomst, giltighet eller tillämpning, så ock annan tvist hänflytandeur rättsförhållandet mellan parterna på grund av avtalet får inte hänskjutas tilldomstol utan skall avgöras av skiljemän enligt lag. 6 § Regeringen kommer - underförutsättning att fattar de beslut som behövs härför att slutligtgodkänna detta avtal. Dettaavtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt.