prop · G60350 · 1982-12-31 00:00:00 — Den omständighetall konjunkturuppgången inom industrin har väsentligt skjutits fram i tiden,gör all det enligt AMS i skrivelse finns skäl att pröva ävenen mer allmän, branschvis tidigareläggning av statliga industri-beställningar.Under åren 1976- 1978 tidigarelades statliga och kommunala beställningar för ellbelopp av i genomsnitt 400 milj. kr. , vilket i nuvarande penningvärdesvarar mot ca 700 milj. kr. Den senasie statliga invesleringsreserven omfaltarvaror för en sammanlagd kostnad av ca 700 milj. kr. AMS gör den bedömningen attdet skulle vara möjligt att på relativt kort sikt tidigarelägga statligabeställningar för 300 milj. kr. samt kommunala lidigareläggningar till sammavärden och med en statlig subvention om av kostnaderna härför. För egendel anser jag att endasi statliga induslribeslällningar bör komma lill ståndoch förordar alt sådana statliga induslribeslällningar får läggas ut för 300milj. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag allregeringen föreslår att till Sysselsällningsskapande åtgärder påtilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för /83 under tolftehuvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av . Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning AMS har i skrivelse hemställt om all ytteriigare350 milj. kr. skall anvisas reservationsanslaget C 3. Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning, delprogrammet Anställning med lönebidrag.Enligl AMS var 34600 personer anställda med lönebidrag vid utgången /82. Utgifterna under budgetåret uppgick lill 1982/83:50 9 1 708 milj. kr. De 1 527 milj. kr. som har anvisats /83 är alltså otillräckliga redan vid denna sysselsällningsnivå.framhåller AMS. Enligl styrelsens bedömning väntas dessutom behovet avlönebidrags-platser forlsälta alt stiga under /83. Jag delar AMS uppfattning alt ytterligare medel måstetillföras anslaget. Jag avser därför alt föreslå regeringen atl ge AMSmedgivande all använda 60 milj. kr. av reservationsmedel för all bestridautgifter för delprogramel under /83. Därutöver bör ylleriigare290 milj. kr. Med hänvisning lill vad som har anförts hemställer jag atlregeringen föreslår atl lill Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /83under tolfte huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1982/83:50 Bilaga 5 Prop.1982/83:50 1 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m. m. Bostadsförsörjning m. m. De åtgärder inom verksamhetsområde,som ingår i del samlade åtgärdsprogram som presenteras av regeringen och somjag här skall redogöra närmare för, syftar till att öka sysselsättningen inom bostadsbyggnadsseklornoch förbättra betingelserna för bostadsförsörjningen, såvälnybyggandet som ombyggnadsverksamhelen, energisparandet och underhållet avbosläder. Enligt min mening är det i dagens ektinomiska situation viktigt altutnyttja den kapacitet som finns ledig inom byggsektorn lill att göra sådanainvesteringar som är långsiktigt nödvändiga, setl ur etl bostadspolitiskt ochsamhällsekonomiskt perspektiv. Detta är riktmärket för de förslag som jag idel följande kommer all lägga. Bostadsmarknaden uppvisar en splittrad bild. Påvissa orter finns del risk för eller har redan uppställ en bostadsbrist. Påandra är etl överskott av bosläder det dominerande problemet för såvälfastighetsägare som kommuner. På del största antalet orter är dockbostadsmarknaden relativt balanserad. Ocksä på dessa orter behöver emellertid ielt längre perspektiv insatser göras för alt anpassa bostadsulbudel tillkonsumenternas behov. Med hänsyn till den splittrade bilden är del nödvändigtatt arbeta med selekliva åtgärder, anpassade till förhållandena inom de olikalokala bostadsmarknaderna. Mina förslag i det följande har utformats i syfteatt tillgodose detta krav. Genom tillfälliga hyresrabatter bör ombyggnadsverksamhetenstimuleras över hela landet. Eftersom ombyggandet i regel är förenat med sam-1 1982183. 1982/83:50 2 manslagningav små lägenheter lill slörre, uppslår genom en ökad ombyggnadsverksamhet ocksåell behov av nytillskott av lägenheter. Ävennybyggnadsverksamheten bör stimuleras genom hyresrabatter. Dessa bör dockdifferentieras på etl sådant säll alt de är högst i orter som har bostadsbristeller där risken för bostadsbrist är akut och behovel av alt bygga nya bostäderföljaktligen är starkt. På orter med en balanserad bostadsmarknad börhyresrabatterna vara lägre. På orter, där outhyrda lägenheter är detdominerande problemet inom bostadsförsörjningen, slutligen, bör enligt minmening en nybyggnadsverksamhet över huvud taget inle stimuleras med ytterligarestatliga medel. I förtälningsområden bör dock i undantagsfall nybebyggelsekunna ske med slöd av hyresrabatter ocksä pä sådana orter. Föratl, på orter där bostadsbyggandet bör öka, undanröja den tveksamhet som finnsatl sätta igång nya projekt, anser jag att staten bör lämna garantier moteventuella hyresförluster under en övergångstid. Äveninvesteringarna i boendemiljöförbältrande åtgärder behöver öka. Jag kommerdärför alt föreslå både vissa regeländringar vad gäller slödel lill sådanaåtgärder och en vidgning av medelsramen för innevarande budgetår. För åtgärder ibostadsområden med slor andel outhyrda lägenheter bör elt särskill statligtstöd lämnas. Åtgärderna bör syfta till att ändra de fysiska och socialaförhållandena i dessa områden. Jag kommer all föreslå all 75 milj. kr. avdelasför delta ändamål. Jagvill anmäla atl särskilda lån för underhåll kommer att ställas lillförfogande på kredilmarknaden. Dessa nya lån ger bostadsföretagen möjligheter atl,utan atl det nämnvärt påverkar hyrorna, vidta underhållsåtgärder vid entidpunkt som från kostnadssynpunkt kan bedömas vara gynnsam med hänsyn till allledig kapacitet finns atl tillgå inom byggsektorn. Jag kommer all föreslå allunderhållslånen för de allmännyttiga företagen förenas med vissaräntesubventioner. Ökadeinsatser krävs för atl målen för energihushållningen i byggnader skallkunna infrias. Fastighetsägare bör stimuleras alt redan nu ulföra sädanaarbeten som ger mer väsentliga effekter för sysselsättningen. Elt tillfälligtbidrag bör därför införas för arbeten som avser en förbättrad värmeisolering.Därigenom ökar också möjlighelerna alt komma till rätta med en del av de byggnadstekniskabrister som påkallar snabba åtgärder. Somchefen för ekonomi- och budgetdepartementel redan har framhållit måste dereformer som föreslås i huvudsak finansieras genom omfördelningar inom detverksamhetsområde som de avser. Jag redovisar förslag också ombudgetförstärkningar i det följande. Den största intäkten för staten erhållsgenom all en hyreshusavgifl införs för vissa fastigheter. Jag kommer också attföreslå atl högre krav än f. n. ställs på rationalisering inom bostadsbyggnadsseklorn.Detta minskar statens utgifter för bostadslån och räntebidrag. 1982/83:50 3 (I) Temporära hyresrabatter. Av hänsyn till sysselsättningsläget i byggbranschenoch till behovel av en tillräcklig produktion av bosläder främst i brislprlernaär del angelägel atl minska bostadskostnaderna i nybyggda fastigheter. Ocksånär det gäller all anpassa bostadsbeståndet lill behovel på olika orter är dehöga boendekostnaderna efter ombyggnaden ett hinder som leder till en lägreefterfrågan. För atl komma lill rätta med dessa problem bör ell system medtemporära s. k. hyresrabatter införas vid ny-och ombyggnad av lägenheter i hyres-och bosladsrällshus. Med hyresrabatter avser jag särskilda statsbidrag lill ny-och ombyggda lägenheter. De skall under en övergångstid minskaboendekostnaderna för de aktuella lägenheterna och göra del ekonomiskt möjliglför hushåll alt efterfråga bostäder soni behövs i etl långsiktigtbostadspolitiskt perspektiv. Jag förordar därför all ell syslem med hyresrabatter för hyres-och bosladsrällshus som uppförs eller byggs om med slöd av bostadslån nuinförs. Systernet bör rned hänsyn till syflel med rabatten omfatta hus där ny-eller ornbyggnaden päböijas . Ägare av sådana hus bör somgrund för en rabattering tillförsäkras ell åriigl statligt bidrag som trappasner med en femtedel per är. Storleken på hyresrabatten bör bestämmas på grundval av ellfastställt belopp per m" primär bruksarea för bosläder i huset. För atlhindra all bidragsgivningen blir särskill fördelaktig för hus med storalägenheter och stora ytor bör dessutom gälla alt hyresrabatten beräknas på ellmaximall antal m" per lägenhet. Jag förordar en maximal hyresrabatt om 60kr. per m- primär bruksarea för bostäder i huset och en maximal yta perlägenhet. Den rnaximala ytan bör vara 65 m- primär bruksarea förbostadslägenheter om tvä rum och kök, 80 m" för trerums-, 100 m' förfyrarums- och 120 m-för femrumslägenheler eller slörre. Reducering av dessaytor bör göras vid s. k. halvrum. De föreslagna maximiytorna motsvarar degenomsnittliga ytorna produktion för olika lägenhelstyper. Jag harockså tagit hänsyn lill vad som anses vara normal yla i en välplanerad ochfunktionell lägenhet. Jag vill för tydlighets skull tillägga all större ytorinte utgör något hinder för bostadslån. Del är alltså möjligl all byggalägenheter med slörre ytor än de angivna. Ytor över de angivna bör emellertidinte föranleda någon hyresrabatt. Hyresrabattens storlek bör differentierasockså på andra säll. Till alt börja med bör gälla alt rabatt med maximall /m'endasi lämnas om byggnadsarbetena päböijas . Till frågan om retroaktivtillämpning i vissa fall återkommer jag strax. I fall där byggnadsarbetenapåbörjas bör del maximala bidraget vara lägre, nämligen /m". I fråga om nybyggda lägenheter bör vidare systemet medhyresrabatter utformas så all den slörsla stimulanseffekten uppnås i.orter därdel finns bostadsbrist eller där sådan brist hotar alt uppslå. Endast i sådanaorter ti /83. 1982/83:50 4 bör nybyggen ges rabatter med maximalt belopp, dvs. 45kr./m-beroende på tidpunkten för påbörjandet. För nybyggen i orter medbalans på bostadsmarknaden bör bidraget vara lägre. Jag föreslår alt de angivnamaximibeloppen i dessa fall sänks till hälften. I övriga orter, dvs. orter med etlslorl överskott pä bosläder, bör hyresrabatter för nybyggnad inle lämnas. Dennärmare definitionen av dessa orter behandlar jag i det följande. Systemet med hyresrabatter bör i allt väsentligt tillämpaspå samma sätt vid nybyggnad i exploateringsområde och i områden med samladäldre bebyggelse, i del följande kallad kompletterings- och förlälningsbebyg-gelse.Det innebär all ett lägre belopp för byggande i orter med balans påbostadsmarknaden och all någon rabatt inte alls lämnas för byggande i orter medöverskott pä bosläder. Undanlag från denna huvudregel bör dock få göras försådan kompletterings- och förtätningsbebyggelse som är angelägen från socialautgångspunkter. I dessa fall bör hyresrabatter med maximalt belopp kunna lämnassåväl i orter med balans pä bostadsmarknaden som i orter med överskoll påbosläder. Rabatter för kompleilerings-och förtätningsbebyggelse i orter med ellöverskott på bosläder bör dock lämnas endast under förutsättning allnybebyggelse ingår i elt samlat åtgärdsprogram och att det kan antas attprogrammet leder lill alt antalet oulhyrda lägenheter minskar i området. Undantag från huvudreglerna i sist nämnda fall bör görasefter särskild prövning av regeringen eller myndighet som regeringen utser. Som jag nämnde redan inledningsvis bör hyresrabatternaunder åren 1983 och 1984 lämnas under förutsättning allbyggnadsarbetena påbörjas under resp. är. Rabatter bör emellertid kunna lämnas också för hus som har påbörjats om preliminärt beslut om lån eller beslul om dispens för påböijande har lämnals efter . Även lägenheter i hyres- och bosladsrällshus som byggs ombör som jag redan har anfört omfattas av del tillfälliga syslemel medhyresrabatter. Skälet härtill är behovel av ytterligare stimulans för den ombyggnadsverk-samhelsom är angelägen både av hänsyn lill ökad sysselsättning och debostadspolitiska målsättningarna. I princip bör statsbidrag i dessa fall lämnasmed samma belopp som jag har föreslagit beträffande nybyggen i orter medbostadsbrist. För ombyggnader som påbörjas under åren 1983- 1984 bör således som huvudregel det maximalabidragsbeloppet bestäm mas lill 60 resp. /m- beroende på tidpunkten då arbetet påbörjas. Någon differentiering med hänsyn lill ulhyrningssituationen på orten bör inte göras i ombyggnadsfallen. Stimulanser till ombyggnad leder nämligen i orter med överskott på lägenheter, i regel, lill en bättre anpassning av bostadsulbudel till aktuella behov, eftersom lägenhelsantalel som regel går ner vid ombyggnad. Dessutom är behovel av ökad sysselsättning generellt selt större i orter med stort anlal lomma lägenheter än i orter med brist pä bostäder. Prop.1982/83:50 5 För ombyggda lägenheter bör således bidrag kunna lämnasefter i princip samma regler som för nybyggda lägenheter i brislorter. Det finnsdock skäl all anpassa hyresrabattens storlek lill storieken påombyggnadskostnaden. Enligl vad jag har inhämtat uppgick den genomsnittliga pmbyggnadskost-nadenför statsbelånade ombyggnader av flerbosladshus under /82 lillca . per ombyggd lägenhet. Genomsnittskostnaden för en nyproduceradlägenhet uppgick till ungefär det dubbla. Eftersom syslemel med hyresrabatterså långt möjligt bör fungera neutralt i förhållandet mellan ny- och ombyggnadbör hyresrabatt med maximalt belopp lämnas endasi när ombyggnadskoslnadenligger i nivå med nybyggnadskostnaden. 1 övriga fall bör hyresrabattenreduceras. Del bör ankomma på regeringen alt utfärda närmare föreskrifter omhur denna reducering skall göras. Storleken på hyresrabatterna för ombyggda lägenheterskulle behöva minskas även av elt annat skäl. Ägare av flerbosladshus som utfören ombyggnad med slöd av bostadslån kan f. n. få ett särskilt statligt ombyggnadsbidragmotsvarande i princip av ombyggnadskoslnaden. Som förulsällning för dellabidrag gäller bl. a. all arbetena påböijas och avslutas under liden den Ijuli 1982-den30 . Del av mig föreslagna systemet med hyresrabatter kommer således iviss utsträckning all gälla även flerbosladshus som har byggts om med slöd avombyggnadsbidrag. I dessa fall skulle bidraget lill hyresrabatterna behövareduceras med ell belopp motsvarande den minskning av de årligakapitalkostnaderna som följer av atl ombyggnadsbidrag lämnas. En sådanreducering är emellertid komplicerad av flera skäl. Jag förordar därför istället alt fastighetsägare får välja mellan ombyggnadsbidrag och hyresrabatt ifråga om hus som enligl angivna tidsregler kan få del av båda stödsystemen. Vad jag nu har föreslagit utgör huvuddragen i ell syslemmed hyresrabatter. Jag kommer i det följande alt ta upp vissa ynerligarefrågeställningar som har samband med elt sådant system. En sådanfrågeställning gäller definitionen av begreppet brislorter. Jag har i delföregående föreslagit maximall bidrag för nybyggda lägenheter i kommuner därdel finns bostadsbrist eller där bostadsbrist hotar. Utgångspunkten fördefinitionen av dessa kommuner bör enligt min mening vara del mått på outhyrdalägenheter som använder vid sina mätningarbeträffande allmännyttiga bostadsförelag (dvs. avse lägenheter lediga lilluthyrning). Till kommuner med bostadsbrist bör därvid hänföras alla kommunerdär antalet lägenheter lediga till uthyrning i del allmännyttigabostadsbeståndet vid den senast publicerade mätningen understiger en procent avdel totala antalet allmännyttiga lägenheter i kommunen. Orter med så stora överskoll på bosläder alt hyresrabatterinle alls bör lämnas vid nybyggnad bör också definieras. Del bör ske medutgångspunkt i en avgränsning som bosladsslyrelsen har gjort i sin utredning omåtgärder på grund av outnyttjade lägenheter. Enligl denna avgränsning är kom- Prop.1982/83:50 6 muner eller fler tomma lägenheter i delallmännyttiga bostadsbeståndet atl betrakta som utpräglade överskoltsorler. Av vad jag anfört följer atl orter med en större andelouthyrda, allmännyttiga lägenheter än en procent, men ,får belraktas som orter med relativ balans på bostadsmarknaden. Del ligger i sakens natur atl definitioner av detförordade slaget inrymmer ell mått av godtycke. Jag förordar därför allregeringen ges möjlighet atl efter prövning i varje enskilt fall få göra avstegfrån de nämnda huvudreglerna. särskill problem i samband med definitionen avbegreppet bristorl är behandlingen av brislorter i anslutning till orter medöverskott på lägenheter. Som exempel på fall av detta slag kan nämnasMalmöregionen och . Jag förordar att man för dessa fall vidfastställande av hyresrabatternas storlek ulgår från ulhyrningslägel för hela bosladsför-sörjningsområdel.Del bör ankomma på regeringen att vid behov ange vad som är atl betrakta som etlbosladsförsöijningsomräde. En annan fråga gäller lokaler i bostadshus som uppförseller byggs om med stöd av bostadslån. Jag har i del föregående föreslagit altbidraget till hyresrabatterna bestäms som ell visst belopp per m- primärbruksarea för bosläder i del berörda huset. Sådana lokalytor som enligl bostadsstyrel-sensföreskrifter till bostadsfinansieringsförordningen (1974; 946) jämställs medbosläder kommer således all få räknas in i del underlag som skall användas förall bestämma storleken på bidraget lill hyresrabatterna. En tredjefråga som uppkommer i samband med hyresrabatter gäller deras inverkan på hyressättningenenligt bruksvärdesystemel. Bruksvärdesystemet innebär i korthet atl den hyrasom hyresvärden fordrar vid förlängning av ett hyresavtal rörande enbostadslägenhet inle fär vara påtagligt högre än hyran för lägenheter som medhänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövningen skall främst beaktashyran för lägenheter som ägs och förvallas av allmännyttiga förelag. Det ärenligt min mening väsentligt all elt syslem med hyresrabatter utformas på etlsådant sätt all bruksvärdesystemel inle sätts ur spel. Jag har övervägt olika alternativ för hur de medel somföretagen erhåller genom rabatten skall komma hyresgästerna till godo. avdessa alternativ har varit all föreskriva alt rabatten i sin helhet skallanvändas för atl sänka hyran i just de lägenheter som berättigar lill rabatten,dvs. lill de lägenheter som byggs eller byggs om under de aktuella åren.Fördelen med ell sådant alternativ skulle vara alt rabatten i sin helhet kommernyproduktionen, med dess i förhållande lill del äldre beståndet högreproduktionskostnader, lill del. En nackdel med ell sådant syslem är alt det skulle kunnaleda lill hyresrelalioner som upplevs som orättfärdiga av hyresgäster i lägenhetersom har färdigställts under något av innan rabatten infördes. Dellaskulle kunna bli fallet om rabatten leder lill all hyran i nyprodu- 1982/83:50 7 ceradelägenheter blir avsevärt lägre än i likvärdiga, nägot äldre lägenheter. Konsekvenser av delta slagkan undvikas om parterna på hyresmarknaden får en möjlighel alt lill någon delanvända hyresrabatten så atl en del av medlen utnyttjas till atl dämpahyresutvecklingen för andra lägenheter i beståndet. På grund avproduktionskostnadernas storlek i olika årgångar av hus förutsätter jag allrabatten ändock i allt väsentligt kommer atl fördelas på nyare årgångar. En svårighet med deltaalternativ är atl hyresrabatten inle då klart skiljs ul från grundhyran. Deltakan leda till all hyresgästerna inte får reda på skillnaden mellan grundhyraoch hyra efter rabatt, vilket i sin tur kan få effekter päbruksvärdebedömningen som är svåra all i förväg klart bedöma. Vid min bedömning av deolika möjlighelerna har jag kommil fram till atl parterna bör ges frihet allomfördela rabatten också till andra lägenheter än de som ligger lill grund förberäkning av rabattens storlek. Jag anser emellertid atl etl villkor förrabatterna bör vara att företagen på hyresavin eller på annat säll anger såvälgrundhyran som nellohyran efter rabatt. Enbart grundhyran blir såledesvägledande vid bruksvärdeprövningen. Av betydelse för min bedömning har varit atldet som nämnts kan förutsättas atl huvuddelen av rabatterna i regel kommer de senasieoch därmed dyraste årgångarna till del. Bostadsrättsföreningar kaninle solidariskt omfördela rabatten lill elt äldre bestånd. Jag förordar därförall det som elt villkor för hyresrabatt lill bostadsrättsföreningar skall gällaall ell belopp motsvarande halva den utgående rabatten skall avsällas lillyttre och inre underhåll utöver vad som följer av vanligen tillämpadenormalstadgar för bostadsrättsföreningar. Därigenom kommer hela rabattenbostadsrättsföreningen lill godo samlidigt som begränsningen av årsavgiften irelation lill tidigare producerade årgångar blir mindre. Yllerligare en fråga somjag vill beröra i della sammanhang gäller kostnadskontrollen i samband med denstatliga långivningen. Syslemel med hyresrabatter får inle leda lill någonallmän höjning av kostnads- och prisnivån i bostadsbyggandet. Det är därförviktigt all kostnadskontrollen, särskilt av sådana projekt som direkt berörs avsystemet med hyresrabatter, skärps i långivningen. Det bör ske dels genom enhöjning av den rationaliseringsfaktor till vilken hänsyn las när den s.k.lidskoefficienten bestäms, dels genom atl lånemyndighelerna uppmanas till enrestriktivare prövning av godtagbar överkoslnad, inle minst i fråga om projektsom omfattas av produktionskoslnadsbelåning. Det ankommer på regeringen allfalla beslul härom. Jag avser all i annat sammanhang återkomma med förslag ifrågan. Jag vill dock redan nu förutskicka all jag avser alt föreslå allrationaliseringsfaktorn ökas från 1,lill och alt den nyaordningen skall tillämpas frän i alla ärenden, även iärenden i vilka preliminärt beslut om lån har meddelats tidigare. Prop.1982/83:50 8 Jag vill i detta sammanhang för tydlighetens skull ocksäberöra frågan om hyresrabattens skattemässiga behandling. Enligt den s. k.konventionella metoden beskallas privata ägare av flerbosladshus i princip föralla inkomster som ägaren får från fastigheten. Avdrag medges å andra sidan föralla omkostnader. För andra ägarkategorier gäller särskilda regler. Jag tänker bl.a.pä allmännyttiga bostadsförelag och bostadsrättsföreningar. För dessa gäller istället all intäkten av faslighet beräknas schablonmässigt, s. k.schablonbeskattning. Som intäkt av fastighet skall i dessa fall las upp treprocent av fastighetens taxeringsvärde. I princip medges då bara avdrag förräntekostnader. Av vad jagnu har anfört följer all bidrag lill hyresrabatter av del slag som jag harförordat är en inkomst som skall las upp lill beskattning som intäkt avfastighet. För konventionellt beskattade fastighetsägare innebär bidraget lillhyresrabatter således en intäkt som andra intäkter, dvs.hyresinkomsten (hyra efter rabatt) sänks i motsvarande män. För schablonbeskaltadefastigheter påverkar rabatten inle skallen. Hyresrabatten bör inle förväxlasmed statliga räntebidrag som på grund av vissa begränsningar ifastighetsägarens räll all göra avdrag för räntekostnader på fastighelslån ipraktiken inle las upp till beskattning. Någon ändring av skattereglerna pägrund av hyresrabatten bör inte göras vare sig för konventionellt ellerschablonmässigt beskattade fastighetsägare. Bidragen lill hyresrabatter bör administreras avbostadsstyrelsen och länsbostadsnämnderna. Närmare beslämmelser föradministration, utbetalning och eventuella återkrav av bidragen bör ankomma påregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, på bosladsslyrelsen atlutfärda. Utgifternaför bidragsgivningen beräknar jag till totalt . Utgiften förett helt år blir som högst ca 300 milj. kr. Utgifterna bör belasta det på statsbudgelenunder trettonde huvudtiteln upptagna anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Någotmedelsbehov lill föjd av milt förslag uppkommer inte under innevarande år. Tillfrågan om medelsbehovet för /84 ålerkommer jag i samband med minanmälan till budgetpropositionen för /84. Jag hemställer atl regeringen föreslår all godkänna vad jag har förordat i fråga om statsbidrag lillhyresrabatter. (2) Hyresförlustgaranti. Även i mänga orter där det finnsuppenbara behov av all bygga bostäder är kommunerna och förelagen i dagtveksamma lill all sälta i gång nya projekt med hänsyn till risken för attlägenheterna inle blir uthyrda.