prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Bl.a. infördesförsämrade regler för värdesäkringen av pensioner och andra basbeloppsanknutnaförmåner . Vidare beslöts att karensdagar och sänktakompensationsnivåer skulle införas i sjukförsäkringen . Dessaförsämringar av det sociala trygghetssystemet har upphävts genom att riksdagennyligen har antagit förslagen i regeringens proposition om upphävande av beslutom karensdagar, m.m. Därmed kommer de tidigarebeslutade försämringarna inom sjukförsäkringen inte attgenomföras, utan de fidigare ersättningsreglerna kvarstår oförändrade. Vidarekommer värdesäkringen av pensioner och andra förmåner att återknytas fillkonsumentprisindex fr.o.m. . Det basbelopp som används vidberäkningen av förmånerna kommer även fortsättningsvis att fastställas attgälla för kalenderår på grundval av Prop.1982/83:100 Bilaga 7 6 prisutvecklingen under föregående år. För att geen viss kompensation för prisökningen görs en extra höjning avpensioner och motsvarande ersättningar . Till det fastställdabasbeloppet för läggs ett tilläggsbelopp på . vid beräkningen avpensionsförmåner och därmed jämförliga ersättningar frånsocialförsäkringssystemet. En ålderspensionär med folkpension och fulltpensionstillskott får därmed en extra pensionshöjning med . för år räknat.TiUsammans med kompensationen för prisökningarna blirpensionshöjningen fr.o.m. för denne pensionär perår. För en förtidspensionär med folkpension och fulltpensionstillskott blir höjningen . De prisförändringar somföljer av devalveringen av den svenska kronan kommer att påverkabasbeloppet och därmed pensioner m.m. En förutsättning för alt devalveringenskall få avsedd effekt är emellertid att oUka grupper inte utverkarkompensation för de prisökningar på importvaror m.m. som devalveringen ledertill. Företrädare för pensionärsorganisationerna har förklarat som sin meningatt pensionärerna vill medverka i saneringen av ekonomi genom att görasamma uppoffringar som andra grupper förutsätts göra, nämligen avstå frånkompensation för den del av prisstegringarna som föranleds av devalveringen.Avsikten är att en arbetsgrupp skall närmare undersöka på vilket sättdevalveringseffekten skall neutraliseras . Förslag om detta ochlagförslag om återgång till konsumentprisindex för beräkning av basbeloppetfr.o.m. kommer all läggas till . Sjukförsäkringen ger rätttill sjukpenning av arbetsinkomsten upp fill 7,5 gånger basbeloppet(. är 1983). Det genomsnittliga antalet sjukdagar per försäkrad hargått ned till beräknat 1982. av sjukfallenvarar men dessa svarar för endasi av sjukpenningkostnaderna. Sjukförsäkringen ersätteräven de kostnader för läkarvård, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård,sjukvårdsbehandling och sjukresor som överstiger de patientavgifter (vanligenhögst .) För de personer som har behov av mycket sjukvårdeller läkemedel finns ett. högkoslnadsskydd, som innebär befrielse frånytterligare kostnader efter 15 läkemedelsinköp eller läkarbesök under entolvmånadersperiod. och därutöver.Den som är får avgiftsfri landvård hos landstingens folktandvård. Drygt 2 miljoner personerhar folkpension, varav 1,4 miljoner har ålderspension och 310 000förfidspension. Antalet folkpensionärer ökar med 16 000 . Omkring hälftenav folkpensionärerna saknar eller har låg ATP. De får då i ställetpensionstillskott. Folkpensionen inkl.pensionstillskott uppgår för till . för en ensamålderspensionär med helt pensionsfillskott, . 1982/83:100 Bilaga 7 7 pensionärspar och för en ensamförtidspensionär. Härtill kommer kommunah bostadstillägg (KBT) somutgår fill 680 000 pensionärer i samtliga kommuner. Över 1 miljon ålders- ochförtidspensionärer har även allmän tilläggspension (ATP). AntaletATP-pensionärer ökar med närmare 65 000. ATP utgår av denpensionsgrundande inkomsten, som räknas på medeltalet av de 15 bästainkomståren. ATP betalas helt med avgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Förvärvsarbetande som ärmellan 60 och och vill minska sin arbetstid kan få delpension som dåläcker av inkomstbortfallet. Arbetsskadeförsäkringenomfattar alla arbetstagare, uppdragstagare och egenföretagare och ger i principfull ersätlning för inkomstbortfall i samband med skada i arbetet: Försäkringenfinansieras helt genom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar encentral plats i samhällets service till barnfamiljerna. Barnomsorgen är fillför barnens skull. Den skall stödja föräldrarna i uppgiften att förberedabarnen för skolan och ett vuxenliv i gemenskap och solidaritet. Barnomsorgengör det också möjligt för båda föräldrarna att förvärvsarbeta eller studera.Därigenom främjas också jämställdheten mellan kvinnor och män. Den tidigaresocialdemokratiska regeringen träffade en överenskommelse med som innebar att 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nyafrilidshemsplatser skulle byggas . fattade beslutom ett nytt statsbidragssystem som skulle underlätta denna utbyggnad. I verkligheten har måletinfriats bara till två tredjedelar. Den fidigare borgerliga riksdagsmajoritetenbeslöt dessutom om ett nytt bidragssystem som skulle inneburit minskade anslagtill kommunernas barnomsorgsverksamhet fr.o.m. . Det sistnämndabeslutet upphävdes av och det tidigarebidragssystemet gäller även . Statsbidragen för år 1982uppgår före slutlig uppräkning lill . per daghemsplats och 10 625 kr.per fritidshemsplats. För kommunala familjedaghem utgår på samma sätt ettgrundbelopp på . plus av kommunens bruttokostnad per plats ombarnen vistas minst i familjedaghemmet - annars blir grundbeloppet . Statens stöd tillkommunernas barnomsorg beräknas för nästa budgetår fill 6 320 milj. kr. Detinnebär en ökning med 800 milj. kr. från innevarande budgetår. beräknas344 200 barn få plats i daghem, familjedaghem eller i fritidshem. Överläggningar kommer att tas upp med om Prop.1982/83:100 Bilaga 7 8 enny barnomsorgsplan och ett nytt bidragssystem. Förslag kommer att läggas fill riksdagenunder . Omsorg om äldre och handikappade Vid sidan av detekonomiska trygghetssystemet utgör insatser för vård, service och omsorgvikfiga delar i en trygghetsskapande politik för äldre och handikappade. Antalet personeröver har under de senasie decennierna ökat och är nu 1,4 miljonereller av befolkningen. Samhällets insatser för äldre tar i anspråk allt större ekonomiska ochpersonella resurser. Insatserna för äldre och handikappade skall främja derasekonomiska och sociala trygghet samt göra det möjligt för dem.att akfivt delta isamhällsUvet. I detta syfte har samhället byggt upp en omfattande omsorg om äldre ochhandikappade. Insatserna spänner över snart sagt alla områden av samhällslivet. Såväl staten som landstingen och kommunernaär engagerade i arbetet. Bland äldremänniskor finns det både relafivt sett och i absoluta tal många fler handikappade änbland yngre. De flesta synskadade, hörselskadade, vuxendöva och rörelsehindradeär . Äldre människor behöver således i många fall samhällets särskilda stöd därför attderas funktioner ofta sättsner med stigande ålder. Åtgärderna inomäldreomsorgen måste inriktas på atl bibehålla dentrygghet som byggts upp. I den parlamentariskt sammansatta äldreberedningenbehandlas bl.a. frågan om statens ekonomiska stöd till omsorger om äldre. Åtgärderna förhandikappade har förtur i den nya regeringens politik. Målet är att görasamhället fillgängligt för handikappade. Endast så kan samhället erbjuda enfullständig gemenskap som kan utveckla och förbättra villkoren för alla. Det system av handikappåtgärder som vuxitfram har i grunden förändrat levnadsvillkoren förhandikappade. Under de senasie åren harutvecklingen emellertid avstannat, och handikappade har i stället fåttvara med att bära bördorna av en felaktig besparingspolifik.Arbetet efter regeringsskiftet har därför först och främst inriktats på att återställa den socialatryggheten. Återställandet av pensionernasvärdesäkring och upphävandet av karensdagarna i sjukförsäkringen harstor betydelse för handikappade. Del finns f n. ingetekonomiskt utrymme för reformer inom handikappområdet. Även inom detta vikligaområde måste arbetet nu i första hand inriktaspå all behålla de trygghetsanordningar som finns. Den socialahemhjälpen gör det möjligt för äldre och handikappade att bo kvar i sin invandamiljö. Ungefär 350 000 äldre och handikappade får social hemhjälp under sammanlagt ca 50 miljonerarbetsfimmar . Prop.1982/83:100 Bilaga 7 9 färdtjänsten möjliggör ett eget boende ochförhindrar att handikappade isoleras. Ca 300 000 personer har rätt fillfärdtjänst. För att äldre skall kunna erbjudas ett boende, som tillgodoserbehov av mera omfattande personlig omsorg, inrättar kommunerna medgemensam service. F.n. finns ca 24 000 lägenheter i och kommunernaplanerar att bygga ytterligare 12 000 servicebostäder under de närmaste åren.Antalet platser i ålderdomshem, som f.n. är ca 57 000, beräknas minska något. Landstingens omsorger om psykisktutvecklingsstörda inriktas på ökad integration i skola, boende ochsysselsättning. Alla får i princip numera undervisning och särskolan har ca 13000 elever. Den statliga sociala vårdartjänsten för svårt handikappade elevervid folkhögskolor, universitet och högskolor tillgodoser efterfrågan och gällerca 130 studerande. Omkring 3 400 texttelefoner för döva m.fl. är i drift, ochden nya teletjänsten med förmedling av samtal mellan texttelefoner och vanligatelefoner har funnit sina former i en mera slufiig organisation. Av storbetydelse är de särskilda insatserna för synskadade som gäller ledarhundar ochtidskrifter på ljudband och i punktskrift. träderden nya hälso- och sjukvårdslagen i kraft. Den slår fast atl det övergripandemålet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och vård på lika villkor förhela befolkningen. Hälsorisker ochvårdresurser är ojämnt fördelade geografiskt och yrkesmässigt. Undersökningarvisar att personer med arbetaryrken har fler sjukdagar och löper större riskför olycksfall än flertalet yrkesgrupper med högre utbildning och högre lön.Rörelsehinder, hörselskador, sömnsvårigheter och depressioner är exempel pähälsoproblem som i betydligt högre grad drabbar människor som har eller haftarbetaryrken, dvs. yrken som brukar räknas fill socialgrupp 3. Underlagsstudier om hur hälsoriskerna fördelas'och vårdresurserna utnyttjas har tagits fram inom projektet och sjukvårdinför 90-talet (HS 90). Det bedrivs inom socialdepartementetssjukvårdsdelegation. Arbetet i HS 90 kommer att ge planeringsunderlag ochunderlag till handlingsprogram för en mer offensiv och förebyggande hälso- ochsjukvård. Hälso-och sjukvården måste spåra ohälsans orsaker i samhället ochmedverka fill åtgärder mol dessa. Den nya hälso- och sjukvårdslagen är enmålinriktad ramlag. Statsmakterna har ett ansvar .för att den nya hälso- ochsjukvårdslagens mål uppnås. Staten har ansvar för den centrala, övergripandeplaneringen och samordningen av hälso- och sjukvården. Tillsynen över hälso-och sjukvården skall även i fortsättningen ligga på . Tillsynenskall avse främst allmänna riktlinjer, erfarenhetsutbyte och rådgivning menäven inspektioner skall kunna företas. 1982/83:100 Bilaga 7 10 Inom hälsopolitikengäller det att påverka andra samhällssektorer som arbetsliv, skola och trafikgenom att lägga folkhälsoaspekter på deras verksamhet. I lagen har ställtsupp ett antal krav på landstingskommunernas hälso- och sjukvård. Den skall varaav god kvalitet och tillgodose patienternas behov av trygghet, vara lätttillgänglig samt bygga på respekt för patientens självbestämmande ochintegritet. I sistnämnda hänseende åläggs landstingskommunerna att informerapatienten om hälsofillständet och de behandlingsmöjligheter som finns.Patienlen skall vidare, så långt det är möjligt, ges tillfälle att samråda medpersonalen om den egna vården och behandlingen. . En god kontinuitet ikontakterna mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen skall främjas. Som ett led ilandstingskommunernas vidgade ansvar åläggs dessa vidare att planera hälso- ochsjukvården med utgångspunkt i befolkningens behov av vård. En samordning avverksamheten med kommuner och andra vårdgivare i landstingskommunen samt mednärliggande landstingskommuner skall ske i syfte att åstadkomma ett samlat ochrationellt utbud av vård. Den långsiktigaplaneringen av hälso- och sjukvården måste ge utrymme för fortsatt utbyggnad avöppen vård, långtidssjukvård, decentraliserad psykiatri och förebyggandeinsatser. För att klara detta inom de ekonomiska ramarna måste befintligaresurser omfördelas, främst från den slutna vården. Det råder politisk enighetom att den sjukhusanknutna sjukvården inte bör byggas ut ytterligare. Inom den psykiatriskavården har värdplatserna sedan landstingen tog över vården kunnatreduceras från ca 38 000 till ca 28 000 är 1982. har i enrapport förordat en förändring som innebär en starkare satsning på förebyggandeåtgärder och ökad betoning av öppna och halvöppna vårdformer. Detta kan på siktleda till att de fristående psykiatriska sjukhusen försvinner. har nyligenantagit en ny hälsöskyddslag. Lagen, som ersätter hälsovårdsstadgan, träder ikraft . Miljö- och hälsoskyddsnämndens - som blir det nyanamnet på hälsovårdsnämnden - medverkan i den kommunala planeringen förstärksoch större tonvikt läggs på nämndernas arbetsuppgifter utanför dettraditionella hygienområdet. Statens miljömedicinskalaboratorium bedriver långsiktig forskning, undersöknings- ochutredningsverksamhet samt informafion och viss utbildning inom denfysikalisk-kemiska mUjömedicinen och den allmänna hälsovården. Viktiga områdenför laboratoriets verksamhet under /84 är exempelvisepidemiologiska bevakningssystem, bostadshygien, effekter av bekämpnings- ochlösningsmedel och tungmetallers eventuella giftiga eller cancerframkallandeeffekter. Även den psyko-socialamiljön är.betydelsefull för hälsan. Verksamheten vid statens institut förpsykosocial miljömedicin är särskilt inriktad på studier 1982/83:100 Bilaga 7 11 av psykosociala risksituationer och riskgruppersamt förslag till hälsofräm-jande åtgärder. De totala hälso- ochsjukvårdskostnaderna uppgår f.n. till . Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik En ny lagstiftning inomsocialvårdsområdet trädde i kraft . De nya lagarna ärsocialtjänstlagen (SoL), lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)samt lagen orh vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Överförandet avhuvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanslalter m. m.till nya huvudmän sker . Socialberedningen har idecember 1982 fått nya direkfiv. Den har redan tidigare i uppdrag att följa ochutvärdera bl.a. socialtjänstlagen och lagen om beredande av sluten psykiatriskvård i Vissa fall (LSPV). Enligt sina nya direkfiv skall den även behandlabl.a. återverkningarna inom av den omstrukturering som pågårinom det psykiatriska vårdområdet. Särskilda medel beräknasför nästa budgetår för insatser fill stöd och hjälp åt misshandlade kvinnor,främst i form av information och personalutbildning. Målet för samhälletsalkoholpolitik är att minska konsumtionen och alkoholskadorna. Under de senasteåren har det skett en tydlig attitydförändring till bruket av alkohol.Engagemanget i samhället för ätt angripa missbruksproblemen har ökat. I november 1982avslutades . Den avlöste den s.k.Aktionen mot alkoholfaran - Stoppa langningen. Aktion mot droger vidgades tillatt omfatta även missbruk av narkotika. Genom dessa kampanjer,som letts av , har de lokala insatserna mot drogerintensifierats. Ett flertal undersökningar visar, att alkoholkonsumtionen blandungdomar har minskat och att föräldrar blivit mer återhållsammanär det gäller att skaffa alkohol till sina ungdomar. En betydelsefull del idet .alkoholpolitiska arbetet är att sätta jn alkoholproblemet i dess socialasammanhang. Inte minst fackföreningsrörelsen spelar en viktig roll. av de medel som tilldelas avsatta till kamratstödjande och andra insatser i arbetslivet. Alkoholbeskattningen arett viktigt alkoholpolitiskt instrument. Erfarenheterna visar, attkonsumtionen minskar i samband med skattehöjningar. En ny skattehöjninggenomförs . Missbruket av narkotikaär vid sidan av alkoholmissbruket ett av samhällets största problem. Målet förregeringens politik är ett narkotikafritt samhälle. Regeringen har tillsatt ensärskild , som 1982/83:100 Bilaga 7 12 snabbt skall arbeta fram underlag för ensamordnad och intensifierad kamp mot narkotikamissbruket. Komrrissionens arbeteskall vara avslutat /84. Regeringen har reserverat 15 milj.kr. för åtgärder mot narkotikamissbruket under /84. Det statliga stödet tillbehandling i öppen vård av alkohol- och narkotikamissbrukare föreslås höjt till97 milj. kr: Internationellt samarbetepå det social- och hälsovårdspolitiska området. bedrivs inom ett flertalorgan-t.ex. (), FN, , och . har spelat en aktiv roll inom FN vidutarbetandet av internationella handlingsprogram dels för handikappade, delsför äldrefrågor. En ny nordisk socialkonvention trädde i kraft den 1 januari1982 och kommer en överenskommelse att träda i kraft mellanDanmark, , och om godkännande av vissa yrkesgmpper förverksamhet inom hälso-och sjukvården samt veterinärväsendet. Detinternationella samarbetet på narkotikaområdet har intensifierals. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde för /84 iförhållande till statsbudgeten för /83 framgår av följandesammanställning (milj. A. m. m. försäkring m. m. Ekonomiskt stöd till barn- familjer m. m. Försäkring vid sjukdom. -1- 4 060,0 Vissa myndigheter m. m. F. Omsorg om barn och ung- Omsorg om äldre och -1- 5 850,0 Prop.1982/83:100 Bilaga 7 13 Föredragande: Statsrådet , såvitt avser frågorunder avsnitten A-D, F, G och K, statsrådet såvitt avser frågor under anslagetA 5 (delpunkterna 1 och 2)samt avsnitten E, H-J. Anmälantill statsbudgeten för /84 såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde Proposifionen har enändrad disposition jämfört med prop. 1981/82:100 (bil. Förändringarna framgår av tabellen i bilagorna 7.1och 7.2. A.Socialdepartementet m. m. (därav lönekostnader) (16 453 000) (-279 000) - 56 000, Med hänvisning fillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår lill 17 617 000 kr.Jag har därvid utgått från motsvarande medelsberäkning som gäller för myndigheternashuvudförslag. Prop.1982/83:100 Bilaga 7 14 Jag hemställer att regeringen föreslår att till ,för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Utgift 25939 585 Reservation 1560563 1982/83 Anslag 26500 000 1983/84 Förslag 23 500 000 För den utredningsverksamhet m.m. som bekostasfrån detta anslag beräknar jag ett anslagsbehov av 23,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéerm.m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av 23 500 000kr. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet 1981/82 Utgift 24494 365 Reservation 16 471142 1982/83 Anslag 25600 000 1983/84 Förslag 26800 000 Från detta anslag utgårbidrag till forskning, undersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhetinom verksamhetsområde. En särskild delegationför social forskning (DSF) är knuten till . I delegationeningår företrädare för socialdeparternentet, ,och den kommunala . Svenska kommunförbundetoch samt den samhällsvetenskapliga och medicinskaforskningen. Delegationen har bl.a. till uppgift att svara för bedömning ochsamordning av pågående och planerade projekt avseende forskning ochutvecklingsarbete, initiera projekt av betydelse för socialpolitiken samt attbiträda i principiella frågor rörande forskning,utvecklingsarbete och försöksverksamhet. I den av riksdagenantagna forskningspropositionen (1981/82:106, UbU 37, rskr. 397), som gäller enfemårsperiod med början , har delegationen för social forskning fåtthuvudansvar för forskning som avser vikfiga problem inom social- ochhälsovårdsområdet med utgångspunkt i ett social-, samhälls- ochbeteendevetenskapligt perspektiv samt för tillämpad forskning. I propositionenläggs fast ett antal prioriterade forskningsområden. Högsta prioritet inomDSF:s ansvarsområde ges forskning som rör missbruksfrågor, hälso- ochsjukvården, epidemiologin, primärvården och samt barn- ochfamiljepolitiska frågor. 1982/83:100 Bilaga 7 15 forskning och forskning om de äldres situationges hög angelägenhetsgrad. Efter samråd med chefenför och statsrådet beräknar jag under dettaanslag 1,2 milj.kr. för förstärkningsåtgärder till den socialasektorsforskningen under nästa budgetår. Dessa förstärkningsåtgärder börföreträdesvis ägnas forskarrekrytering och kompetensuppbyggnad, som bedöms hasärskild betydelse för den sociala sektorsforskningens långsiktiga utveckling.Socialtjänsten liksom den barn-och familjepolitiska forskningen bör tillförasforskarresurser. Vidare bör en särskild satsning göras i samarbete medarbetsmarknadsdepartementet för att skapa en bättre bas förinvandringsforskningen, i synnerhet vad gäller sådan forskning medsocialpolitisk inriktning. Vidare bör hälso- och sjukvårdsforskningenförstärkas speciellt beträffande studier av vårdefterfrågan ochvårdkonsumtion. Därutöver bör stöd ges till uppbyggnad av forskningen vidVindelns hälsocentrum (i ) samt den epidemiologiskaforskningen. För att åstadkomma enstarkare utvecklingseffekt, än vad de här nämnda förstärkningsåtgärderna kan geupphov till, kan det behövas ytterligare insatser med hjälp av medel från dettaanslag. Anspråken påsocialdepartementets anslag för FoU-verksamhet har ökat /83 kommer DSF att bereda närmare 300 projektansökningar påcirka . DSF har inom ramen försin intitiativverksamhet tagit fram kunskapsöversikter om bl.a. barn-ochungdomsfrågor, förändrade yrkesroller inom hälso-, sjuk-och socialvård,äldreomsorg, sociala aspekter på arbetslivet, det socialpolitiskabidragssystemet, social planering och välfärdsmätning samtnarkomanvårdsforskning. har tillsattsfyra initiativgrupper med uppgift att bl.a. inventera forskningsbehov inomvissa avgränsade områden, som bedöms viktiga men där de hittillsvarandeinsatserna är otillräckliga. De fyra områdena är hälso-och sjukvårdsforskning,hälso-och sjukvårdens samt medverkan isamhällsplaneringen,forskning inom socialförsäkringssystemet samt dokumentationav social sektorsforskning och information om dess resultat.Initiativgruppernas arbete skall inriktas på en avrapportering före den 1september 1983. Från anslaget har stödlämnats till forskning och utvecklinginom det nya ämnet socialt arbete vid institutionerna för socionomutbildning. Isamband med den nya sociallagstiftningens ikraftträdande harsålunda medel beviljats för projekt som belyser den sociala vårdlagstiftningenspraktiska tillämpning och för studier av hur intentionerförverkligas. Flera projekt har påbörjats för att belysa olika socialakonsekvenser av samhällsutvecklingen samt förutsättningarna för social-ochhälsovårdens medverkan i samhällsplaneringen. En interdepartemental arbetsgrupp har i enrapport till socialdepartemen- 1982/83:100 Bilaga 7 16 tet (Ds S 1981:26) redovisat sin syn på behovetav FoU med utgångspunkt i problemen inom primärvården och angränsande delar avsociakjänsten. Samverkan mellan primärvård och socialtjänststuderas i flera projekt. Från anslaget utgårvidare medel till denvälfärdsforskning som bedrivs vid . Bl.a. ges stöd till en uppföljning av denlevnadsnivåundersökning som genomfördes första gången . Även andraprojekt som syftar till att utveckla nya metoder för välfärdsmätning ochsociala områdesbeskrivningar får stöd, liksom studier av levnadsförhållandenför olika samhällsgrupper. Arbetslöshetens socialakonsekvenser uppmärksammas i flera projekt. Effekterna på hälsan ochkonsekvenserna av förelagsnedläggelser för bl.a. primärvården ochsocialtjänsten undersöks, likaså sambandet mellan arbetslöshet ochsocialbidrag. Arbetslöshetens återverkningar på familjelivet uppmärksammas iflera av projekten. En studie tar särskilt upp den kvinnliga arbetslösheten.Flera projekt är speciellt inriktade på ungdomsarbetslösheten. Inom det barn- ochfamiljepolitiska området pågår projekt som rör samhällets stöd till barnfamiljerna.Betydelsen av förändrade föräldraroller och sociala nätverk uppmärksammas bl.a. i ett par internationella studier.