prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Länet skall vara räntefrittoch stående under den lid som rådet bestämmer när länet beviljas, dock högst under tio är. Vid denlidpunkt som rådet beslutar skall villkorenför länet prövas om mol bakgrund av del faslighelsekonomiska utfallet och en bedömning av de framlidaekonomiska konsekvenserna av vidtagnaåtgärder. Finner rådet all fömtsättningar härför föreligger skall länet eller viss del därav efter beslul av rådetlöpa med ränla och amorteras enliglde regler som gäller för vanliga krediter för samma ändamål. Om lånet eller endel därav inle kan förräntas och amorteras kan regeringen efter förslag från rådet besluta om förlängning avlöptiden eller om eftergift av länet. Rådet framhålleralt experimenlbyggande är en viktig del av forsknings-ochutvecklingsverksamheten och atl experimentverksamhelen i framliden bör få en allt slörre roll. Lån lillexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen kommer lill användning iforsknings- och utvecklingsarbetet inom två av rådels program, nämligenprogram 2, Byggnadsplanering och program 3, Byggnadsteknik. Rådet har isin anslagsframställning för /83 redovisat en plan förexperimenlbyggande som även omfattar budgelårel 1983/84. Inom de nämnda programmen harexperimenlverksamhet påbörjats, men i mycketbegränsad omfattning. Intresset från byggherrar, entreprenörer och malerialleveranlörer är emellertidmycket slort med beaktande av denbegränsade information omkring verksamheten som har skelt. Hitlillsvarande verksamhel visar dock päsvårigheter all finna låntagare medde regler som finns. Rådet anser därför all slödel till experimentverksamheten i slörre omfattning bör kunna lämnas som bidrag. Rådet hemställer allför /84 få meddela beslul om lån för forskningsinriktatexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen inom Prop.1982/83:100 Bilaga 13 89 en ram om 5,5 milj. kr. saml alt etl anslag om4,4 milj. kr. Rådet hemställer vidare om medgivande alt meddela beslutom län lill experimentbyggande under budgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87intill elt belopp av 4,4 milj. kr., 3,3 milj. kr. resp. 2,2 milj. kr. I en skrivelse hemställerrådet, med hänvisning lill en planerad ökning av insatserna rörandeexperirnenl-, demonstralions-och utbildningsverksamheten inom ombyggnads- ochsladsförnyelseområdel, all för budgelårel 1983/84 få meddela beslut om låninom en ram om saml all eltanslag om 6 milj.kr. Rådet hemställer vidare om medgivande att meddelabeslul om lån fill experimenlbyggande under budgetåren 1984/85 och 1985/86intill ell belopp av 6,8 milj. kr. Lån lillexperimentbyggande inom energiområdet m.m. kommer lill användning inom tvä avrådels program, nämligen program 4, Lokala energikällor och program 5,Energihushållning. Slörre delen eller , tillfaller program 4,Lokala energikällor. Erfarenheterna av stödettill experimenlbyggande inom energiområdet är enligl rådet goda och visar alltillämpningen av ny teknik har påskyndats genom en planmässig integrationmellan forsknings- och utvecklingsverksamheten och praktisk prövning av dessresullal. Rådet har i slort selt kunnat följa uppgjordaplaner. I förhållande lill ireårsprogrammet görs, på gmndval av vunnaerfarenheter, vissa mindre justeringar. Förändringarna syftar bl.a. till alt dels bättre kunna beaktafrågor om genomförandel av ny energiteknik på nivå, dels lill atlanpassa verksamheten fill ulvärderingsskedel inom Sol 85-programmet som främstbehandlar systemfrågor. Efterfrågan pä lån har ökat kraftigt.Verksamheten befinner sig f. n. i etl skede med byggande av relativi storaanläggningar, systeminriktade projekt, saml utvärderingar av nyaforskningsresultat. Efterfrågan på lånemedel väntas ligga kvar på en fortsatthög nivå. En mer avvaktande hållning hos de intressenter som skall medverka iprojekten kan dock märkas. Del ställs numera större krav på bidragsmedel.Enligt rådet torde denna utveckling bero på all risklagandet har ökal. Rådet hemställer förbudgelårel 1983/84 atl beslul om lån fill experimenlbyggande inomenergiområdet får meddelas inom en ram av 52,6 milj. kr. saml atl elt anslag om42 milj. kr. anvisas för della ändamål. Rådet hemställer vidare om medgivandeall meddela beslul om lån till experimenlbyggande under budgetåren 1984/85,1985/86 och 1986/87 intill preliminära belopp av 42 milj. kr., 26 milj. kr.resp. 16 milj. kr. Experimentverksamheteninom bostadsförsörjningen inleddes under budgelårel 1981/82. Verksamheten skallses som etl komplement lill den 1982/83:100 Bilaga 13 90 bedrivna forsknings- och utvecklingsverksamheten påområdet. Dessa experiment kan ske vid både nybyggnad och ombyggnad. Jag vill särskill erinra om behovel avinsatser som syftar fill utveckling och förnyelse av boendet och somsamfidigt kan ge goda bostadskvaliteter till lägre kostnader. Rådet föreslårökade insatser inom ombyggnads- och stadsförnyelseområdet. Som jag tidigarehar nämnt kommer frågor om ombyggnads- och förnyelse verksamheten alt beredasinom . Jag delar rådets uppfattning all del är angelägel all snabbt inledaden planerade experiment- och demonstralionsverksamhelen i syfte all fä framresullal som kan ligga lill gmnd för en mer varsam och resurshushållandestadsförnyelsepo-lilik. Resultaten avexperimenlbyggnadsverksamheten inom energiområdet väntas kunnautnyttjas som underlag för beslul om atl införa solvärme och värmepumpar i olikasystemkombinationer. Del är särskill väsentligt atl resullal som leder lill atlinhemska energikällor som kan ersätta olja och oljeprodukter kommer fram ochkan prövas i prakfisk tillämpning. Enligl min mening har kunskapsspridningen en avgörandebetydelse för om statsmakternas mål i fråga om energisparande ocholjeersätlning skall kunna uppnäs. Del är därför väsentligt all lån fillexperimenlbyggande inom energiområdetm.m. också utnyttjas som ett aktivt medel i utvecklings-och demonstralionsverksamhelen i anslutning lill energisparverksamhelen ibefintlig bebyggelse. Verksamhetenbefinner sig f. n. i ell intensivt skede. Mol bakgmnd av energiforskningensbetydelse för all få fram underlag för statsmakternas energipolitiskaställningstaganden förordarjag atl en i stort selt oförändrad ambitionsnivå börgälla för verksamheten under /84. Som jag har nämnt idel föregående har rädet lämnat förslag till förändringar av gällandebeslämmelser för stödet lill experimenlbyggande. Syftet med dessaförändringar skulle vara bl. a. atl experimenlbyggnadslån kan lämnas tillprototyper av försöksanläggningar. Med hänvisning till vad jag har anfört i detföregående är jag inte nu beredd atl föreslå ändringar i stödsystemet. Efter samråd med statsrådetDahl bedömer jag emellertid del somväsenlligl all elt ökal slöd kan ges lill byggande av prototyper av försöksanläggningar. Statsrådet kommersenare denna dag alt föreslå atl de bidragsmedel som anvisas underanslagel F 13. Energiforskning underindustridepartementets huvudtitel ökas för detta ändamål. För långivningenunder budgelårel 1983/84 beräknar jag mol bakgrund av vad jag nu haranfört en ram för beslut om 46 milj. kr. För budgetåren 1984/85 och 1985/86beräknar jag preliminära ramar om 33 milj. kr. resp. 17 milj.kr. Jag beräknar atlreservationsanslaget för budgelårel 1983/84 behöver föras upp med elt belopp av 34 milj.kr.Jag har då lagil hänsyn lill behållningen på de tidigare anslagen Lån lillexperimenlbyggande inom 1982/83:100 Bilaga 13 91 Lån lill experimentbyggandeinom energiområdet m.m. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl 1. medge atl beslut om lån fill experimenlbyggandefår meddelas intill ett belopp av . under /84 och att outnyttjad del avdenna ram får utnyttjas även under /85, 2. medgeall beslul om lån lill experimentbyggande under budgetåren 1984/85 och 1985/86preliminärt fär meddelas intill ett beloppav 33000000kr. 3. lillLån till experimentbyggande för /84 anvisa ell reservationsanslag av . Information och utbildning m. m. i energifrågor 1982/83 Anslag 22700000 1983/84 Förslag 17575000 Frän dettareservationsanslag bekostas utgifter för information och utbildning som riktarsig lill dem som är engagerade i genomförandet av energisparprogrammetinom ansvarsområde. Denna utbildnings- och informationsverksamhethandhas av och statens planverk samt av Svenska kommunförbundet.Planverket lämnar bidrag till vissa utbildnings- och informalionsaklivileler.Föreskrifter för bidragsgivningen finns i regleringsbrev avseende anslag förbudgelårel 1982/83. Vidare bekostas utgifter för sådant utrednings- ochutvecklingsarbete med avseende pä energisparverksamhelen som inle är inordnat iverksamhel för vilken medel anvisas i annan ordning. Anslaget fördes upp första gängenför /83. Bostadsstyrelsenredovisar i huvudsak följande beträffande sin informationsverksamhet ienergifrågor. Under budgelårel 1981/82 logs 2,6 milj. kr. i anspråk förverksamheten. Den största delen av beloppet användes för en kampanj under vårenoch riktad till småhusägare. Syftet var alt ökaintresset för all gå över från oljeeldning till uppvärmning med annat energislag. Länsbostadsnämnderna har engagerats för alt informerahandläggare vid de kommunala förmedlingsorganen samt de kommunala rådgivarna m.fl. om bl. a.bestämmelser för lån lill energibesparande ålgärder. har frånenergisparkommittén (1 1974:05) lill bosladsslyrelsen förts 1982/83:100 Bilaga 13 92 över ansvaret för information om energihushållning ibosläder saml i kommunala och landstingskommunala byggnader. Bosladsslyrelsens akfivileter vänder sigtill länsbostadsnämnderna, kommunala förmedlingsorgan,energirädgivare, banker och branschorganisationer, fastighetsägare ochbosladsförvallare, bostadsrättsföreningar, hyresgäster och småhusägare. Fördessa ändamål disponerar bosladsslyrelsen innevarande budgetår sammanlagt . I avvaktan pä egnaerfarenheter av de nya uppgifterna räknar styrelsen upp medelsbehovelmed hänsyn lill prishöjningar och bedömer behovel lill 8335000kr. under /84. Statens planverkredovisar atl målen för verkels aktiviteter främst har varit alt främja ocheffektivisera energibesiklningar, energihushållningsverksamheten iflerbostadshus, energihushållningsutbildningen inom skolväsendel ochfortbildning inriktad pä energihushållning för yrkesverksamma samt atl höjakompetensen i energifrågor hos kommunala tjänstemän. Stöd har därvid lämnats för kurseroch framtagning av kursmaterial och läromedel m. m. saml till informationsmaterial ochviss ulslällningsverksamhet. För det fortsallaarbetet ser planverket del som angelägel all utveckla kompetensen hos denpersonal som arbetar med energibesiklning i bostadsbeståndet lill alt omfattaäven lokaler i anslutning lill bostadsbebyggelse utanför statens industriverksansvarsområde. Avsikten är vidare alt aktualisera en.publikation som kan vara ell hjälpmedelför energibesiktning.För alt utveckla kompetensen hos yrkesverksamma avses slöd lämnas lill kostnader för utveckling av kurser ochkursmaterial för fortbildning sombedrivs av etablerade kursarrangörer. kommer alt fortsätta atl stödja framtagning av material av handbokskarak-lär för yrkesverksamma. Avsiklen är att inom entreårsperiod upprätta handböcker förvärme- och venfilationsteknik saml energiinriktad installationsteknik. , sominnevarande budgetår disponerar . för dessa ändamål, beräknarmed hänsyn lill prisökningar behovel av medel lill . under budgelårel 1983/84. StatensprovnlngsanstaU, som har tilldelals särskilda medel för utveckling av metoder förprovning och kontroll inom energihushällningsområ-del, redovisar atlarbetet under /83 i huvudsak kommer all följa de tidigarefastlagda projektplanerna. Bland de projekt som skall genomföras kansärskill nämnas utveckling av enkla fältmälningsmeloder för klimalskärm,uppvärmnings- och venfilalionssystem, utveckling av laboratorie- ochfältprovningsmeloder för utvärdering av kombinerade uppvärmningssyslem,metoder och utmstning för provning av eldningsul-mslning för fasta bränslen, utvecklingav laboratoriemetoder för provning av täthet hos byggnadsdelar efter påverkan avnaturligt klimat saml utveckling av besiklningsmelodik, mätteknik ochberäkningsmodeller vad gällerfuktskador, mögel och lukt. 1982/83:100 Bilaga 13 93 Projekten är i mångafall avsedda alt ligga till gmnd för statens planverks lypgodkännandeverksamhel inomenergiområdet. Under /84kommer melodulvecklingsarbelel främst att riktas in mol de behov av nya verifikalionsmeloder som föreligger ianslutning lill planverkels arbetemed energihushållnings- och inslallafionsavsnitten i Svensk byggnorm. anvisas för dessa ändamål under /84. Den närmareplaneringen av de olika melodutvecklingsprojekten avser provningsanstallenalt göra i samråd med statens planverk och siatens räd för byggnadsforskning. Informations- ochutbildningsverksamhet i energifrågor bedrivs inom bostadsdepartementetsansvarsområde av bosladsslyrelsen och statens planverk samt av . för byggnadsforskning fullgör inom ramen för sin allmännainformafionsverksamhet vissauppgifter som har nära anknytning lill dem som bekostas från della anslag. Även medel för dessa ändamål bördärför i fortsättningen tas upp under förevarande anslag. Ansvarsfördelningenmellan de myndigheter m.fl. som är engagerade i informafions- och utbildningsfrågor påenergiområdet har övervägande praktiska grunder och behöver fortlöpande kunna anpassaslill hur målgrupperna och verksamhetens innehåll förändras. Del är enligl minuppfattningväsenlligl all planeringen av de olika informations- och utbildningsinsatsernasamordnas. Jag avser därför all i annat sammanhang föreslå regeringen altuppdra åt myndigheterna all redovisa ett gemensamt förslag om dennärmare uppläggningen av detta arbete. Jag beräknar alt sammanlagt . behöverdisponeras för sådan information och utbildning under /84. Jaghar därvid även beaktat behovel av medel för adminislralion av verksamheten.Fördelningen av dessa medelbör, mot bakgmnd av vad jag nu har redovisat, ske senare när planeringen harsamordnats i likhet med vad som har skett underinnevarande budgetär. Jag avser atl då på nytt återkomma lill regeringeni frågan. Siatensprovningsanslalt har, i enlighet med vad som redovisades i prop. 1980/81:133,erhåflit medel under budgetåren 1981/82 och 1982/83 för all utveckla metoder förprovning och kontroll inom energiområdet. Flera av de projekt som bedrivs inomramen för denna verksamhet är avsedda all ligga till gmnd för statens planverkslypgodkännandeverksamhel inom energiområdet. Jag anser atl detta arbete har slorbetydelse för möjlighelerna all införa ny teknik och beräknar därför 1 300000kr. för della ändamål /84. 1982/83:100 Bilaga 13 94 Särskilda medelbehövs också för informations- och utbildningsinsatser inomenergihushållningsområdel saml för vissa undersökningar avseende den fortlöpandeomprövningen och effektiviseringen av energisparplanen. Jag beräknar attytterligare 1 milj. kr. behöver filiföras anslagel för /84,utöver reserverade medel. Del bör ankomma på regeringen all meddelabeslämmelser om dispositionen av dessa medel. Med hänvisning lill vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslär all lill Information och utbildning m.m.i energifrågor för /84anvisa etl reservationsanslag av . Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. 1981/82 Ulgift 1181914987 Reservafion 955445925 1982/83 Anslag 1 100000000 1983/84Förslag 1350000000 Frän anslagelbetalas under innevarande budgetär utgifter för siatens ekonomiska stöd tillenergibesparande ålgärder i bostadshus och statliga byggnader. Vidare belastasanslagel övergångsvis alltjämt med utbetalningar som avser tidigare beslutat slöd lill åtgärder i allmännasamlingslokaler saml kommunala ochlandslingskommunala byggnader m.m. Från anslagel betalas också sådana utgiftervid statens räd för byggnadsforskningsom hänger samman med forskning, utveckling och demonstrations-verksamhet inomprogrammet Energihushållning. Slutligen betalas bidrag lill kommuner förbesiktnings- och rådgivningsverksamhet m.m. i energisparfrågor. Byggnadsstyrelsenhandhar medlen lill energibesparande ålgärder som rör statliga byggnader. ochlänsbostadsnämnderna handhar stödet lill energibesparande ålgärder i bosläder.Bestämmelserna om bostadslän för energibesparande åtgärder i bostadshus finnsi bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1980: 329, ändrad senast 1982:641)och i förordningen (1981:589, ändrad senast 1982:159) med särskildabeslämmelser om bostadslån till energibesparande ålgärder i bostadshus m.m. (energilåneför-ordningen). Enligt dessa bestämmelser lämnas bostadslån (energilän)för ombyggnad som avser åtgärder för en bällre hushållning med energi eller användningav iförsta hand andra energislag än olja. Lån lämnas av ell på grundval avschablonbelopp beräknat läneunderlag. Läneandelen är densamma oavsett länlagarkategori. Delfömtsätts atl underliggande lån las upp iöppna marknaden. I fräga om fördjupning, ränla m. m. gäller samma reglersom för vanliga bostadslån för ombyggnad. 1982/83:100 Bilaga 13 95 Räntebidrag lämnasinte för energilån som avser smähus som skall bebos av låntagaren, men däremot förflerfamiljshus och smähus som upplåts medbostadsrätt eller hyrs ut yrkesmässigt. Bestämmelserna om garanterade räntor m.m. i de fall räntebidrag lämnasåterfinns i bostadsfinansieringsförordningen. Amorteringsfidenför energilån skall bestämmas med hänsyn lill husels återståendeanvändningslid saml den fid som åtgärderna kan nyttiggöras och får inleöverstiga . Länet bör dock normall vara återbetalat inom 20 är. För energilån somavser nya och förnybara lokala energikällor får ränle-frihet medges underviss lid för småhus som bebos av låntagaren. Som exempel på sådana energikällor kannämnas solvärmesyslem, värmepump-syslem samt kollektiva anordningar för eldning med ved,Iräflis eller andra likartadebränslen. Län förenergibesparande ålgärder kan även lämnas enligl bestämmelserna iförbätlringslåneförordningen (1980: 126, ändrad senast 1982:430). Därvid gäller ihuvudsak de villkor somjag har redovisat i det föregående vid min anmälan av anslagel B 8. Vissbostadsförbältringsverksamhet m.m. Ränte-och amorteringsfrihel kan dock inle medges för lån fill energibesparandeåtgärder. För dispositionen avinnevarande budgetårs anslag gäller följande av fastställda ramar förbeslul om län och bidrag m. m.: - Lån för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet 1900 milj.kr. - Bidrag för energibesparande ålgärder i statliga byggnader 90 milj. kr. - Stöd fill forskning,utveckling och demonslra-fionsverksamhetinom energihushållningsområdel 42,84 milj. kr. - Bidrag lill kommunerför rådgivnings- och besiklningsverksamhelm. Anslagsframställningar m. m lämnar en redovisning i huvudsak enliglföljande. Besluten om lån ochbidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus under /82 avsåg 62500projekt, vilket innebar en svag ökningjämfört med föregående budgetår. Antalet lägenheter som berördes av beslutenuppgick till ca 480000, vilket innebaren ökning med jämfört med föregående budgetår. Ökningen avsåghelt och hållet lägenheter i flerbostadshus. Antalet berörda lägenheteri småhus minskade någol jämfört med budgelårel 1980/81. Besluten avsäg elltotalt låne- och bidragsbelopp om 1 237milj. Den godkända kostnaden i dessabeslul var totalt 2001 milj. kr. Mot ramen för /82 pä 1 850 milj. kr.avräknades ell belopp av 1 204milj. Vidingången av /82 fanns hos länsbostadsnämnderna 1982/83:100 Bilaga 13 96 14000 ansökningar i balans. Vid utgången /82 hade balansen minskats till 6400 ärenden. Styrelsen redovisar ocksåvissa uppgifter om den godkända kostnadens fördelning på olika typer avenergibesparande ålgärder för budgetåren 1979/80 och 1981/82. Den storaförändringen i fördelningen på olika energibesparande ålgärder under dennatvåårsperiod utgörs av den ökade andelen ålgärder avseende isolering ochtalning i flerbosladshus och den minskade andelen sädana ålgärder i småhus.Under andra halvåret av /82 har vidare andelen åtgärder somavser övergäng lill elvärme och installation av värmepump ökat kraftigt. För /83gäller en beslulsram för län lill bostadshus om 1900milj. Bosladsslyrelsenföreslär en oförändrad beslutram för /84. Anslagsbehovet /84 bedömer styrelsen lill totalt 1 175 milj. kr., vari ingärännu ej utbetalda medel lill kommunala och landslingskommunala byggnader m. m.Styrelsen har därvid inle kunnat beakta effekterna av de stimulansåtgärder somhar beslutats i anledning av prop. 1982/83:50. anföratl verkel fortlöpande genomför åtgärder som kan minska förbrukningen avenergi. Bland dessa ingär ändrings- och ombyggnadsarbeten i befintligabyggnader, i huvudsak av värme- och ventilalionsleknisk art. Föreskrifterna iförordningen (1976:757) om vissa åtgärder inom statsförvaltningen för atlminska förbrukningen av energi följs upp med energi-sparkampanjer och insatserför energisnål drift av byggnader och anläggningar. Till följd av ökadeenergipriser och inför eventuella energiransoneringar lägger verkel i detfortsatta arbetet ökad vikl vid ett utökat sparpro-gram och vidberedskapsplanering och därvid erforderliga besparingsin-salser. harhittills beslutat om åtgärder för en sammanlagd kostnad om 285 milj. kr. varav44,2milj. ännu inle hade betalats ut den 30juni 1982. Vid utgången avbudgelårel 1982/83 beräknas verket ha fattal beslul om energisparålgärder försammanlagt 375 milj. kr. vilket är lika med de sammanlagda medel som haranvisats för ändamålet t.o.m. /83. räknarmed atl behöva lägga ul beställningar /84 för ytterligare 90milj. kr.och föreslår atl verkel ges etl beställningsbemyndigande pä della belopp. Jag har i del föregåenderedovisat de allmänna riktlinjer som bör gälla för energisparverksamheten ibefintlig bebyggelse. I del följande tar jag upp vissa speciella frägor samlfrågor om ramar och anslag för /84. Prop.1982/83:100 Bilaga 13 97 Ramen för beslul omslöd lill energibesparande ålgärder i statUga byggnader år förinnevarande budgetår 90 milj. kr. Jag förordar, efter samråd med chefen för budgel- ochekonomidepartemenlen, all ramen fastställs fill samma belopp för budgetåret1983/84. Den sammanlagdaramen för beslut om stöd lill energibesparande ålgärder i bostadshusför /84 bör fastslällas lill 1 900 milj. kr. Den lägsta godkändakostnad som berättigar till energisparstöd är f. n. när arbetet utförs av entreprenör och3000 kr. när fastighetsägaren själv utför arbetet, eller när åtgärden innebärinstallation av elpa-Iron, elkassell eller varmvattenberedare.Bosladsslyrelsen har föreslagit atl dessabeloppsgränser höjs. För egen del anser jag att del finns skäl som talar för en uppräkning av den lägsta godkändakostnaden. Exempelvis skulle fastighetsägare därigenom i slörre ulslräckning äni dag motiveras atl kombinera fleraenergisparåtgärder med varandra, vilket i de flesta fall innebär enstörre energibesparing än om åtgärderna utförs var för sig. Enligt min uppfattning bör del fortsällningsvisankomma på regeringen alt besluta om den lägsta godkända kostnad lill vilkenlån kan lämnas. Därmed näs en slörre överensstämmelse med vad som gällerför bostadslån lill andra ändamål. Vidbifall till vad jag nu har förordat avser jag att föreslå regeringen lägsta godkända kostnaden i normalfallet höjs fill . när arbetet utförs av entreprenör och till . när faslighels-ägaren självutför arbetet. Bosladsslyrelsenhar även föreslagit vissa andra ändringar i bestämmelserna för bostadslåntill energibesparande ålgärder. Dessa förslag har redovisats i del föregående vid min anmälan avanslagen B 3. Lån till bostadsbyggande och B4. Räntebidrag m. m. I fråga om den kommunala besiktnings- ochrådgivningsverksamheten anser jag all del är nödvändigt atl ge fömtsättningar fören verksamhet som har minst samma omfattning som . I likhet med vad som gäller f. n.bör medlenkunna användas både lill den besiktnings- och rådgivningsverksamhet som bedrivsav kommunerna och till motsvarande verksamhel som de större bostadsorganisationerna eller de störrefaslighelsförvallarna genomför i egen regi. Jag förordar en sammanlagdbeslulsram om 158milj. för slöd lill kommunerna m.fl. för besiktning ochrådgivning under /84. Jag övergår så lill anslagsberäkningen.