prop · G603100 · 1982-12-31 00:00:00 — Bidrag tilldrift av enskilda vägar m.m., Bidrag till byggande av enskilda vägar. Tjänster tUl utomstående samt : Försvarsuppgifter. För samtliga anslagutom enskilda byggandeanslaget samt anslaget Tjänster till utomstående redovisarvägverket tvä planeringsnivåer, A och B, där A är den högsta nivån och B utgör besparingsalternativenligt regeringensanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar. De redovisadeplaneringsnivåerna ulgör underlag för olika verksamhets-alternativ medbeskrivning av konsekvenserna för den framfida verksamheten inomväghållningen. Denna redovisning avser underlätta statsmakternas budgetprövning. Mot bakgrund av planeringsnivåerna samt med utgångspunktfrän de överväganden och bedömningar som åligger anges ett , verksamhetsallernativ I, som äskar medel för.Verksamhelsalternalivet grundar sig härvid på de redovisade planeringsnivåernasom i det högre fallet svarar mot en verksamhetsvolym i enlighet medriksdagens trafikpolitiska beslul. Den lägre nivån svarar mol kraven på besparingar i statens utgifter. Anslagen 1983 är beräknade såatt de ger kompensation för prisstegringarna samt därutöver 15 milj. kr. Dennaanslagsberäkningoch det beslut riksdag och regering härvid log uppfattar som eltförsta steg mot etl anslag som motsvarar vidmakthällan-denivän för driflverksamhelen. Med hänsyn lill regeringens föreskrifter om krav påäterhållsamhet med Prop.1982/83:100 Bilaga 8 30 stafiiga ulgtfter finner emellertid det f. n.inte möjligt att för driflprogrammen under direkt kommaupp till vid-maklhållandenivån.Vägverkets verksamhetsalternativ I innebär ändå atl ytterligare etl steg tas på den av statsmakternainledda vägen vad gäller anslagsutvecklingenför driflverksamhelen. Verksamhetsalternativ I för samtliga driftprogram underskridervidmakihällandeprogrammen med 350 milj. kr. Detta innebär att vägverketför de statliga vågarna inte kan uppfyllamålen att förbättra framkomligheten och tillgängligheten på delar av glesbygdsvägnätet samt förbättra trafikmiljön.Däremot kommer möjligheterna alt vidmakthålla investeringarna i vägar ochbroar atl förbättras betydligt ijämförelse med dagens situation. Åtgärder som leder till högre trafiksäkerhetkommer även att kunna ökas. Verksamhetsalternativ I för andagel Drift av statligavågar uppgår till 3700 milj. kr., vilket skulle innebära enanslagshöjning med 529 milj. kr. Anslaget Bidrag till drift av kommunala vägaroch galor ligger i verksam-hetsallernafivI 60 milj. kr. under den nivå vid vilken bidrag kan utgå. Anslaget uppgår i delta alternativ lill 620 milj.kr. och innebär att endast av beräknad driftkostnad kan täckas av detstatliga bidraget. Anslaget BidragtiU drift av enskUda vägar m.m. uppgår i verksamhetsallernativ I fill 360 milj.kr. och ligger ca 35 milj. kr. under vidmakthällandenivån, vilket innebär attbl. a. förnyelsen av beläggningar begränsas. Förbyggandeverksamheten är första året i de kommande flerårs-och fördelningsplanerna. gällande planer som fastställdes medår 1979 som första år utgick frän en årlig real tilldelning av medel om 900 milj. kr.respektive 350 milj. kr. Motsvarande medelstUldelning prisnivå harberäknats till ca 1500 milj. kr. respekfive 550 milj. kr. trafikpolitiska beslutinnebar krav på en högre ambitionsnivå i investeringisplaneringen. Iordinarie anslag har del statliga vägbyggandet fått 900 milj. kr. per år sedanårl979 i löpande priser. TUlsammans med särskilda medel ikonjunkturstimulerande syfte och beredskapsmedel via () har dengenomsnittliga tilldelningen uppgått till 1 200milj. har 900 milj. kr. beviljats i ordinarie medel. De vägbyggnadsobjektav olika slag som återfinns i utkast lill nya flerårs- ochfördelningsplaner mofiveras starkt av trafikens krav och kraven på en godsamhällsutbyggnad och markanvändning. beräkningar visar allvägbyggandet ger god avkastning. En ökad satsning med gerenligt en trafikekonomisk besparing med i nyttoeffekter.Härtill skall läggas förbättringar i miljön och markanvändningen samlpositiva regionalpolitiska effekter. Genomförande av dessa objektinnebär dessutom ett betydande tillskott fill sysselsättningen av såväl arbetskraftsom maskin<;r och påverkar inte nämnvärt landels importkostnader. För att landets anläggningsentreprenörer ifortsättningen effektivt skaU Prop.1982/83:100 Bilaga 8 31 kunna delta i konkurrensen om vägbyggnadsobjekt iutlandet är det nödvändigt för dem med tillgång tillreferensobjekt i del egna landet. Exportmarknaden för entreprenörer och konsulter är väsentlig för landelstotala export och måste därförbefrämjas. Det är angelägel alt de ekonomiska ramarna för de kommande flerärs- och fördelningsplanerna blir sådanaatt referensobjekt kan inplaneras och även utföras. Vägbyggandet har irelativt slörre utsträckning än tidigare utnyttjats i konjunkturstimulerande syfte. Devägpolitiska strävandena har sålunda fåttstå tillbaka för de sysselsättningspolitiska. De olika strävandena har i de flesta fall gått alt förena. Allvarligare ärdock att den ordinarie volymen vägbyggandetenderar falla ned tUl en nivä där risk föreligger alt en rimlig bas förverksamheten inle ges. Mot denna bakgrundoch med hänvisning till vad som anförts om lönsamheten av väginvesteringar finner delnödvändigt atl kraffigt höja anslagenfill vägbyggande. Del siatsfinansiella läget och det förhållandet att driftverksamheten priorileras medför attvägverket i sitt verksam-hetsalternafiv begränsar äskandet för det statligavägbyggandet lill 1 300 milj. kr. ochbidraget tiU det kommunala vägbyggandet till 400 milj.kr. Härigenom bör de mest angelägna vägobjekten kunnaåtgärdas. I vägverketsbesparingsatternativ har nedskärningar av driftverksamheten inle kunnatundvikas trots den prioritering av driflverksamhelen som förordaroch Irafikpolifiken ger uttryck för. Anslagsnivån enligl besparingsalternalivelmedger således inle väghällningsinsatser i en omfattning som t. ex. förhindrarfortsatt eftersläpning av det långsikliga vägunderhållet, dvs. en minskningsker av kapitalvärdet på landets vägnät (kapitalförstöringen) och insatser föratt förhindra atl antalet olyckor ökar. Vid en lägre anslagsnivå änbesparingsalternalivel skulle dessa förhållanden förstärkas. Kapitalförstöringen skuUe öka, vilket skulleleda lill myckel allvarliga problem iframtiden. Insatserna pä irafiksäkerhetshö-jande åtgärder och på beläggning av gmsvägar skulle behöva minskasytterligare liksom övriga målinriktade insatser. Vidare måsteserviceslan-darden dras ned även på de högtrafikerade vägarna och färjedriflenbegränsas. Dessutom skullesysselsättningsproblemen förvärras och entreprenadarbetena behöva inskränkastill ett absolut minimum. harhemställt att statsmakterna för /84 ()för landets väghållning godkänner verksamhelsallernafi-vet I saml däremot svarande kostnader. föreslårför /84 enligl sitt högsta alternativ, all. I, en totalökning med 1 268,9 milj. kr., lill ca6492,l milj. kr. II begär verkel en ökningmed 748,6 milj. kr. Pris- och löneomräkningen har beräknats fill 513,7 milj.kr. eller ca 9,av anslagen. 1982/83:100 Bilaga 8 JfCommunikationsdepartementet 32 Drift av statliga vägar Bidrag till drift av kommunala vägar och *450,5 Bidrag till byggande av kommunala vägar och enskilda vägar m, m. *297,l) Bidrag till byggande av 24,!) 5223,:» * Planeringsram för . resitrser, personal och organisation Regeringen harframhållit vikten av att statens vägverk fortsätter den påbörjade översynen avverkets organisation på lokal, regional och central nivå. Arbetet medöversynen bör inriktas på att organisationsförändringar i rationaliseringssyfleskall genomföras . har vid översynen av driftorganisalionenutgått frän i stort sett oförändrat realt driftanslag . Beträffande verkels organisafion för byggandeverksamheten harutgångspunkten vid organisationsöversynen varit alt anslaget till statligt vägbyggandekommer att hållas pä i stortselt oförändrad nominell nivå. Antalet anställdavid var 9466 personer (motsvarar 9378heltidstjänster) varav 4505 Lljänstemän och 4961 R-tjänstemän. harantalet L-ljänstemän minskat med 159 och antalet R-tjänstemän med 346. De anställda fördelas påcenlralförvaltning-en m.m. 701, vägförvaltningarna 7613 ochbyggnadsdistriklen 1 152. Totalt var, inklusive anställda hos entreprenörer, 12833personer engagerade i direktproduktion. Personalriktpunkternaför uppgår totalt tiU 7 570 tjänster varav ca 3610 tjänster förL-tjänstemän och ca 3960 tjänster för R-tjänstemän. skall således personaltillgången minskas med drygt 800 L-tjänstemän ochknappt 1000 R-tjänstemän. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 33 let pensionsavgångar uppgår till knappt 300 L-tjänstemän och drygt1 000 R-tjänstemän. Totalt innebär detta elt temporärt personalöverskott. Den minskning avpersonalfillgängen som ägt rum under är 1981 har skett med särskilda insatserkombinerat med stor restrikfivitet i samband med nyanställningar. Prognoser över denframtida personaUillgängen visar alt befinfiiga stimulansåtgärder inte ärtiUräckliga för att uppnå balans. För att ytterligare stimulera intern ochextern rörlighet kommer det befintliga personalrörlighetspaketet altvidareutvecklas och förstärkas. Konkreta diskussioner pågår därför medpersonalorganisationerna om införande av ytterligare åtgärder. a. alt medföra alt personal måste byta arbetsuppgifter ochverksamhetsområden inom verket. Detta skapar behov av insatser för bl.a.internutbildning och parallellljänstgöring. Målet är att uppnå riktpunkterna är1986. Ett av huvudproblemen iresursanpassningen är att bibehålla en godtagbar ålders- och kompelensstmklur.Della innebär att samlidigt som verket mäste avveckla personal, finns behov avatt i begränsad utsträckning rekrytera vissa personalkategorier, främstR-tjänstemän och längfidsutbil-dade L-ljänstemän. Personalriktpunklerna förär 1986 avseende centralförvaltningen uppgår lill 570 tjänster. Jämfört med personalanlalel1982-01-01 innebär det en minskning med ca 50 tjänster . Som enföljd av denna minskning har några avdelningar genomfört omorganisationer.Flera organisationsöversyner kan förväntas. Regionala organisationenför väghållning utgörs av 24 st. vägförvaltningar med en i varjelän. Femårsplanen 1982-1986 omfattar en översyn av resursdimensioneringen avvägförvaltningarna. Nya riktpunkter för vägförvallningarnas personalantal harfastställts. Personalstyrkan skaU minskas med ca 1300 till ca 6300 personer.För den regionala verksamheten avser minskningen i första handplaneringsfunktionen. Denna är främst dimensionerad efter investeringsvolymenoch påverkas direkt av ett oförändrat nominellt anslag för investeringsverksamheten.Även för kanslifunktionen kommer minskningen att vara stor. Minskningen av antaletR-tjänstemän kommer totalt för perioden atl överensstämma med den naturligaavgången. Förutom att personalöverskottet varierar för olika funktioner kommerstora regionala skillnader alt uppslå, dvs. en region kan ha övertalighet medanandra får arbetskraftsbehov. Under åren 1982 och 1983leder detta bl. a. till att extraordinära åtgärder måste vidtas för atlsysselsätta egen personal. Sysselsältningsintensiva 3 1982/83. 1982/83:100 Bilaga 8 34 arbeten måste prioriteras i stälkt för de frånväghållningssynpunkt mest angelägna åtgärderna vilket har en negaliv effekt på produktivitetoch arbetstillfredsställelse. Konsekvenserna blir också en minskning av entreprenadarbetena.Möjligheten att pä företagsekonomiska grunder välja mellan egen regi ochentreprenad s&mt att bedriva fortsatt rationalisering av verksamheten försämras därigenom. Minskningen avantalet R-tjänstemän och maskiner vid arbetsområden innebär ökade fastakostnader per anställd. Sårbarheten vid besvärliga situationer såsom snöfall och halka ökardärmed. Om ett arbetsområde skall ha möjlighel att utföra sin produktionrationellt krävs det resurser som germöjlighet att välja den rationellaste produktionsmetoden. En ofrånkomlig konsekvens av detta är enintensU~iering av arbetsområdes-sammanläggningar.Ca 45 arbetsområden bedöms komma all bli föremål för utredningar som kan resultera i sammanläggning med angränsande arbetsområden. Under1970-talet har antalet anställda per arbetsområde minskat frän ca 20till ca 15 och minskar ytteriigare till ca 12 fram . regionalaorganisation för vägbyggandet utgörs av sju byggnadsdistrikt, vilket vart och ettomfaltar tvä till fyra län. Byggnadsdistrik-tens omsättning i fast pris har under 1970-taletminskat . Personalminskningen har varit drygt40%. Personalriktpunkternaför har fastställts och innebär en personalminskning med ca400 personer eller jämfört med . Personalminskningenberäknas för R-ljänstemän genom naturlig avgång och övrigaavgångar, medan L-ljänstemannasidan beräknas ha elt överskott av personal . Neddragningarav denna storlek kommer atl ställa mycketstora krav pä organisationen. Organisationens flexibilitet kommer altminska och risk föreligger för att verkels goda kompetens inom byggnadsverksamheten kommer, att urholkaskraftigt. Genom all medelåldern hos personalen ökar kommer del alt bli alltsvårare att bibehålla den nödvändiga rörligheten hos personalen. VägverkelsanläggningstUlgångar består av fastigheter, motorfordon, vägmaskiner ochfärjor m. m. OmsättningstiUgångarna omfattar gmstag, förrådsvaror,drivmedel samt material för vägöverbyggnad och halkbe-kämpning. Tillgångarnaanvänds huvudsakligen för drift av statsvägar, i mindre omfattning för vägbyggande iegen regi och för tjänster till utomstående. maskinbehov för byggandeverksamheten iegen regi anskaffas genom inhyrning eller genom upphandling. Investeringsbehovet är uttryckt som ettgenomsnitfligt behov . Avvikelser kommer atl ske mellan åren. 1982/83:100 Bilaga 8 35 Den lokaladriftverksamheten bedrivs från 269 vägsta-tioner. Beslut omindragning av 5 vägstationer fill 264 har fattats men ännu inle genomförts.Fömtom vägstationer finns för olika stödfunkfioner 12 länsverkstäder, ettantal filialgarage, förråd och två varv. För en vägsta-fion beräknas 50 årsavskrivningstid saml tvä ombyggnader efter 20 respektive , för attvidmakthålla anläggningarnas funktion. Dessutom krävs anpassning och nybyggnad avvägstationer i samband med sammanläggningar. Sammanlagt måste ca sex anläggningarnybyggas och ca 14 byggas omper år. Dimensioneringen avden egna maskinparken grundas på driftverksamhetens långsiktiga inriktning samt päuppföljning av maskinanvändningen. Hämtöver görs en avvägning mellan egna och lejdamaskiner varvid hänsyn tas till att full sysselsättning skall uppnås. Förnärvarande disponerar verket bl. 730 lastbilar, 725 pakelbilar, 520väghyvlar och 600 laslmaski-neri driflverksamhelen. har enfärjeflotta på 107 enheter som trafikerar 66 färjeleder. Under de närmasteåren beräknas ett tiotal färjor behöva utrangeras. Utredningen år 1980om besparingar i färjedriften beräknas resultera i att ca 20 av de små färjelederna kommer attförändras. Merparten av dessa ersätts medbroar. Under är 1982 kommer åtta färjeleder att ersättas med broar. omsällningsfillgängar hade den 31 december1981 elt totah återanskaffningsvärde av ca 400 milj. kr. Detta är uppdelat pågmstag 13 milj. kr., drivmedel 18 milj. kr., förråds varor 27 milj. kr. ochmaterial för vägöverbyggnad och halkbekämpning 341 milj. kr. Lagren av dessatillgångar har minskat. En ytterligare minskning är-planerad . Etl väl fungerandevägtransportsystem är en gmndfömtsättning för etl utvecklat samhälle.I vårt land har vägarna en särskild betydelse, eftersom landets befolkninghar sin bosättning och utkomst spridd över en slor yla med långatransportavstånd. Samhällsutbyggnaden jämte förändringar pä arbetsmarknaden bl.a.genom industrins omvandling förändrar transportbehoven. En fortsatthög ambitionsnivå för väghållningen är nödvändig för samhället. 1982/83:100 Bilaga 8 36 Vägverketframhåller i sin anslagsframställning att medelstilldelningen tilllandets väghållning har medfört att de mål som angavs i beslut infe har kunnat nås. Väganslagen harrealt minskat under senare är.Byggandevolymen har i stort sett halverats från början av 1970-lalet fill och ytterligare ncrdrsigning kan kommaatt bli följden om den nuvarande utveckUngen av medelätilldelningen lillvägbyggande fortsätter. MedelslUldelningen tUl driflverksamhelen har enliglvägverket också varh för låg undersenare år. Verket har vid flera tiltfällen varnat för att effekterna av eftersatt underhäll av vägarna,främst av beläggningar och broar, kommer atl bli allvarliga. Den godautveckUngen av trafiksäkerhetenkommer enligt verket inte att bestå och framkomligheten för trafiken blir sämre med ökad energiåtgång och högrefordonskostnader som följd. Enligt 1979 årstrafikpolitiska beslut är det översiktliga målet för väghållningen atlmedborgarna och näringslivet i landets olika delar skall erbjudas entillfredsställande vägtransportstandard lill lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad. Denna översiklliga målsättning har konkretiserat i en rad delmål för den statligaväghållningen, vilka inarbetas i verketsplaner för drift- och byggandeverksamheten. Nya planer för vägbyggandel skall fastställasunder . har uttalatatt planeringen av vägbyggandet bör utgå från en högre ambitionsnivå. Den takt i vilkenväghållningens olika mål kan förverkligas är i hög grad beroende av i vilkenutsträckning statsmakterna anvisar medel för verksamheten. Jag instämmerdärför i uppfattning alt begreppet "tillfredsställandevägtransportstandard" mäste preciseras utifrån en bedömning av detekonomiska utrymme som står till buds i samhället. I sammanhanget bör erinrasom den inriktning av planeringen för statsvägarna som statsmakterna utfärdat genomalt för driflverksamhelen ange att bör planera utifrån i stort realt oförändradeanslag och för vägbyggandet utifrån nominellt oförändrade anslag. Somjag återkommer till i det följandeinnebär den särskilda medelsbeviljningen för sysselsättningsfrämjandeåtgärder, att väsentligt högre byggnadevolym kommer tiU utförande än vad deordinarie väganslagen skulle medge. redovisari sin anslagsframställning effekterna av att driftanslag understiger dens. Den längtidsplan för driftverksamheten - femårsplan drij} - föråren 1982-1986 som verket nu faststäUtvisar att den medelstiUdelning som erhållits för årenl982 och 1983 pä sikt inle räcker för att det investeradevägkapitalet skall kunna vidmakthållas,att trafiksäkerhetsmålel inte kan uppnås och att framkomligheten på detlågtrafikerade vägnätet försämras. Regeringen har moldenna bakgrund föreslagit (prop. 1982/83:50, /83:6, rskr 1982/83:110) aUsiatens vägverk tUldelas särskUda medel för åtgärder mot eftersatt vägunderhåll.Genom beslul har 100 milj. kr.anvisats pä tilläggsbudget I för innevarande budgetår. 25 milj. kr. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 37 dessa medel avser åtgärder på del stalskommunalavägnätet . Regeringens förslag innebär att en ytterligareeftersältning av vägunderhållet kan undvikas . Av den nämnda proposifionen om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m. m. framgår atl regeringen fäster stor vikt vid att vägtransporternaskall kunna genomföras säkert och med god framkomlighet. Industrins och övriganäringslivets transporter har stor betydelse för samhällets utveckling. Denpågående koncentrationen till färre produktionsställen, minskade lager iproduktionsprocessen och förändrad distributionsteknik med ökad lagring icentrallager innebär all transportarbetet ökar. Dessa förändringar innebärökade krav på god framkomlighet på vägnätet under alla tider . Ävennär det gäller persontransporterna innebär samhällsutbyggnaden förändringar iresebehoven och resmönster, vilket stäUer större krav pä väghåUningen. Del är inle enbart de lokala resmönstren somförändras. Även regionalt och framför allt i glesbygdsområden har resebehovenökat genom den koncentrafion av och annan service somSamhällsutveckUngen gett upphov lill. Det är enligt min mening väsentligt altäven dessa rese-och transportbehov kan tillgodoses på ett fillfredsställandesätt genom en bra organisation av väghållningsinsatserna. Detta ställer dockbetydande krav på samhäUet och medför i etl ansträngt budgetläge atlväghällarna måste hushålla med de tillgängliga medlen så alt en i landet iförhållande till trafiken likformig service kan upprätthållas. Jag går över tiUfrågan om väganslagen för /84, som avser verksamheten . För de två bidragsanslagen drift av kommunala resp. enskildavägar kommer anslag även att föresläs för . I föregående årsbudgetproposition beräknades väganslagen till sammanlagt ca 5190 milj. kr. På tilläggsbudget I för /83 har beräknatsmedel under tvä nya anslag särskUda väginvesteringar och åtgärder mot eftersattunderhåll med 268 milj. kr. resp. 100 milj. kr. Hämtöver har under är 1982betydande medel - ca 1 100 milj. kr. - anvisats med stöd av den s.k. finansfullmakten för sysselsättningsfrämjandeväginvesteringar. Genom de nämnda besluten kommer framför alltväginvesteringarna att hållas på en hög nivä också . För är det därförnödvändigt att prioritera verk-samhetema under driftanslagen. För de statligaoch kommunala driftanslagen har jag beräknat en anslagshöjning med ca 474milj. För anslaget Drift av statliga vägar förordarjag en höjning med 354milj. jämfört med det av beslutade anslaget för innevarandebudgetår. Anslaget kommer därmed upp i en nivä av 3525 milj. kr., vilket medhänsyn lill de rationaUseringar jag tidigare berört och den inhämtning aveftersatt vägunderhåll som beslutats för i stort utgör en oförändradmedelsram. Prop.1982/83:100 Bilaga 8 38 Även för bidragsanslaget fill drift av kommunala vägaroch gator sker en väsentlig uppräkning. Anslaget höjs med 26,för . bidragsanslagetdrift av enskUda vägar kommer jag i det följande att förorda en viss ändringav bidragsgivningen vilket möjliggör en besparing pä statsbudgeten islorieksordningen 75 milj. kr. i jämförelse med nuvarande ordning. Beträffandebyggandeanslagen innebär mitt förslag en höjning med 20 milj. kr. avanslaget Byggande av statliga vägar och en oförändrad nivå för anslagen Bidragtill byggande av kommunala vägar och galor saml Bidrag tUl byggande av enskilda vägar. Jag går över lill att redo\isa minaställningstaganden i fråga om anslagensstorlek och kommer senare att hemställa om medelsanvisning under resp. anslag. Som jag nämnde inledningsvisangav jag att väg- och gatudriften bör prioriteras vid en bedömning av hurresurserna skaU användas. Anslaget Drift avstatliga vågar avses täcka kostnaderna för servicearbelen, underhållsarbeten samt vissaförbättringsarbeten inom de olika delarnaav det statliga vägnätet. För innevarande är är anslaget 3 171 milj. kr.Anslaget innefattar även verkets anskaffningar av anläggningstiU-gångar. Härtill kommer 75 milj. kr. som anvisatspå tilläggsbudget I innevarandebudgetår under anslaget Åtgärder mot eftersatt vägunderhåll. Verksamheten underanslaget baseras i stor utsträckning på den femärs-plan för driftverksamhetensom antagit . Anslagsutvecklingen harenligt verket inneburit en lägre verksamhetsvolym än den vidmakthällandeniväsom verket förordar med ledning av del trafikpolitiska beslutet. Verksamhetenkan dock enligt min mening, vilket verkel också gjort, i vissa avseendenbegränsas i förhållande till den av verket förordade målsättningen. Deminskade väghällningsin-satserna hai" anpassats till trafiken vilketinnebär att de lågtrafikerade vägarna inte kan påräkna lika hög service- ochunderhållsnivå som de mera trafikerade vägarna. För den senare kategorin vägar skeringen förändring avväghållningsslandarden. Med hänsyn lill det stalsfinansiellaläget kan någon sädan väsentlig höjning somerfordras för att nå den högre nivån i verkets driftplanering inte påräknas . Med dennautgångspunkt är det väsenfiigl att verksamhetenkan drivas på ett sådant sätt alt någon ytteriigare minskning av driftåtgärderna inte behöver; vidtas. Jaghar beräknat anslaget till denstatliga driftverksamheten utifrån dessa förutsättningar. Detta innebär som jagtidigare nämnde att verket anpassar sina personella och övriga resurser underfemårsperioden med beaktande av målen för vägpoUtiken och en beräknad realt oförändrad anslagsnivå.